prop · H3031d10 · 2015-09-21 00:00:00 — I 16 kommuner () ökade andelen äldre i särskilt boende medan andelen med hemtjänst minskade. Tabell 7.3 Utveckling av andelen personer i särskilt boende samt med hemtjänst En jämförelse av 254 kommuner 2008 och 2013 Andelen i särskilt boende Källa: Tillståndet och utvecklingen inom hälso- och sjukvården och socialtjänst Lägesrapport (2015) analyserade de nästan 9 700 äldre som flyttade till särskilt boende . Av dessa var 5 048 kvinnor . Motsvarande siffra för män var 2 570. De kvinnor som flyttade till särskilt boende och som beviljats hemtjänst hade (medianvärde) och männen , vilket motsvarar 1,6 respek- tive . I sin tillsyn av äldreomsorgen konstaterade att den äldres behov inte tillgodoses i tillräcklig utsträckning.14 Den bakomliggande orsaken till bristande kvalitet som uppmärksammats i tillsynen är sviktande personalkontinuitet och låg bemanning vissa tider . Tillsynen visade att nattbeman- ningen vid flera boenden var låg och att inte alltid hade den personal- kontinuitet som är önskvärd för den äldres trygghet och behov. Utifrån detta resultat är regeringens bedömningar att satsningar på att stärka bemanningen inom den kommunala äldreomsorgen är angelägna. fattade beslut i 618 lex Sarah-ärenden som rörde äldreomsorgen i hemtjänst och särskilt boende. Av anmälningarna rörde något fler anmälningar särskilt boende än hemtjänst. Inom avsåg 107 av anmälningarna att beviljad insats inte utförts och 69 av anmälningarna att insatsen utförts felaktigt. När det gällde anmälningar som avsåg särskilt boende avsåg 73 anmälningar att beviljad insats inte utförts och 65 av anmälningar att insatsen utförts felaktigt. Även brister i bemötande är förhållandevis vanligt förekomm- ande. uppgav att 20 anmälningar avsåg brister i bemötande inom medan motsvarande siffra för särskilt boende var 62.15 Kommunernas sammanlagda kostnader för vård och omsorg om äldre var 2014. Den största delen, , avsåg vård och omsorg om äldre i särskilt boende. Kostnaderna för vård och omsorg om äldre i ordinärt boende uppgick till 2014. Kostnaderna har ökat med jämfört med . 14 Tillsynsrapport viktigaste iakttagelserna inom tillsyn och tillståndsprövning (Inspektionen för vård och omsorg 2015). 15 Statistik från Inspektionen för vård och omsorg (.) Tabell 7.4 Kommunens kostnader för vård och omsorg om äldre Källa: , Statistikdatabasen och landstingens verksamhetsindelade bokslut , Rikstotal, RS för kommuner. Statliga stimulansbidrag för att höja kvaliteten i vården och omsorgen om äldre Den tillfälliga satsningen på att förbättra vården och omsorgen om de mest sjuka äldre upphörde /15. Inom överenskommelsen inriktades statsbidraget om på att stödja ett långsiktigt förbättringsarbete med fokus på en förbättrad kvalitet och en mer sammanhållen vård och omsorg om de mest sjuka äldre. Av dessa medel har utbetalats i prestations- ersättning till kommuner och landsting avseende användning av kvalitetsregister, god läkemedels- användning samt sammanhållen vård och omsorg. Spridningen av kvalitetsregister i omsorg har ökat snabbt som satsningen har pågått. Bland de kvalitets- register som påvisat positiva resultat finns registret för Beteendemässiga och Psykiska Symptom vid Demens (BPSD). Behandlings- metodiken bygger på en skattning av symptom som bemöts med åtgärder för att följas upp med en ny skattning. Resultat från deltagande verk- samheter visar att god omvårdnad minskar behovet av antipsykotiska läkemedel och att fysisk aktivitet och personcentrerad aktivering ökar som omvårdnadsåtgärd vid användning av BPSD.16 Även som bygger på ett strukturerat, systematisk förebyggande arbets- sätt där riskbedömning görs och där varje regi- strerad risk ska leda till utredning och insatta åtgärder, visar på goda resultat. 16 Slutrapport Sammanhållen vård och omsorg om de mest sjuka äldre (Kommuner och Landsting 2015). 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 har en hög andel förebyggande åtgärder har bl.a. också en lägre andel trycksår och viktminsk- ningar.17 Andelen kvinnor och män , med hemtjänst eller insatsen särskilt boende, som har fått olämpliga läkemedel har minskat . uppgår andelen till i jämförelse med andelen som var 13,3 procent.18 Fallskadorna bland äldre är dock oförändrade jämfört med . Fallskador drabbar kvinnor i högre utsträckning än män. Av 1 000 kvinnor drabbas 69 av en fallskada medan motsvarande siffra för män är 48. I genomsnitt drabbas 947 av 100 000 personer av fraktur på lår eller höft. För kvinnor är motsvarande siffra 1 249 och för män drygt hälften, 656.19 Undvik- bara fallolyckor medför stora samhällskostnader och ett stort lidande för den som drabbas. Med målet att kraftigt minska andelen undvikbara fallolyckor bedömer regeringen det som ange- läget att strukturerat sammanställa och sprida kunskap om hur denna typ av fallolyckor kan förebyggas. Vad tycker de äldre om äldreomsorgen? genomför brukarundersökningar och resultaten undersökning har redovisats i rapporten Vad tycker de äldre om äldreomsorgen?. har frågat alla äldre med äldreomsorg (hemtjänst eller särskilt boende) vad de tycker om sin vård och omsorg. svarade 130 735 personer på enkäterna. Undersökningen har ett förhållandevis stort bortfall, av målgruppen men hem- tjänst och av målgruppen inom särskilt boende. Inom svarade något fler äldre 2014 jämfört med att personalen utför sina arbetsuppgifter mycket bra och inte 17Slutrapport Sammanhållen vård och omsorg om de mest sjuka äldre (Kommuner och Landsting 2015). 18Vård och omsorg om äldre, Jämförelser mellan kommuner och län. Öppna Jämförelser 2014 (och kommuner och landsting). 19Vård och omsorg om äldre, Jämförelser mellan kommuner och län. Öppna Jämförelser 2014 (och Kommuner och Landsting). 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 bara ganska bra. Ett gott utförande tycks också ha stor betydelse för att de äldre ska känna sig nöjda med sin hemtjänst. Däremot ansåg de äldre att det blivit svårare att få kontakt med hemtjänstpersonalen. Resultatet var också något sämre när det gäller om personalen hinner utföra tjänsterna åt de äldre, om personalen brukar komma och om personalen meddelar tillfälliga förändringar i förväg. Andelen som kände förtroende för alla i personalen minskade med drygt två procent- enheter även om har förtroende för åtminstone de flesta. Det var också något färre som 2014 tycker att personalen alltid bemöter dem bra. Totalt svarade att de sammantaget är ganska eller mycket nöjda med . Generellt är kvinnor mindre nöjda än män med hur personalen utför sina arbetsuppgifter. De känner sig också i mindre utsträckning trygga med att bo hemma och har i lägre utsträckning förtroende för personalen som kommer hem till dem. De äldre som bor ihop med någon annan upplever i större utsträckning att de är mycket eller ganska trygga med sin hemtjänst jämfört med gruppen som bor ensamma. Två tredjedelar av gruppen äldre med hemtjänst är kvinnor, men det är av dem som är sammanboende med någon vuxen jämfört av männen. 2014 är det något färre som känner sig trygga med att bo hemma med stöd av , förändringen är ca en procentenhet. På de särskilda boendena är det något fler 2014 än 2013 som upplever att de alltid eller oftast kan påverka vid vilka tider de får hjälp. Det är något färre 2014 jämfört med som tycker att maten smakar bra och som upplever att måltiderna på äldreboendet är . Jämfört med 2013 är det också en mindre andel av de äldre på äldreboenden som har förtroende för alla i personalen. Minsk- ningen är signifikant (), även om av de äldre har förtroende för flertalet i personalen. Nöjdheten var oförändrad, svarade att de sammantaget är mycket eller ganska nöjda med sitt äldreboende. Kvinnor svarar något mindre positivt än män på flera av frågorna, till exempel om maten smakar bra samt om personalen har tillräckligt med tid att utföra sitt arbete. Kvinnor verkar i högre grad nöjda med aktiviteterna som erbjuds på äldreboendet. Fler kvinnor än män svarar också att de sammantaget är mycket eller ganska nöjda med äldreboendet. Skillnaden är dock endast en procentenhet och inte statistiskt signifikant. –2014 fördelade Social- styrelsen i stimulansbidrag till kommuner, i syfte att stimulera till en kompetenshöjning inom äldre- och funktions- hindersomsorgen. Cirka 200 kommuner ansökte om bidrag och totalt deltog omkring 23 000 personer i någon utbildningsinsats. Mål- gruppen var personal i behov av relevant gymnasial utbildning, t.ex. vårdbiträden, under- sköterskor och boendestödjare. Utnyttjande- graden av fördelade medel ökade , från 2014. Ett 50-tal kommuner inkluderade enskilda utförare i satsningen. Många har utbildats inom etik, gerontologi och geriatrik samt medicin och sjukvård. Omkring 10–20 kommuner använde statsbidraget för utbildning på yrkes- högskole- eller högskolenivå, till övervägande del inom demensområdet. Statsbidraget inkluderade också en möjlighet att få för bästa resultat, baserat på att man ökat andelen personal med grundläggande kunskaper enligt tre olika mått. Totalt 60 kommuner kvalificerade sig för en eller fler premier.20 Ledarskapsutbildning för äldreomsorgens chefer upphandlade på regeringens upp- drag en nationell ledarskapsutbildning för äldre- omsorgens chefer. Utbildningen startade och avslutas . Utbildningens innehåll har bl.a. innefattat värdegrund, lagstiftning och ledarskap och omfattat 30 högskolepoäng. hade ca 1 075 ledare inom äldreomsorgen gått utbildningen. 20 Omvårdnadslyftet Slutredovisning av regeringens kompetenssatsning 2011-2014 (2015) Det finns omkring 160 000 personer som har någon form av demenssjukdom. Stödet till närstående har mycket stor betydelse eftersom många som får demenssjukdom bor kvar med stöd från familjen så länge det går. Social- styrelsen har uppskattat att ca 66 000 personer med demenssjukdom bodde i särskilt boende 2012. samordnade på regeringens uppdrag 2013 och 2014 ett åtgärdsprogram om vård och omsorg för personer med nedsatt beslutsförmåga där även Myndigheten för delaktighet (MFD), och haft uppgifter. Programmets huvudsyfte var att främja ett personcentrerat förhållningssätt för att minimera eller helt undvika tvång och begränsningsåtgärder. har i sitt arbete kunnat konstatera bl.a. att kunskapen om omfattningen av tvångs- och begränsningsåtgärder är bristfällig när det gäller dem som har hemtjänst, personlig assistans och anhörigvård. pekar i rapporten trygghet utan tvång på att de genom resultat från tillsyn bl.a. ser att uttalade arbetsmetoder, uppföljning, riktlinjer och kompetens tyder på minskat användande av tvångs- och begränsnings- åtgärder. konstaterade även att personalen i de flesta fall känner till sin rapporterings- skyldighet om missförhållanden enligt lex . Vidare konstaterade att det finns allvarliga brister i bemanningen, särskilt inom särskilda boenden och demensboenden . MFD redovisar i rapporten ling inom vård och omsorg om personer med nedsatt beslutsförmåga att man bl.a. bidragit ekonomiskt till försöksverk- samheter i fem kommuner för att i praktiken testa teknikanvändning och miljöanpassningar. Goda exempel på arbete med välfärdsteknologi och miljöanpassningar, som stöd och inspiration till fortsatt verksamhetsutveckling i särskilt boende och daglig verksamhet har redovisats i en sammanställning. Svenskt Demenscentrum har utvecklat ett paket med t.ex. information, utbildning, hand- ledning och handbok om hur man genom ett 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 personcentrerat arbetssätt rent konkret förebygger och undviker tvång och begräns- ningsåtgärder.21 Svenskt Demenscentrum har fortsatt arbetet med Demens ABC Guiden och Demens ABC Plus. har en fortsatt spridning av utbildningen skett och hade drygt 80 000 användare genomgått utbild- ningen varav drygt 68 000 användare klarat kunskapstestet. Målen för äldreomsorgen är övergripande. Inom äldrepolitiken kan resultaten ofta härröras från nationella satsningar och utvecklingsarbeten som går decennier tillbaka i tiden. Det kan vara svårt att mäta resultaten och måluppfyllelse på en nationell nivå. En förklaring till detta är att det är kommunerna och i viss mån landstingen som har huvudansvaret för planering, finansiering och utförandet av vården och omsorgen av äldre. Antalet förväntade år med god hälsa bland äldre i har kontinuerligt ökat och ligger i topp i jämförelse med andra länder. Trots att den svenska äldreomsorgen också står sig mer än väl i jämförelse med andra länder bedömer regeringen att det finns ett antal utmaningar som behöver åtgärdas för att uppnå en mer tillfredsställande måluppfyllelse. Kvaliteten i äldreomsorgen måste höjas ytterligare. Äldre kvinnor och män ska ha tillgång till en jämställd, likvärdig och jämlik äldreomsorg oavsett var de bor. Antalet äldre kvinnor och män med hemtjänst ökade medan antalet äldre som bor i särskilt boende minskade. Jämförelser mellan kommuner visar på en generell minskning av andelen äldre som fått särskilt boende som en större andel fått hemtjänst. Undersökningar från visar att män får färre timmar hemtjänst än kvinnor och även färre timmar hemtjänst än kvinnor och män i åldrarna 65–. Det kan sannolikt delvis för- av att fler äldre män är sammanboende och därför beviljas färre timmar hemtjänst. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Äldre med äldreomsorg är överlag nöjda med hur personalen utför sina arbetsuppgifter. Många äldre tycker dock att det har blivit svårare att få kontakt med personalen. Resultat visar också att fler äldre i förhållande till föregående år tycker att personalen inte hinner utföra tjänster- na. Även andelen äldre som kände förtroende för personalen minskade något. Skillnader i resultat mellan olika grupper verkar inte bero så mycket på kön eller på vem som fyller i enkäten, utan i första hand på om den äldre bor ihop med någon eller känner sig ensam. Kvinnor är, jämfört med män, ensam- boende i högre omfattning och känner sig också i större utsträckning ensamma. De ensamboende med hemtjänst eller de som känner sig ensamma på äldreboendet svarar i mindre utsträckning positivt på frågorna i enkäterna. Uppfattningen att det är svårare att få kontakt med personalen och att personalen upplevs ha mindre tid att utföra tjänsterna styrks av uppgifter från . IVO:s granskning av äldreomsorgen visar på att bakomliggande orsaker till bristande kvalitet som uppmärksammats i tillsynsarbetet är sviktande personalkontinuitet och låg bemanning vissa tider . Bilden förstärks av den statistik som presenterats över anmälda missförhållanden En stor andel av anmälningarna till tillsynsmyndigheten rör personalens utförande av insatser och bemötande av äldre. –genomsnittligt antal vårddygn vid utskrivning (LVU och SoL) vid (SiS) särskilda ung- domshem, –antal sociala hyreskontrakt i den sekundära bostadsmarknaden, –antal mottagare och utbetalningar av ekonomiskt bistånd, –antal kommuner som gör systematiska uppföljningar av insatser för brottsoffer, –antal kommuner som använder standardise- rade bedömningsinstrument för våld i nära relationer, –antal kommuner som har rutiner för att säkra skolgången för barn i skyddat boende, –antal kommuner som har insatser för personer som utövat våld. Bedömningsgrunder utgörs huvudsakligen av statistik, Öppna jämförelser och rapporter från myndigheter och organisationer. Ansvaret för verksamhetsområdet ligger huvudsakligen hos kommunerna. En rad olika åtgärder, såväl statliga som kommunala påverkar måluppfyllelse. Staten kan påverka kommunernas förutsättningar att bedriva individ- och familjeomsorg genom normering – i form av lagar, förordningar, före- skrifter, vägledningar m.m., och genom att med tillsyn och exempelvis stimulansmedel bidra till kommunernas utvecklingsarbete. Utvecklingen inom individ- och familje- omsorgen kan följas genom resultatet från 7.6Resultatredovisning – Individ- Öppna jämförelser, tillsyn, genomförda kart- 7.6.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Bedömningen av resultat och måluppfyllelse inom individ- och familjeomsorgen baseras på ett flertal indikatorer och bedömningsgrunder. De resultatindikatorer som används för att redo- visa centrala resultat är bl.a. följande: –andel flickor och pojkar som varit placerade i familjehem eller hem för vård eller boende (HVB) under årskurs nio och har behörig- het att söka till nationellt program i gym- nasieskolan, –antal ensamkommande flickor och pojkar som kommit till och sökt asyl, läggningar och uppdrag samt statistik när det gäller volym och kostnader. De statliga insatser- na syftar till att ge kvinnor, män, flickor och pojkar tillgång till ett likvärdigt, jämlikt och jämställt stöd från individ- och familjeomsorg oavsett var de bor i landet och att stärka kvaliteten i verksamheten. Utgångspunkter för de statliga insatserna bör vara jämställdhet, jämlikhet, trygghet, delaktighet och inflytande. Olika faktorer i omvärlden, såväl inom som internationellt, påverkar förutsättningarna för verksamhetsområdet så som exempelvis utvecklingen på arbets- och bostadsmarknaden och stora flyktingströmmar. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Kommunernas kostnader för insatser till barn och unga var totalt 2014 (16,2013, 2012). Tabell 7.5 Kommunens kostnader för insatser till barn och Källa: , Statistikdatabasen och landstingens verksamhetsindelade bokslut , Rikstotal, RS för kommuner. Regional samverkan stärker utvecklingen Inom ramen för överenskommelsen mellan regeringen och SKL om stöd till en evidensbaserad praktik för god kvalitet i område, som pågått , har regionala utvecklingsledare tillsatts i samtliga län. De har bl.a. stärkt det lokala och regionala utvecklingsarbetet med barns delaktighet, systematisk uppföljning, placerade barns hälsa och implementering av kunskapsstöd som tagit fram. har minst 900 familjehem utbildats utifrån utbildningsmaterial och i 16 län har överens- kommelser träffats mellan hälso- och sjukvården och om läkarundersökningar av alla placerade barn. Svårigheter hos kommunerna med att hantera anmälningar och utredningstider IVO:s tillsyn av 24 nämnders hantering av barnavårdsärenden visar att det i anmärkningsvärt stor utsträckning finns brister i nämndernas hantering av anmälningar och utredningar. Bristerna består bl.a. av att utredningar inte inleds trots att det funnit skäl att utreda, att utredningstider inte hålls och att dokumentationen i utredningar brister. 22 Överenskommelse om stöd till en evidensbaserad praktik i socialtjänst slutrapport (Kommuner och Landsting 2015). na till bristerna identifieras vara bl.a. svårighet i att rekrytera och behålla kompetent personal, kompetensbrister och stress i arbetet.23 Kompetensutveckling i den sociala barn- och ungdomsvården är det krav i SoL på behörighet för att få utföra vissa arbetsuppgifter i den sociala barn- och ungdomsvården. ska använda handläggare som har svensk socionomexamen eller annan relevant examen på grundnivå i högskolan eller som har en erkänd utländsk utbildning. Av handläggarna i landets kommuner har socionomutbildning och erfarenhet av barnutredningar. Andelen varierar dock kraftigt mellan olika kommuner och är generellt sett lägre i kommuner med färre än 15 000 invånare. Svårigheter att rekrytera och behålla erfarna socialsekreterare ökar även i större kommuner. Av kommunerna har en aktuell verksamhetsgemensam plan för handläggarnas kompetensutveckling som bygger på verksamhetens mål och analys av handläggarnas individuella kompetens. Andelen kommuner som har en sådan plan har ökat . har haft i uppdrag att fördela i statsbidrag till kommunerna för att stärka kommunernas arbete med att utveckla kompetensen inom den sociala barn- och ungdomsvården (dnr S2013/03877/FST). 255 kommuner har rekvirerat medel för att genomföra utbildnings- och kompetens- utvecklande insatser och 4 344 handläggare och arbetsledare har deltagit i insatser som helt eller delvis finansierats av statsbidrag. fick av regeringen i uppdrag att ta fram och förvalta ett webbaserat stöd till yrkesintroduktion för nyanställda hand- läggare, som kan användas lokalt och regionalt i introduktionsprogram, (dnr S2015/03337/FST). I samma regeringsbeslut fick i 23Tar sitt ansvar för barn och unga? (Inspektionen för vård och omsorg 2014). 24Öppna jämförelser av social barn- och ungdomsvård (2015). 25Kompetenssatsning inom den sociala barn- och ungdomsvården redovisning av satsning(2015). 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 uppdrag att anskaffa två uppdragsutbildningar på vardera 7,5 högskolepoäng till personal inom verksamhetsområdet. En utbildning ska rikta sig till socialsekreterare inom sociala barn- och ungdomsvården och en utbildning ska rikta sig till arbetsledare inom individ- och familje- omsorgen. Utbildningarna beräknas starta respektive . Syftet är att stärka den yrkesspecifika kompetensen och ledar- skapet. Nationell samordnare för den sociala barn- och ungdomsvården En nationell samordnare tillsattes för den sociala barn- och ungdomsvården , (dnr S2014/06314/FST). Uppdraget sträcker sig t.o.m. . Samordnaren ska i dialog med minst 50 kommuner och andra relevanta aktörer stärka och stödja kommunerna i deras arbete med den sociala barn- och ungdomsvården. Samordnaren ska regelbundet rapportera sina iakttagelser och slutsatser till barn-, äldre- och jämställdhetsministern. Fram till har samordnaren besökt 6 kommuner samt haft många kontakter med andra viktiga aktörer. Den nationella samord- naren har tillsammans med barn-, äldre- och jämställdhetsministern genomfört en nationell dialog om den sociala barn och ungdomsvården med flera berörda aktörer, t.ex. kommun- representanter, myndigheter, , Föreningen , SKL och fackliga organisationer. De kommuner som samordnaren har besökt har upprättat handlingsplaner för att förbättra den socialal barn- och ungdomsvården. I de hand- lingsplaner som är upprättade ingår ensam- kommande barn. Utveckling av arbetssättet Barns behov i centrum har vidareutvecklat arbetssättet Barns behov i centrum (BBIC) för systematisk uppföljning av verksamheten och reviderat och förenklat dokumentationen. har fått i uppdrag att lansera och bidra till införande av det nya BBIC. BBIC användes 2014 av 284 av landets kommuner.26 Öppna jäm- förelser för den sociala barn- och ungdoms- vården avseende 2014 visar att av kommunerna hade ordinarie licens för att använda BBIC, vilket kan jämföras året innan. Placerade barn har sämre skolresultat men god delaktighet Av de ungdomar födda –1996 som var placerade i familjehem eller HVB under hela årskurs 9 hade behörighet att söka till nationellt program i gymnasieskolan. För motsvarande grupp ungdomar som är utrikes födda var andelen . Uppgifterna omfattar endast barn med svenskt person- nummer, inte asylsökande barn. Av samtliga ungdomar som avslutade /2014 hade behörighet att söka till nationellt program i gymnasieskolan. Av de ungdomar födda –1993 som varit placerade i familjehem eller HVB hela åk 9 har avslutat gymnasieskolan med grund- läggande behörighet till högskola. Antalet ensamkommande barn fortsätter öka Antalet ensamkommande barn som ansökte om asyl i ökade under före- gående år, från 3 852 barn 2013 till 7 049 barn 2014. ansökte pojkar och flickor om asyl i . () av de ärenden som prövades i (exkl. Dublinärenden och avskrivna ärenden) beviljades permanent uppe- hållstillstånd. Tabell 7.6 Antal ensamkommande barn Antal ensamkommande barn som ansökte om asyl i Källa: aktuella statistik kom ca 1 500 av de ensamkommande barnen från och 1 500 från . Många barn kom även från och . De flesta ensamkommande barn placeras i ett 26Från Enskilt ärende till nationell statistik, Barns behov i centrum (BBIC)(2015). 27Öppna jämförelser av social barn- och ungdomsvård (2015). Antalet HVB för ensamkommande barn har ökat med anledning av det ökade antalet barn som kommer till . Vid utgången av 2014 fanns 490 HVB för ensamkommande barn jäm- fört med 378 vid slutet av 2013. Nystartade HVB för ensamkommande barn hade dock sämre kvalitet gällande bl.a. bemanning, led- ningssystem och genomförandeplaner. Utredningen om tvångsvård för barn och unga