prop · H3034 · 2015-10-20 00:00:00 — Bestämmelsen saknar tidigare mot- svarighet i föreningslagen men utgör endast ett klargörande av gällande rätt. En motsvarande bestämmelse finns i 7 kap. 14 § aktiebolagslagen (2005:551). Beslut om fortsatt stämma för att avgöra andra frågor än de som avses i andra stycket fattas med absolut majoritet. Någon tidsfrist inom vilken en sådan stämma måste hållas anges inte. En fortsatt stämma är självständig i förhållande till den ursprungliga stämman. Även medlemmar som inte har deltagit i den ursprungliga stämman kan ha rätt att delta i den fortsatta stämman (jfr rättsfallet NJA 1934 s. 11). I andra stycket finns särskilda regler om en sådan fortsatt stämma som ska besluta om fastställelse av resultat- och balansräkningar, om disposi- tioner av föreningens vinst eller förlust samt om ansvarsfrihet för sty- relseledamöter och den verkställande direktören. Den tidsfrist inom vilken en sådan fortsatt stämma ska hållas ändras och högst efter den ursprungliga stämman. Utöver detta överensstämmer reglerna med de som gällt. Ordet röstberättigad fyller samma funktion som i 11 §, se vidare kommentaren till den para- grafen. Bestämmelsen om att det måste förflyta minst före den fortsatta stämman är uppställd enbart till medlemmarnas skydd. Om de medlemmar som önskar fortsatt stämma förklarar att de inte behöver så långt uppskov som , finns det därför inget hinder mot att den fortsatta stämman hålls tidigare än efter begäran. Detta följer av allmänna associationsrättsliga principer. Det finns däremot ingen möjlighet att göra avsteg från åttaveckorsfristen, eftersom denna är uppställd även i tredje mans intresse. Bestämmelsen utformas i enlighet med vad som framgår av Lagrådets yttrande. 13 § Föreningsstämman ska hållas på den ort där styrelsen har sitt säte. I stadgarna får det dock bestämmas att stämman ska eller kan hållas 1.på en annan angiven ort i , eller 2.på en annan av styrelsen anvisad ort inom föreningens geografiska verksamhetsområde i . Om extraordinära omständigheter kräver det, får föreningsstämman hållas på någon annan ort än som anges i första stycket. I paragrafen, som saknar tidigare motsvarighet i föreningslagen, behand- las platsen för föreningsstämman. Övervägandena finns i avsnitt 11.6. I första meningen i första stycket anges att föreningsstämman ska hållas på den ort där styrelsen har sitt säte. Var styrelsen har sitt säte ska framgå av föreningens stadgar, se 2 kap. 2 §. Av andra meningen följer att det i stadgarna kan tas in avvikande bestämmelser om på vilken plats stämman ska eller kan hållas. Det kan således i stadgarna anges att stämman ska eller kan hållas på en annan angiven plats i än på den ort där styrelsen har sitt säte. Dessutom kan det anges att stämman ska eller kan hållas på en plats som styrelsen bestämmer och som är belägen inom föreningens verksamhetsområde i . Platsen behöver i detta fall inte preciseras förrän i anslutning till kallelsen. Enligt allmänna associationsrättsliga principer kan regler som endast avser de enskilda medlemmarnas rätt åsidosättas genom beslut av samt- liga medlemmar. Det är därför möjligt att fatta beslut om att stämman i ett särskilt fall ska hållas på en annan plats än den som följer av första stycket. Det förutsätter dock att styrelseledamöterna och samtliga med- lemmar kan enas om på vilken plats stämman ska hållas. Under dessa förhållanden kan stämman hållas var som helst, även utanför . Av andra stycket framgår att stämman också kan hållas var som helst om det föreligger extraordinära omständigheter. Bestämmelsen syftar på situationer av force majeurekaraktär, t.ex. krigsförhållanden. Reglerna om plats för stämman hindrar inte att deltagandet i stämman sker från annan plats med utnyttjande av t.ex. videoteknik. Av paragrafen får emellertid anses följa att stämman också i sådana fall alltid måste ledas från den av lag och stadgar utpekade stämmoplatsen. De medlem- mar som så önskar måste dessutom alltid kunna delta i stämman genom att infinna sig på stämmoplatsen även om de ges möjlighet att delta från annan plats. Det får normalt anses vara styrelsens sak att avgöra om stämman ska arrangeras på ett sådant sätt att medlemmar kan delta på distans. Stäm- man har alltid möjlighet att ompröva ett sådant beslut och frågan kan dessutom regleras i stadgarna. Det ligger på stämmoordföranden att löpande bevaka att de tekniska förutsättningarna för distansdeltagande är tillfredsställande och att t.ex. omröstningar kan genomföras på ett sätt som är jämförbart med situa- tioner då alla medlemmar närvarar på plats. När medlemmar deltar på distans från en lokal som inte har tillhanda- hållits av föreningen kan det vara svårt att kontrollera att inte utomstå- ende också tar del av stämmoförhandlingarna. För att deltagande på di- stans ska vara möjligt i dessa fall kan det krävas att stämman har beslutat att utomstående har rätt att närvara vid stämman eller på annat sätt följa förhandlingarna eller att stadgarna innehåller en bestämmelse med mot- svarande innebörd (jfr 8 §). Rätt att få ärenden behandlade vid föreningsstämman 14 § En medlem har rätt att få ett ärende behandlat vid en förenings- stämma om han eller hon skriftligen begär det hos styrelsen i sådan tid att ärendet kan tas upp i kallelsen till stämman eller, om stadgarna inne- håller bestämmelser om saken, om han eller hon begär det på det sätt och inom den tid som har bestämts i stadgarna. En medlem som har uteslutits ur föreningen har inte rätt att få ett ärende behandlat vid stämman även om han eller hon ännu inte har avgått ur föreningen. I paragrafen finns regler om en medlems rätt att få ett ärende behandlat vid en föreningsstämma. Paragrafen motsvarar 6 § i det hittillsvarande 7 kap. (jfr prop. 1986/87:7 s. 123 f.). 15 § Styrelsen kallar till föreningsstämma. Om en föreningsstämma som ska hållas enligt denna lag, stadgarna eller ett stämmobeslut inte sammankallas på föreskrivet sätt, ska efter ansökan genast kalla till föreningsstämma i enlighet med 16–21 §§. Om kallelse inte kan ske på det sätt som anges i 20 §, får kalla till föreningsstämma på något annat lämpligt sätt. En ansökan får göras av en styrelseledamot, den verkställande direktören, en revisor eller en röstberättigad. Föreningen ska ersätta kostnaderna för kallelsen. Paragrafen innehåller bestämmelser om vem som ska kalla till förenings- stämma. Paragrafen motsvarar 7 § i det hittillsvarande 7 kap. (jfr prop. 1986/87:7 s. 124 och prop. 2012/13:166 s. 34 f. och 40). Ordet röst- berättigad fyller samma funktion som i 11 §, se vidare kommentaren till den paragrafen. 16 § Kallelse till en ordinarie föreningsstämma ska utfärdas tidigast och senast före föreningsstämman. I stadgarna får det bestämmas att kallelse till en ordinarie före- ningsstämma får utfärdas senare än vad som anges i första stycket, dock senast före föreningsstämman. I paragrafen behandlas tiden för kallelse till en ordinarie förenings- stämma. Paragrafen motsvarar delvis 8 § första stycket i det hittills- varande 7 kap. (jfr prop. 1986/87:7 s. 125 f.). Reglerna i det stycket delas i det nya kapitlet upp på flera paragrafer, 16–19 §§. Bestämmelserna ändras också i sak så att de överensstämmer med det som gäller för kallelse till bolagsstämma i privata aktiebolag, se 7 kap. 18–22 §§ aktiebolagslagen (2005:551), jfr prop. 1997/98:99 s. 238 f. och prop. 2004/05:85 s. 599 f. Övervägandena finns i avsnitt 11.7. Av första stycket framgår att tidsfristerna för kallelse till en ordinarie föreningsstämma förlängs i förhållande till vad som gällt. Sådan kallelse ska således utfärdas tidigast och senast före stämman. Av andra stycket följer att föreningen i stadgarna får bestämma att kal- lelse till en ordinarie stämma får utfärdas senare än vad som anges i första stycket. Det är t.ex. möjligt att i stadgarna bestämma att kallelse får utfärdas tre eller före stämman, i stället för den i lagen angivna minimitiden . Kortare kallelsetid än är dock inte tillåten. Maximitiden får inte förlängas genom bestämmelser i stadgarna. Reglerna hindrar däremot inte att en förening som valt att genom stadgebestämmelser tillämpa en kortare minimitid för när kallelse ska ske, t.ex. , även kortar maximitiden till exempelvis . Kallelsefristerna är uppställda till medlemmarnas skydd. Av allmänna associationsrättsliga principer följer därför att bestämmelserna får från- gås om samtliga berörda medlemmar samtycker till det. Det innebär bl.a. att i ett enskilt fall får kortare kallelsetider tillämpas gentemot de med- lemmar som samtycker till det. 17 § Kallelse till en extra föreningsstämma ska utfärdas tidigast och senast före föreningsstämman. Kallelse till en extra föreningsstämma ska dock utfärdas senast före föreningsstämman om stämman ska behandla 1.en fråga om ändring av stadgarna, 2.en fråga om likvidation, eller 3.en fråga om att föreningen ska gå upp i en annan juridisk person genom fusion. I stadgarna får det bestämmas att kallelse till en sådan förenings- stämma som avses i andra stycket får utfärdas senare än vad som anges där, dock senast före föreningsstämman. Paragrafen behandlar tiden för kallelse till en extra föreningsstämma. Den motsvarar delvis 8 § första stycket i det hittillsvarande 7 kap. (jfr prop. 1986/87:7 s. 125 f.). Bestämmelserna ändras bl.a. på så sätt att tids- fristerna för kallelse förlängs. Övervägandena finns i avsnitt 11.7, 14 och 15.4. I första stycket behandlas kallelse till en extra föreningsstämma som inte ska behandla någon av de frågor som anges i andra stycket. Kallelse till en sådan stämma ska utfärdas tidigast och senast före föreningsstämman. Det är inte möjligt att i stadgarna be- stämma att kallelse får ske tidigare respektive senare än de angivna tidpunkterna. Reglerna är däremot inte avsedda att hindra att en förening i stadgarna kortar maximitiden till exempelvis . Andra stycket saknar tidigare motsvarighet. Det är utformat i enlighet med Lagrådets förslag. Bestämmelserna i stycket innebär att en särskild kallelsefrist gäller om den extra föreningsstämman ska behandla en fråga om stadgeändring, likvidation eller föreningens uppgående i en annan juridisk person genom fusion. I dessa fall ska kallelse utfärdas tidigast och senast före stämman. Av tredje stycket framgår att föreningen i stadgarna får bestämma att kallelse till en sådan föreningsstämma som avses i andra stycket får ut- färdas senare än vad som anges där, dock senast före stäm- man. Regleringen överensstämmer med det som enligt 16 § andra stycket gäller för kallelse till en ordinarie stämma. Också kallelsefristerna i denna paragraf är uppställda till medlemmar- nas skydd och får frångås om samtliga berörda medlemmar samtycker till det (jfr kommentaren till 16 §). 18 § Om en fortsatt föreningsstämma ska hållas eller senare räknat från och med föreningsstämmans första dag, ska det utfärdas en särskild kallelse till den fortsatta föreningsstämman. I så fall ska 17 § om tid för kallelse till en extra föreningsstämma tillämpas. I paragrafen behandlas kallelse till en fortsatt föreningsstämma. Para- grafen motsvarar 8 § första stycket tredje meningen i det hittillsvarande 7 kap. (jfr prop. 1986/87:7 s. 126). Bestämmelserna ändras så att det framgår vilka kallelsetider som ska tillämpas. Övervägandena finns i avsnitt 11.7. I första meningen anges att det ska utfärdas en särskild kallelse till en fortsatt föreningsstämma som ska hållas eller senare från det att den ursprungliga stämman inleddes. Detta överensstämmer med vad som gällt. Den andra meningen saknar tidigare motsvarighet. Den innebär att om det måste utfärdas en särskild kallelse till den fortsatta föreningsstäm- man, ska denna utfärdas i sådan tid som enligt 17 § gäller för kallelse till extra föreningsstämma. Kallelsen måste alltså normalt utfärdas senast före stämman. Om den fortsatta föreningsstämman ska behandla en fråga om stadgeändring, likvidation eller föreningens uppgående i en annan juridisk person genom fusion, gäller en kallelsefrist . Finns det sådana stadgebestämmelser som anges i 17 § tredje stycket, ska dessa följas. I likhet med vad som gäller i fråga om kallelse till ordinarie och extra föreningsstämma kan avsteg göras från de angivna kallelsefristerna, om samtliga berörda medlemmar samtycker till det (jfr kommentaren till 16 §). Kallelse när beslut ska fattas vid två föreningsstämmor 19 § Om det enligt lag eller föreningens stadgar krävs att ett beslut fattas vid två föreningsstämmor för att bli giltigt, får kallelse till den andra stämman inte utfärdas innan den första stämman har hållits. I kallelsen till den andra stämman ska styrelsen ange det beslut som den första stämman har fattat. Paragrafen behandlar kallelse när beslut ska fattas vid två förenings- stämmor. Paragrafen motsvarar 8 § första stycket fjärde och femte meningarna i det hittillsvarande 7 kap. (jfr prop. 1986/87:7 s. 126). Till följd av att lagens krav på två stämmobeslut i vissa fall tas bort ändras bestämmelsen från att avse sådana krav i denna lag till att avse sådana krav i vilken lag som helst. Krav på två stämmobeslut finns exempelvis i Prop. 2015/16:4 9 kap. 23 § bostadsrättslagen (1991:614). 20 § Medlemmarna ska kallas till föreningsstämman på det sätt som har bestämts i stadgarna. Kallelse ska även skickas med post till varje medlem vars postadress är känd för föreningen, om 1. ordinarie föreningsstämma ska hållas än som har bestämts i stadgarna, 2. stämman ska behandla en fråga om en ändring av stadgarna som a) att en medlems förpliktelse att betala insatser eller avgifter till b) att en medlems rätt till föreningens vinst inskränks, c) att en medlems rätt till föreningens behållna tillgångar vid dess d) att en medlems rätt att få ut belopp enligt 4 kap. 1, 3 eller 4 § inskränks och denna ändring ska gälla även för dem som var medlemmar i föreningen när frågan avgjordes, eller e) att en medlems rätt att gå ur föreningen försämras och denna änd- ring ska gälla även för dem som var medlemmar i föreningen när frågan 3. stämman ska ta ställning till om föreningen ska gå i likvidation eller gå upp i en annan juridisk person genom fusion. I 1 kap. 8 § anges när kallelse får ske med elektroniska hjälpmedel. Paragrafen innehåller bestämmelser om sättet för kallelse. motsvarar 8 § andra stycket i det hittillsvarande 7 kap. (jfr prop. 1986/87:7 s. 126). Övervägandena finns i avsnitt 11.7 och 12. I första stycket punkten 3 används uttrycket ”gå upp i en annan juridisk person genom fusion” i stället för det använda uttrycket ”gå upp i en annan förening genom fusion”. Därigenom klargörs att bestämmelsen är tillämplig även vid en gränsöverskridande fusion (jfr 12 kap. 22 §). I andra stycket finns en upplysning om möjligheten att enligt 1 kap. 8 § använda sig av elektroniska hjälpmedel vid kallelse. mentaren till den paragrafen. Stycket är utformat i enlighet med Lag- 21 § Kallelsen ska innehålla uppgift om tid och plats för förenings- I kallelsen ska de ärenden som ska behandlas på förenings- stämman tydligt anges. Om ett ärende avser ändring av stadgarna, ska det huvudsakliga inne- hållet i förslaget till ändringen anges i kallelsen. I 6 § finns bestämmelser om kallelsens innehåll när medlemmarna ska kunna utöva rösträtt vid föreningsstämman genom poströstning. Paragrafen, som innehåller bestämmelser om kallelsens innehåll, mot- svarar delvis 8 § tredje stycket i det hittillsvarande 7 kap. (jfr prop. 1986/87:7 s. 126 f.). I paragrafen tas det in ett nytt krav på angivande av tid och plats för föreningsstämman. Övervägandena finns i avsnitt 11.7. Första meningen i första stycket saknar tidigare motsvarighet i lagen men bestämmelsen klargör endast vad som redan anses gälla. melsen framgår att kallelsen ska innehålla uppgift om tid och plats för föreningsstämman. Med tid och plats avses inte enbart datum och ort, utan även klockslag och gatuadress måste preciseras i kallelsen. Styckets andra mening motsvarar 8 § tredje stycket första meningen i det hittillsvarande 7 kap. Andra stycket motsvarar 8 § tredje stycket tredje meningen i det hittillsvarande 7 kap. I tredje stycket, som saknar tidigare motsvarighet, finns en erinran om att 6 § innehåller särskilda bestämmelser om kallelsens innehåll då poströstning ska vara möjligt inför en föreningsstämma. I 10, 11 och 12 kap. finns det bestämmelser om kallelsens innehåll när ett ärende på stämman avser beslut om vinstutdelning, likvidation eller fusion. Tillhandahållande av handlingar inför föreningsstämman 22 § Styrelsen ska hålla redovisningshandlingar och revisionsberättelse eller kopior av dessa handlingar tillgängliga för medlemmar och inne- havare av förlagsandelar närmast före årsstäm- man. Handlingarna ska hållas tillgängliga hos föreningen på den ort där styrelsen har sitt säte. Kopior av handlingarna ska genast och utan kostnad för mottagaren skickas med post till de medlemmar och innehavare av förlagsandelar som begär det och uppger sin adress. I 1 kap. 8 § anges när handlingar får skickas med elektroniska hjälpmedel. Handlingarna ska läggas fram på stämman. I paragrafen finns bestämmelser om tillhandahållande av handlingar inför föreningsstämman. Paragrafen motsvarar delvis 8 § fjärde stycket i det hittillsvarande 7 kap. (jfr prop. 1986/87:7 s. 127). Övervägandena finns i avsnitt 11.7 och 12. Av första stycket framgår att styrelsen ska hålla redovisningshand- lingar och revisionsberättelse eller kopior av dessa handlingar tillgäng- liga för bl.a. medlemmar närmast före årsstäm- man. har det varit tillräckligt att handlingarna finns tillgängliga före stämman. Med redovisningshandlingar och revisionsberättelse avses samma handlingar som anges i 9 §. I den paragrafen definieras även begreppet årsstämma. Vidare tydliggörs det att handlingarna ska hållas tillgängliga hos föreningen på den ort där styrelsen har sitt säte. I andra stycket, som är utformat i enlighet med Lagrådets förslag, an- ges att kopior av handlingarna genast och utan kostnad ska skickas med post till de medlemmar och innehavare av förlagsandelar som begär det och uppger sin adress. Om förutsättningarna i 1 kap. 8 § är uppfyllda får handlingarna i stället skickas med elektroniska hjälpmedel, t.ex. e-post. Se vidare kommentaren till den paragrafen. Av tredje stycket framgår att handlingarna ska läggas fram på stäm- man. Det innebär att handlingarna ska finnas tillgängliga för medlem- marna vid stämman. Det krävs dock inte att handlingarna föredras. 23 § Om föreningsstämman ska ta ställning till ett förslag om ändring av stadgarna, ska det fullständiga förslaget hållas tillgängligt hos före- ningen för medlemmarna från tidpunkten för kallelsen fram till före- ningsstämman. En kopia av förslaget ska genast och utan kostnad för mottagaren . 2015/16:4 skickas med post till de medlemmar som begär det och uppger sin adress. I 1 kap. 8 § anges när handlingar får skickas med elektroniska hjälp- medel. I paragrafen finns bestämmelser om hur ett förslag till stadgeändring ska tillhandahållas medlemmarna inför en föreningsstämma. Paragrafen mot- svarar delvis 8 § tredje stycket fjärde meningen i det hittillsvarande 7 kap. (jfr prop. 1986/87:7 s. 126 f.). Övervägandena finns i avsnitt 12. I första stycket klargörs att den tid som det fullständiga förslaget till ändring av stadgarna ska hållas tillgängligt hos föreningen sträcker sig från tidpunkten för kallelse fram till föreningsstämman. Av andra stycket, som är utformat i enlighet med Lagrådets förslag, framgår att kopior av handlingarna genast och utan kostnad ska skickas med post till de medlemmar som begär det och uppger sin adress. Om förutsättningarna i 1 kap. 8 § är uppfyllda får handlingarna i stället skic- kas med elektroniska hjälpmedel, t.ex. e-post. Se vidare kommentaren till den paragrafen. Fel i kallelse m.m. 24 § Om en bestämmelse i denna lag eller stadgarna som rör kallelse till föreningsstämma eller tillhandahållande av handlingar inte har följts i något ärende, får föreningsstämman inte besluta i ärendet utan samtycke av alla medlemmar som berörs av felet. Föreningsstämman får dock även utan sådant samtycke avgöra ett ärende som inte har tagits upp i kallelsen, om ärendet enligt lag eller stadgarna ska tas upp vid före- ningsstämman eller föranleds av ett annat ärende som ska avgöras. Den får också besluta att en extra föreningsstämma ska sam- mankallas för att behandla ärendet. I paragrafen behandlas fel i kallelse m.m. Paragrafen motsvarar 9 § i det hittillsvarande 7 kap. (jfr prop. 1986/87:7 s. 128 f.). 25 § Föreningsstämman öppnas av styrelsens ordförande eller av den som styrelsen har utsett. Om det i stadgarna har bestämts vem som ska öppna föreningsstämman eller vara dess ordförande, öppnas dock för- eningsstämman av honom eller henne. Paragrafen innehåller regler om föreningsstämmans öppnande. Den mot- svarar delvis 10 § första stycket i det hittillsvarande 7 kap. (jfr prop. 1986/87:7 s. 130). Reglerna tydliggörs när det gäller betydelsen av stadgebestämmelser om stämmans öppnande. Övervägandena finns i av- snitt 11.8. Föreningsstämman ska som huvudregel öppnas av styrelsens ordför- ande eller av den som styrelsen har utsett. I föreningens stadgar kan det dock bestämmas att någon annan ska öppna stämman. Sådana bestäm- melser ska följas. I stadgarna kan det t.ex. bestämmas att en viss person ska vara stäm- mans ordförande. Finns det en sådan stadgebestämmelse, ska stämman öppnas av denna person. Om den person som pekas ut i stadgarna har förhinder, får styrelsen anses behörig att utse någon annan att öppna stämman. Om stadgarna inte anger vem som ska vara stämmans ordförande, är den främsta uppgiften för den som öppnar stämman att leda valet av stämmoordförande. Om stämmoordförande inte kan utses utan omröst- ning, måste dock den som öppnar stämman också upprätta röstlängd (se 26 §). Till dess att stämmoordföranden är utsedd har den som öppnar stämman de funktioner som annars ligger på stämmoordföranden. 26 § Om det behövs, ska det vid föreningsstämman upprättas en för- teckning över närvarande medlemmar, ombud och biträden (röstlängd). En medlem som har poströstat ska anses som närvarande. Om med- lemmarna har olika antal röster, ska uppgift om antalet röster lämnas i röstlängden. Röstlängden ska upprättas av föreningsstämmans ordförande, om han eller hon har valts av föreningsstämman utan omröstning. I annat fall ska röstlängden upprättas av den som har öppnat föreningsstämman. Röstlängden ska godkännas av föreningsstämman. Den gäller till dess att föreningsstämman har beslutat att ändra den. Om föreningsstämman skjuts upp till en senare dag än närmast föl- jande vardag, ska en ny röstlängd upprättas om det behövs. I paragrafen finns bestämmelser om röstlängd. Paragrafen motsvarar 10 § andra stycket i det hittillsvarande 7 kap. (jfr prop. 1986/87:7 s. 130 f.). Bestämmelserna om vad som gäller när stämman inte kan enas om vem som ska vara stämmans ordförande tydliggörs. Övervägandena finns i avsnitt 11.4 och 11.6. Första stycket, som är utformat i enlighet med Lagrådets förslag, motsvarar vad som gäller enligt 10 § andra stycket i det hittillsvarande 7 kap. Styckets andra mening saknar dock tidigare motsvarighet. Den innebär att en medlem som har poströstat ska bli införd i röstlängden och anses närvarande i alla de frågor som kan komma att behandlas vid före- ningsstämman. Andra stycket första och andra meningarna saknar tidigare motsvarig- het i lagen. Innehållet torde utgöra gällande rätt (jfr prop. 1986/87:7 s. 130). Om föreningsstämman kan enas om vem som ska vara ordför- ande vid stämman, är det denne som ansvarar för att upprätta röstlängd. I annat fall kan röstlängd behöva upprättas för valet av ordförande och då faller uppgiften att upprätta röstlängd på den som öppnar stämman. Tredje och fjärde meningarna i andra stycket motsvarar vad som gäller enligt 10 § andra stycket i det hittillsvarande 7 kap. Detsamma gäller paragrafens tredje stycke. Hur föreningsstämmans ordförande utses