prop · H20365 · 2015-03-11 00:00:00 — potential och finna synergier mellan rymdverksamhet och andra Rådet inbjuder kommissionen att i samarbete med och medlemsstaterna utveckla vad som kan bli en långsiktig vision för europeisk rymdverksamhet. Syftet är att stödja bl.a. ekonomisk tillväxt, arbetsskapande och vetenskap i världsklass. inbjuds också att föreslå ytterligare åtgärder för att utveckla ett hållbart partnerskap mellan EU och . Överläggning med utbildningsutskottet Skr. 2014/15:65 och samråd med ägde rum . EU:s sammanhållningspolitik har som mål att bidra till ekonomisk, social och territoriell sammanhållning inom EU. Den ska bidra till att minska regionala skillnader, främja social inkludering och medverka till tillväxt och utveckling. nåddes en överens- kommelse mellan och rådet om sammanhållnings- politikens lagstiftningspaket. Fokus har legat på att förtydliga lagstiftningen via delegerade och genomförandeakter samt att ta fram och godkänna partnerskapsöverenskommelse och struktur- fondsprogram. Mycket av arbetet har främst skett via bilaterala förhandlingar mellan och kommissionen för att säkerställa att den svenska partnerskapsöverenskommelsen och de operationella programmen ska kunna godkännas . har lagstiftningspaketet för sammanhållningspolitiken förtydligats via antagandet av delegerade akter och genomförandeakter. har under arbetet fört fram vikten av att akterna ska klargöra förutsättningarna för genomförandet av politiken. Rådsslutsatser antogs om den sjätte sammanhållningsrapporten där man drar lärdommar från programperioden –2013 samt pekar på kritiska faktorer inför den nya programperioden. godkändes den svenska partnerskapsöverenskommelsen vilket är ett strategiskt dokument som syftar till att effektivisera genom- förandet av programmen för ESI-fonderna samt att förbättra mål- uppfyllelsen för 2020. Ett viktigt syfte med partnerskaps- överenskommelsen är att lägga grunden till en förbättrad samordning mellan fonderna. På så sätt underlättas ett effektivt genomförande av programmen och ett bättre utfall av de insatser som planeras för att uppfylla målsättningarna om en smart och hållbar tillväxt för alla. Partnerskapsöverenskommelsen omfattar Landsbygdsprogrammet (), Regionalfondsprogrammen (), Socialfonds- programmet () och Havs- och fiskeriprogrammet (ca ). Alla konkreta insatser kommer ske inom ramen för program i de olika fonderna. Tidplanen är lite varierande för de olika fonderna men programmen håller på att färdigställas och kommer kunna starta . 2014/15:65 DEL 8 TRANSPORT, TELEKOM OCH Ett väl fungerande och långsiktigt hållbart transportsystem är en viktig förutsättning för att möta klimatutmaningen och för att stärka EU:s ekonomi och konkurrenskraft. En hel del arbete återstår fortfarande innan den inre marknaden för transporter kan anses färdig. Tre nyckelåtgärder i den andra inremarknadsakten avser transportområdet, nämligen det fjärde järnvägspaketet, sjöfartsmarknaden och utvecklingen av det gemensamma luftrummet. Arbetet i rådet med dessa åtgärder har främst avsett järnvägs- och luftfarts- frågorna men arbetet med det s.k. hamnpaketet har också avancerat betydligt. har dock inte avslutat sin första behandling av detta förslag. antogs ny lagstiftning om färdskrivare, alternativa bränslen, fordonsbesiktning, flygplatsbuller, GNSS-byrån och särskilda uppgifter för sjösäkerhetsbyrån. 42.1Frågor som rör flera transportslag Som en uppföljning av arbetet med 2020-strategin antog rådet slutsatser om hur de transeuropeiska transportnäten (TEN-T) på lång och medellång sikt kan bidra betydligt till att hjälpa EU att återfå tillväxt, jobb och konkurrenskraft. Samråd med ägde rum . 42.1.2Infrastruktur för alternativa bränslen antog och rådet ett direktiv om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen. Syftet med direktivet är att minimera transporternas oljeberoende och minska deras inverkan på miljön. Centralt i direktivet är att varje medlemsstat ska ta fram ett nationellt handlingsprogram för utvecklingen av marknaden för alternativa bränslen i transportsektorn. Handlingsprogrammet ska bl.a. innehålla nationella mål för utbyggnaden av laddningsstationer för elfordon, tank- stationer för flytande naturgas (LNG) och tankstationer för komprimerad naturgas (CNG). Om medlemsstaterna så väljer kan även tankstationer för vätgas inkluderas. Laddningsstationerna och tankstationerna ska uppfylla EU-gemensamma tekniska standarder som anges i direktivet. 2014/15:65 nationella handlingsprogrammen ska vara klara . Under behandlingen i rådet var flera medlemsstater, inklusive , kritiska till kommissionens förslag på flera punkter (se faktapromemoria 2012/13:FPM65). En gemensam nämnare i denna kritik var att förslaget inte tog hänsyn till de enskilda medlemsstaternas förutsättningar. Denna kritik resulterade i att det antagna direktivet genomsyras av en betydligt större flexibilitet för medlemsstaterna jämfört med kommissionens förslag. Samråd med ägde rum . Förordningen (EU) nr 1285/2013 av om upp- byggnad och drift av de europeiska satellitnavigeringssystemen behandlar finansieringen av satellitnavigeringsprogrammen och Egnos och innehåller detaljerade regler om styrningen av programmen under kommande budgetperiod. Genom förordningen fick den europeiska byrån för globala satellitnavigeringssystem (GNSS) nya uppgifter och kommissionen lade därför fram förslag till ändring av den förordning som styr byråns verksamhet (se faktapromemoria 2012/13:FPM75). Detta förslag har behandlats av rådet som kunde besluta en allmän inriktning . Inför rådsmötet ägde samråd med rum. Därefter inleddes kontakter med i syfte att nå en överenskommelse under den första behandlingen av förslaget. En sådan nåddes och förslaget kunde slutligt antas . lade kommissionen fram ett förslag om ändring av förordningen om färdskrivare vid vägtransporter (se faktapromemoria 2011/12:FPM22). Vid rådets möte antog rådet en politisk överenskommelse om förordningen. Förslaget överensstämmer i huvudsak med den text som beslutats som en allmän riktlinje . har diskussioner förts med och en uppgörelse har nåtts. antog förslaget och rådet bekräftade uppgörelsen . Kommissionen presenterade ett förslag till förordning om periodisk provning av motorfordons och tillhörande släpvagnars trafiksäkerhet (se faktapromemoria 2011/12:FPM173). Förslaget ingick tillsammans med ett förslag till förordning om flygande inspektion i det 2014/15:65 s.k. besiktningspaketet vars mål är att spara 900–1100 liv genom effektivare fordonsbesiktning. Det övergripande syftet med förslagen är att förbättra trafiksäkerheten och minska antalet dödade i vägtrafik inom EU genom harmoniserade trafiksäkerhetskontroller av fordon. Jämfört med gällande EU-rätt föreslås utökade krav på vilka fordon som ska kontrollbesiktigas, hur ofta besiktningen ska ske, hur besiktningsorganets oberoende ska säkerställas, vad som ska ligga till grund för bedömning av brister, vilken utrustning som ska användas och vilka färdigheter besiktningsteknikern ska ha. De båda förslagen har behandlats i rådet och . Under förhandlingarna har bl.a. den rättsliga formen ändrats till direktiv. Samråd med har skett och . En överenskommelse mellan rådet och nåddes och de båda förslagen beslutades . 42.2.3Vägfordons mått och vikt presenterade kommissionen sitt förslag till direktiv om ändring av direktivet om största tillåtna dimensioner och vikter för vissa vägfordon (se faktapromemoria 2012/13:FPM111). Arbetet i rådet påbörjades . Förslaget innebär främjande av intermodala transporter, främjande av aerodynamiska hytter, aerodynamiska anordningar på fordon, el- och hybridmotorer som har en positiv inverkan på miljön. Eftersom vikten/längden på dessa miljöfrämjande element ofta innebär att fordonen väger mer/är längre än de värden som fastställts i direktivet, föreslås vissa undantag för sådana fordon. Det viktigaste för i kommissionens förslag var att tillåta gränsöverskridande användning av längre fordon för godstransporter, om två berörda medlemsstater med gemensam gräns redan tillåter längre fordon. Det förslaget förkastades av och av majoriteten i rådet. målsättning har varit att både längre och tyngre lastbilar ska få möjlighet att köra över gränserna mellan fler än två medlemsstater där sådana fordon är tillåtna. stödde överenskommelsen som antogs , men lämnade ett uttalande till protokollet att medlemsstater som tillåter fordon och fordonskombinationer med avvikande dimensioner eller vikter som anges i direktivet även framöver måste tillåtas korsa gränser mellan medlems- stater som tillåter dem. Även kommissionen lämnade ett uttalande till protokollet, vilket gick i linje med den svenska målsättningen. Samråd med ägde rum . Eftersom och rådets positioner på många punkter skiljt sig väsentligt från varandra, har förhandlingarna varit komplicerade och utdragna. Men en uppgörelse mellan rådet och väntas nås . Nödlarmstjänsten e-call är en av sex prioriterade åtgärder i ramdirektivet om intelligenta transportsystem (ITS-direktivet). Kommissionen lämnade två förslag om e-call, som förhandlats i rådet. Eftersom förslagen hänger samman redogörs nedan för arbetet med båda två. Nödlarmssystemet e-call ska ses som ett tillägg till de nationella 112- tjänsterna och är ett system i fordonet som genom automatisk aktivering vid allvarlig olycka, eller vid aktivering, skickar datauppgifter om fordonets lokalisering, färdriktning, identitet m.m. till vald alarmeringstjänst (i fall SOS Alarm). Larmcentralen ringer upp fordonet och en linje öppnas via högtalartelefonen. Syftet med nödlarms- tjänsten är att den enskilde ska få snabb och adekvat hjälp vid ett nödläge genom att hjälporganen, dvs. räddningstjänsten, polis och ambulans, ska komma fram till det larmande fordonet tidigare. Genom att svarstiden för räddningsinsatser reduceras förväntas nödlarmstjänsten e-call minska antalet dödsfall samt lindra följderna av trafikolyckor i unionen. Förslaget till förordning om typgodkännandekrav för montering av fordonsbaserade e-Call system (KOM(2013) 316) förhandlades i rådsarbetsgruppen för teknisk harmonisering (motorfordon). Förslaget anger de tekniska krav e-call i fordon ska uppnå för att fordonet ska EG-typgodkännas. Samråd ägde rum med och konkurrenskraftsrådet beslutade en allmän riktlinje samma månad. En överenskommelse mellan rådet och ingicks . Förslaget till beslut om införande av ett interoperabelt EU-omfattande e-call (KOM(2013) 315) förhandlades i rådsarbetsgruppen för land- transporter . Samråd ägde rum med . Enligt beslutet ska medlemsstaterna införa larminfrastrukturen för e-call senast före tillämpningsdagen för förordningen om typgodkännandet, dock . är positivt till e-call. Myndigheten för samhällsberedskap (MSB) har utvärderat konsekvenserna av ett svenskt införande av e-call enligt kommissionens förslag. MSB:s rapport visade på ett positivt samhällsekonomiskt netto, där kortare larm- och svarstid inte bara har betydelse vid trafikskadehändelser utan också vid sjukdomslarm från fordonet. I MSB:s rapport har också gjort bedömningen att e-call skulle kunna reducera antalet trafikdöda i med 2,5–3,(se faktapromemoria 2012/13:FPM133). 42.2.5Gränsöverskridande informationsutbyte om trafiksäkerhetsrelaterade brott ogiltigförklarade /82/EU om underlättande av ett gränsöverskridande informationsutbyte om trafik- säkerhetsrelaterade brott med anledning av felaktig rättslig grund (mål C- 43/12). Direktivet handlar om utbyte av information om uppgifter i fordonsregister för att identifiera ägare till fordon som varit inblandade i 2014/15:65 trafikbrott i andra medlemsstater än den där de är registrerade. Domstolen uttalade att direktivet skulle ha fortsatt verkan fram till ikraftträdandet av ett nytt direktiv med korrekt rättslig grund (artikel 91 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, EUF-fördraget) inom en rimlig tidsperiod, som inte får överstiga räknat från domens meddelande. Kommissionen har därför utarbetat ett förslag till nytt direktiv med artikel 91 i EUF-fördraget som rättslig grund. Förslaget är nästan identiskt med texten i det ogiltigförklarade direktivet. Några mindre ändringar föreslås som kommissionen anser nödvändiga för att följa domstolens dom. Rådet antog en allmän riktlinje om förslaget och samråd med ägde rum i samma månad. Kontakter har inletts med för att nå en uppgörelse i den första behandlingen. Ärendet är brådskande eftersom medlemsstaterna behöver införliva de nya bestämmelserna senast enligt domstolens utslag. lade kommissionen fram sitt i den andra inremarknads- akten aviserade förslag om ett fjärde järnvägspaket vilket innehåller sammanlagt sex rättsakter (se faktapromemorior 2012/13:FPM66 och 2012/13:FPM67). Det övergripande syftet med paketet är att fullborda lagstiftningen som inrättar ett gemensamt europeiskt järnvägsområde genom att förbättra kvaliteten och öka valfriheten när det gäller Paketet är indelat i två tematiska huvuddelar Den första rör driftskompatibilitet och säkerhet och den andra framförallt fortsatt öppning av marknaden för järnvägstransporter, bl.a. för inrikes persontrafik, krav på konkurrensutsatt upphandling av avtalad trafik och mer detaljerade principer för styrning av infrastruktur- Rådsbehandlingen började med den första pelaren. juni fattade rådet beslut om politisk överenskommelse för de tre berörda Resultatet av förhandlingarna om den tekniska pelaren blev att kommissionens förslag omarbetades i väsentliga delar. besluta om godkännande av fordon och utfärdande av säkerhetsintyg till järnvägsföretag delas mellan Europeiska järnvägsbyrån och de nationella säkerhetsmyndigheterna (i Transportstyrelsen). välja att vända sig till den nationella myndigheten om fordonet endast är avsett för inhemsk trafik eller om järnvägsföretaget bara verkar inom det I övriga fall utfärdar byrån godkännandet eller intyget, efter att ha inhämtat yttranden från de berörda nationella myndigheterna. Dessutom införde rådet en tillsynsartikel i säkerhetsdirektivet som ger de nationella myndigheterna exklusiv behörighet att bedriva tillsyn av verksamheter inom det egna landet. Förhandlingarna om marknadsöppningsdelen av paketet inleddes efter rådsbeslutet och har fortsatt . En riktlinjedebatt hölls på rådets möte och visade att det finns motstånd bland många medlemsstater mot flera detaljförslag i marknadsöppningsdelen av Skr. 2014/15:65 paketet. Vid rådets möte lade ordförandeskapet fram en lägesrapport om de två debatterade rättsakterna. Av denna framgår att det finns stöd bland flertalet medlemsstater för fortsatt marknadsöppning och för principen om att kollektivtrafikavtal ska upphandlas i konkurrens. fattade rådet beslut om allmän inriktning när det gäller upp- hävande av förordningen om regler för järnvägsföretagens redovisning. antog lagstiftningsresolutioner för samtliga rätts- akter i paketet . Informella trepartsförhandlingar har därefter inletts med parlamentet kring de tre rättsakterna i den tekniska pelaren. Dessa kommer att fortsätta . Samråd med ägde rum , maj, . I EU:s lagstiftning behandlas transporter på inre vattenvägar som land- transporter. Arbetstiden för mobila arbetstagare inom inlandssjöfarten regleras genom direktiv /88/EG (arbetstidsdirektivet). Då direktivet förhandlades kunde man inte enas om att direktivets allmänna bestämmelser om dygns- och veckovila eller begränsning av nattarbete skulle omfatta alla sådana arbetstagare pga. inlandssjöfartens särdrag. Det föreskrevs i stället att medlemsstaterna skulle vidta de åtgärder som krävdes för att säkerställa att mobila arbetstagare har rätt till ”tillräcklig vila”. Arbetsmarknadens parter på EU-nivå inom inlandssjöfarten (se nedan) anser att arbetstidsdirektivet inte uppfyller behoven i sektorn och att avsaknaden av EU-bestämmelser har gett utrymme för vitt skilda nationella bestämmelser. Parterna förhandlade därför på eget initiativ fram ett avtal om vissa aspekter av arbetstidens förläggning inom inlandssjöfarten (). presenterade kommissionen ett förslag till direktiv om genom- förande av det europeiska avtal som ingåtts av European Barge Union (EBU), () och Europeiska transportarbetarfederationen (ETF) om arbetstidens förläggning i vissa avseenden inom inlandssjöfarten, (se faktapromemoria 2013/14:FPM108). Ett förslag till politisk överenskommelse togs fram inför för- beredelserna för . Förslaget togs dock bort från rådets dagordning då det var osäkert om en kvalificerad majoritet kunde nås. Frågan togs därefter upp på och då nåddes en politisk överenskommelse om direktivet. Samråd ägde rum med . 42.3.1Finansiering av några av sjösäkerhetsbyråns uppgifter Europeiska sjösäkerhetsbyrån (EMSA) har särskilda uppgifter i fråga om insatser vid föroreningar från fartyg och även vid olyckor på olje- och gasanläggningar till havs. presenterade kommissionen ett förslag som syftar till att förnya den fleråriga finansieringen för dessa insatser för perioden –2020 (COM(2013) 174 final). Ett belopp på skulle enligt kommissionens förslag öronmärkas jämfört med för föregående period. antog rådet en allmän riktlinje vilken innebar att föreslogs öronmärkas. I samband med rådsmötet ägde samråd rum med och information gavs till trafikutskottet . verkade i rådet för ett lägre belopp än vad som beslutades enligt den allmänna riktlinjen (justerat för inflation). I röstade transport- respektive budgetutskottet för att beloppet skulle höjas till . nådde institutionerna en överenskommelse i den första behandlingen av förslaget. Beloppets storlek beslutades bli . presenterade kommissionen meddelandet ”Strategiska mål och rekommendationer för EU:s sjöfartspolitik ”. Meddelandet tog bl.a. upp sjöfartens konkurrenskraft, sysselsättningsfrågor, kvalitets- sjöfart och internationellt samarbete. Enligt rådsslutsatserna om meddelandet skulle kommissionen genomföra en halvtidsöversyn. Rådsarbetsgruppen för sjöfart förhandlade fram ett förslag till en ministerdeklaration med inspel till den kommande halvtids- översynen. Deklarationen antogs under det informella transportminister- rådet . Därefter presenterade ordförandeskapet ett förslag till rådsslutsatser som antogs på . Rådsslutsatserna var relativt övergripande och tog upp frågor som exempelvis vikten av att skapa konkurrensneutralitet genom att regler och konventioner genomförs och ratificeras, att verka för att få bort handelshinder och att lagstiftningen inom sjöfarten med jämna mellanrum bör ses över för att förenkla och minska administrativa bördor. I samband med rådsmötet hölls ett samråd med och information gavs till trafikutskottet . presenterade kommissionen ett förslag till förordning om inrättande av en ram för tillträde till marknaden för hamntjänster och för finansiell insyn i hamnar (se faktapromemoria 2012/13:FPM128). Förslaget syftar till att bidra till ett mer effektivt och hållbart transeuropeiskt transportnät (TEN-T). Detta mål ska uppnås Skr. 2014/15:65 genom inrättandet av en ram som förbättrar hamnarnas effektivitet och hjälper dem att hantera olika transport- och logistiktjänster. Utgångs- punkten är rätten att erbjuda hamntjänster som ska vara öppna för alla. Insynen i hamnfinansieringen ska ökas för att undvika snedvriden konkurrens och ska det redovisas hur offentliga medel fördelas mellan olika typer av hamnverksamhet. Samtliga 319 kusthamnar inom TEN-T omfattas av förslaget. De finansiella förbindelserna mellan myndigheter och en hamnledning som erhåller offentliga medel ska på ett öppet och transparent sätt kunna avläsas i räkenskaperna. Förslaget började behandlas i rådet och en allmän riktlinje kunde nås . Samråd med ägde rum . har ännu inte avslutat sin första behandling av förslaget. Den integrerade havspolitiken inrättades vid utgången av 2007 genom att antog slutsatser med anledning av en vitbok från kommissionen om detta tvärsektoriella politikområde. har rådsarbetet främst inriktats på en maritim säkerhetsstrategi som beslutades , och efterföljdes av utarbetandet av en handlingsplan . Samråd med ägde rum inför att handlings- planen beslutades av allmänna rådet samma månad. Säkerhetsstrategin och handlingsplanen innehåller åtgärder för att stärka säkerheten till sjöss och längs kusterna i EU:s medlemstater. Ansvaret för åtgärderna har fördelats på kommissionen, EU:s utrikes- tjänst, medlemsstaterna och vissa av EU:s byråer. Fortsatt arbete för att etablera en gemensam informationsmiljö sker också inom det tvär- sektoriella området sjöövervakning. Kommissionen presenterade en revidering av lagstiftningen kring det gemensamma europeiska luftrummet (se faktapromemoria 2012/13:FPM136). Paketet innehöll en sammanskrivning av det fyra lag- stiftningarna om det gemensamma luftrummet samt justeringar i förordningen om den europeiska byrån för luftfartssäkerhet (216/2008). Kommissionens övergripande syfte är att påskynda genomförandet av det Föreslagna ändringar rör bl.a. former för bildande av funktionella luftrumsblock, medlemsstaternas roll i preciseringen av prestationsmål och former för anställning av personal i nyckelbefattningar i de nationella tillsynsmyndigheterna. Förslaget diskuterades vid ett informellt transportministermöte i 2013 där medlemsstaterna var starkt kritiska mot 2014/15:65 kommissionens förslag. Skälen var att elementen av överstatlighet och medlemsstaternas minskade möjlighet till påverkan av prestationsmålen. Det italienska ordförandeskapet har drivit frågan i en riktning som medlemsstaterna kunnat acceptera. Flera av kommissionens förslag som initialt ogillades har nått acceptabla lösningar. Rådet antog en allmän inriktning om förslagen . Samråd med ägde rum . För- handlingar mellan rådet och kommer att inledas. Arbetet i rådet med det s.k. flygplatspaketet påbörjades . Det innehåller förslag till översyn av direktiven om marktjänster och buller från flygplatser och av den s.k. slotsförordningen (se faktapromemoria 2011/12:FPM73, 2011/12:FPM75 respektive 2011/12:FPM74). ”Slots” är en benämning på start- och landningstider för flygplan. Rådet antog under allmänna inriktningar för de tre rättsakterna inom paketet. förkastade initialt kommissionens förslag till ändring av marktjänstedirektivet vilket påverkade även de andra rätts- akterna. har en överenskommelse om förslaget om buller från flygplatser nåtts mellan rådet och . Översyn av flygpassagerares rättigheter Kommissionen presenterade ett förslag till ändringar av två EU-förordningar som gäller flygpassagerarnas rättigheter (se fakta- promemoria 2012/13:FPM91). De mest centrala frågorna gäller flyg- bolagens skyldigheter vid olika fall av resestörningar som exempelvis inställda och försenade flyg. Passageraren kan vid sådana tillfällen ha rätt till ekonomisk kompensation och assistans av olika slag. Bakgrunden till kommissionens ändringsförslag är dels att flygbolag till viss del underlåter att fullgöra sina skyldigheter gentemot passagerarna enligt EU-förordningarna, dels att flygbolagens ekonomiska situation är sådan att de mest kostsamma aspekterna av förordningarna Förslaget syftar därför till att säkerställa att passagerarnas rättigheter verkligen tillvaratas som flygbolagens finansiella kapacitet beaktas i högre utsträckning. Förslaget förhandlades i rådet och . ställde sig i förhandlingarna i huvudsak bakom inriktningen på förslaget i de centrala frågorna, men har framhållit att passagerarnas rättigheter inte får urholkas. Trots stora ansträngningar har rådet inte lyckats nå en politisk överens- Anledningen till detta var främst den mellan och olösta frågan om förordningens tillämpning på flygplatsen Vid rådets möte presenterades därför endast en lägesrapport, vilket föregicks av information till civilutskottet och samråd med EU- Förhandlingarna har legat nere. lettiska ordförandeskapet har annonserat att förslaget ska tas upp för fortsatt behandling i rådet. antog sin ståndpunkt vid första Skr. 2014/15:65 behandlingen på grundval av det förslag som kommissionen lagt fram. Europaparlaments förslag innehåller såväl en rad ändringar av