prop · H3031d19 · 2015-09-21 00:00:00 — En rad samhällsförändringar, såsom ungas sena etablering i arbets- och samhällslivet, den höga ungdomsarbetslösheten, bristen på bostäder och växande klyftor i samhället och bland unga, har på ett tydligt sätt påverkat ungas levnadsvillkor vilket i sin tur kan påverka många ungas tilltro till samhället och samhällets institutioner. Det är centralt att unga aktivt kan delta i att forma samhället. Inom ramen för de medel som tillför- des ungdomspolitiken 2014 för ett ungdoms- politiskt handlingsprogram (prop. 2013/14:191) planerar regeringen insatser för att stärka unga kvinnors och unga mäns makt och delaktighet. För att förstärka långsiktigheten i arbetet med ungdomsfrågor och styrningen av MUCF före- slås att medel överförs till myndighetens förvalt- ningsanslag. Främja ungas fritid, organisering och välmående Ungdomar har ofta mer fritid än den äldre be- folkningen och tiden utanför skola och arbete spelar en viktig roll för ungas delaktighet, vägar till etablering och sociala tillit. Ungas möjlig- heter till inflytande, tillgång till mötesplatser och deltagande i demokratin är centrala. Inom ramen för de medel som tillfördes ung- domspolitiken 2014 för ett ungdomspolitiskt handlingsprogram (prop. 2013/14:191) planerar regeringen insatser för unga kvinnors och unga mäns fritid och organisering. Barn och unga ska ha möjlighet till bra aktivi- teter . Därför föreslås 200 miljo- ner kronor avsättas och beräknas 2017–2019 för ett statligt sommarlovsstöd (se vidare utgiftsområde 9, avsnitt 7 Politik för sociala tjänster). Det är av stor betydelse för barn- och ung- domsorganisationer att få en ökad förutsägbar- het i medelstilldelningen så att verksamheten kan planeras och bedrivas effektivt. Regeringen före- slår därför ett utökat beställningsbemyndigande för statsbidraget till barn- och ungdomsorgani- sationer. 2.6.5Politik för det civila samhället Det civila samhället är en grundbult i vår demo- krati. Genom dessa föreningar, organisationer, stiftelser och nätverk möts människor i vårt land för att förbättra livet för sig själva eller för andra, för att lära sig nya saker, för att ägna sig åt en aktivitet eller arbeta för en bättre värld. Det civila samhället ska vara självständigt och starkt. befolkning är i hög grad engagerad ideellt. Många är de timmar som tillbringas i föreningslokaler, församlingar och på idrotts- platser. Föreningsformen står sig stark som mo- dell för att arbeta tillsammans för ett gemensamt syfte, men digitala mötesplatser erbjuder värde- fulla komplement och möjligheter att nå fler. Som en central del i vår demokrati kan bety- delsen av organisationerna i det civila samhället inte överskattas, särskilt i den tid vi lever. Att organisera sig för ökad makt och stärkta rättigheter har varit avgörande för utsatta eller marginaliserade grupper. Alla ska ges samma rätt och möjlighet att vara aktiva och engagerade medborgare. Det civila samhällets organisationer bidrar till delaktighet genom att organisationer och andra idéburna aktörer ger kvinnor och män möjlighet till inflytande över det offentliga beslutsfattandet. På samma sätt är det folkbildande arbete som sker i det civila samhället fortsatt viktigt. Det civila samhället ska få bättre förutsätt- ningar att långsiktigt planera och bedriva sin verksamhet. Dialogen mellan det offentliga och det civila samhället ska vara tydlig och stark. Inte sällan möter det civila samhällets organisationer samma utmaningar i samhället som det offent- liga. Regeringen vill därför förstärka detta arbete . Regeringen vill underlätta för det civila sam- hällets organisationer att bedriva sin verksamhet, att utvecklas och att därigenom bidra till demo- krati, välfärd, folkhälsa, gemenskap och social sammanhållning. Stärka det civila samhällets roll i demokratin Regeringen anser att det civila samhällets roll i demokratin är av central betydelse. Det civila samhällets villkor behöver därför stärkas i detta syfte. Det civila samhällets organisationer behö- ver villkor som möjliggör för dem att nå ut till fler delar av befolkningen och för att engagera en större mångfald människor. Utredningen för ett stärkt civilsamhälle (dir. 2015:38) har därför i 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 uppdrag att föreslå åtgärder som stärker det civila samhällets roll i demokratin. Regeringens avsikt är att arbeta med dessa förslag . De sex principerna centralt verktyg för samråd Politiken för det civila samhället bygger på de sex principerna självständighet och oberoende, dialog, kvalitet, långsiktighet, öppenhet och insyn samt mångfald. Regeringen kommer att stärka samråd och samverkan mellan regeringen och det civila samhällets organisationer med utgångspunkt i dessa principer. Arbetet med de sex principerna som verktyg för samråd och samverkan bör ske inom ramen för fler politik- områden och föranleder ett breddat och gemen- samt arbetssätt för regeringen. Regeringen avser tillsammans med idéburna organisationer ta fram en bred samverkansmodell som kan användas inom ett antal områden. Samverkan som omfat- tas av det metodstöd som ska tas fram kommer att utgå från samhällets utmaningar och rege- ringens och nationella organisationers gemen- samma vilja att möta dessa. Den europeiska ko- den för idéburna organisationers medverkan i beslutsprocessen kommer att bli ett viktigt verktyg i en sådan modell. Överenskommelser med idéburna organisationer och Kommuner och Landsting Den överenskommelse som slöts 2008 mellan regeringen, Kommuner och Landsting (SKL) och idéburna organisationer inom det sociala området har till syfte att förbättra de idéburna organisationernas förutsättningar som röstbärare, liksom deras möjligheter att erbjuda välfärdstjänster. Idéburna organisationer – soci- ala företag, kooperativ, samfund, stiftelser och ideella föreningar – utgör viktiga resurser i sam- hället. Behovet av att samordna arbetet och stödja insatser som stimulerar framväxten av lokala och regionala överenskommelser kvarstår. Arbetet med överenskommelsen med idéburna organisationer inom integrationsområdet och SKL står inför en fortsatt utveckling och rege- ringen avser att se över hur arbetet med att orga- nisera spridning och uppföljning av överens- kommelsen kan effektiviseras. Villkoren för det civila samhällets organisationer påverkas av olika faktorer. Regeringen menar att det civila samhällets organisationer bör ges för- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 utsättningar som möjliggör långsiktig planering. av de statliga bidragen är gene- rella, såsom verksamhets- och organisationsbi- drag. Regeringen anser det viktigt att fortsätta arbeta för att minska andelen projektbidrag i förhållande till organisationsbidrag i syfte att stärka det civila samhällets organisationers själv- ständighet och oberoende. Kunskapsspridning genom Myndigheten för ung- doms- och civilsamhällesfrågor Myndigheten för ungdoms- och civilsamhälles- frågors (MUCF) uppdrag är att ta fram, stärka och sprida kunskap om det civila samhällets villkor. Regeringen anser att det är viktigt att kunskapen om det civila samhället sprids på olika sätt. Myndigheten har därför genom kunskaps- portalen belyst ytterligare områden som jämställdhet, näringsliv, relig- ion/trossamfund och folkbildning, ett arbete som bör fortsätta att spridas. Regeringen anser det likaledes viktigt att kunskapsspridning fort- sätter genom den nationella högskoleutbildning som myndigheten genomför samt inom det särskilda myndighetsnätverket och den årliga kunskapskonferensen. Regeringen har som ambition att stärka myn- dighetens uppgift att följa upp det civila sam- hällets villkor. Detta skulle skapa ytterligare underlag för att stärka genomförandet och ut- vecklingen av politiken för det civila samhället. MUCF administrerar ett partsgemensamt fo- rum där regeringen och representanter för det civila samhället möts regelbundet för att disku- tera organisationernas villkor och den generella politiken för det civila samhället. Regeringen avser att även fortsättningsvis behandla aktuella politiska frågeställningar inom ramen för detta forum. Kunskap om det civila samhället Det är angeläget att ny kunskap om det civila samhällets roll, sammansättning och verksamhet tas fram. Kunskapen utvecklas kontinuerligt genom det forskningsprogram som Vetenskaps- rådet hanterar, genom () årliga statistikuppföljning och genom det stöd för studier om det civila samhället som fördelas av Myndigheten för ungdoms- och civil- samhällesfrågor. Regeringen avser att främja att kunskapen om det civila samhället sprids genom att bidra till en internationell konferens om civilsamhällesforsk- ning. Den internationella konferensen ger möj- lighet att uppmärksamma det svenska civila samhället, regeringens generella politik för det civila samhället och svensk forskning inom om- rådet. Konferensens resultat kan vidare ge un- derlag för regeringens fortsatta arbete. Det civila samhällets roll i välfärden Delar av det civila samhället har en roll som ut- förare av välfärdstjänster, exempelvis i sociala företag och idéburet offentligt partnerskap. Välfärdens verksamheter är dock ingen marknad. Människor är medborgare i förhållande till väl- färden, inte konsumenter. Icke-vinstdrivande aktörer ska ha möjlighet att växa och utvecklas. Deras självständighet ska värnas. Flera av de idéburna organisationerna utgör – enskilt eller tillsammans – en viktig röst för grupper som annars kan ha svårt att komma till tals. De medverkar till utvecklingen av välfärds- tjänsternas kvalitet i förhållande till brukarnas behov och önskemål. Regeringen anser att de idéburna aktörernas förutsättningar att verka inom välfärden ytterligare kan stärkas. Vidare anser regeringen att arbete med miljöhänsyn och social hänsyn i offentliga upphandlingar fortsatt bör främjas. Den nya upphandlingsmyndighet som bildats och som bl.a. ska öka miljö- och sociala hänsyn i offentliga upphandlingar samt öka komptensen om hur idéburna organisationer kan delta i offentlig upphandling är därmed vik- tig. Möjligheten för organisationer inom det civila samhället att ha tillgång till samlingslokaler är av stor vikt för att uppfylla målet för politiken för det civila samhället. Regeringen avser därför att fortsätta det arbete som genomförs med bibe- hållet stöd. har redovisat att de tre största städerna inte tagit del av verksamhetsut- vecklingsbidraget då det är en övervägande majo- ritet mindre kommuner som sökt och beviljats stöd. Regeringen anser det särskilt viktigt att stödet för allmänna samlingslokaler når stor- stadsområdena, i synnerhet för att ge ungdomar bättre tillgång till allmänna samlingslokaler som är anpassade till ungdomars kulturformer. Rege- ringen kommer därför fortsätta att arbeta med denna fråga. Regeringen vill stödja en stark och självständig idrottsrörelse, en folkrörelse som engagerar många och är en betydelsefull del i vår gemen- samma välfärd. En viktig utgångspunkt för rege- ringen är att idrotten är inkluderande och öppen för alla, oavsett ålder, kön, könsidentitet, köns- uttryck, sexuell läggning, livsåskådning, funk- tionsnedsättning eller social, etnisk och kulturell bakgrund. Regeringens målsättning är att fler människor ska utöva idrott och motion oavsett formerna för detta. Fysisk aktivitet är en grund för en god folkhälsa. Föreningsidrotten har även andra mervärden, såsom demokratisk delaktighet och social gemenskap, och förtjänar därför särskilt stöd. Idrottsrörelsen fyller också en viktig funktion genom att inom barn- och ungdomsid- rotten lägga en grund för framtida motionsva- nor. Därför är det viktigt att så många som möj- ligt ges möjlighet att delta inom föreningsidrot- ten. Regeringen verkar i hela sin politik för ökad jämställdhet och förväntar sig att idrottsrörelsen på olika nivåer ökar sina ansträngningar att nå en jämställd idrott – en idrott där personer i beslu- tande ställning på alla nivåer inom idrotten och aktiva ges samma möjlighet att förverkliga sitt intresse att delta, oberoende av kön. Den för- hållandevis jämställda fördelning som finns bland idrottsrörelsens aktiva medlemmar åter- speglas inte i styrelserummen. En förändring av det förhållandet skulle bidra positivt till det jäm- ställdhetspolitiska målet om en jämn fördelning av makt och inflytande (utg.omr. Det är av vikt att nyanlända invandrare ges goda förutsättningar att etablera sig och bli delaktiga i det svenska samhället. Ett engagemang i idrotts- verksamhet kan underlätta detta. Ett ökat stöd ger idrottsrörelsen i hela landet förutsättningar att utveckla sin verksamhet samt att rekrytera nya aktiva och ledare. Idrottsrörelsen har en unik möjlighet att spela en betydande roll i nyanlän- das etablering. Mot denna bakgrund har i propo- sitionen Vårändringsbudget stödet till idrotten ökats med 2015. uppgår satsningen till . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Idrotten ska vara till för alla barn och unga Regeringen anser att det är av särskild vikt att stärka barnrättsperspektivet inom idrotten och att attrahera barn och unga från socioekono- miska grupper som är underrepresenterade inom föreningsidrotten. Det är viktigt att alla unga får samma möjligheter att delta och vara en del av idrottsrörelsen. Idrotten ska vara till för alla, oavsett bakgrund, ambitionsnivåer och för- utsättningar. En del i detta är att stärka arbetet med hbtq-frågor. Mot bakgrund av att flickor med utländsk bakgrund deltar i mindre omfatt- ning i idrottsverksamheten än andra anser rege- ringen att särskilda insatser bör riktas mot denna grupp. Att engagera fler unga med utländsk bakgrund både som aktiva och ledare kan komma att ställa krav på idrottsrörelsen att finna nya sätt och metoder för att organisera och re- krytera. Regeringen strävar efter att fler barn och ung- domar ges möjlighet att delta i idrottsförening- arnas verksamhet. Regeringen föreslår därför att stödet till idrotten ökar med 133 miljoner kro- nor 2016 och beräknar att stödet därefter succe- sivt ökar till . Detta tillskott är utöver den tidigare avise- rade satsningen på . Sam- mantaget beräknas därmed stödet till idrotten öka med . Svensk idrott ges därigenom förutsättningar att främja en utveckling där avgifter och övriga kostnader inom barn- och ungdomsidrotten kan hållas på en låg nivå samt bidra till en bättre eta- blering av nyanlända. Etiska frågor i relation till idrotten Regeringens utgångspunkt är att god etik ska genomsyra alla delar av idrottsrörelsen, både i idrottsutövandet och i styrelserummen, såväl nationellt som internationellt. Regeringen anser att idrottens antidopnings- arbete är viktigt. I det ingår att idrottens anti- dopningsverksamhet inom elitidrotten fortsätter och utvecklas samt att olika aktörer bidrar till att gemensamt stärka arbetet mot dopning inom motionsidrotten. Den nationella samordnaren har till uppgift att stärka den goda supporterkulturen och att motverka brottslighet i anslutning till idrottsar- rangemang. Regeringen anser att fortsatt sam- verkan och ansvarstagande från alla aktörer är nödvändigt för att minska otrygghet, brott och 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 ordningsstörningar i samband med idrottseve- nemang. Regeringen anser att det är viktigt att fortsätta arbetet med att bekämpa uppgjorda matcher inom idrotten och välkomnar att Riksidrottsför- bundet och andra berörda aktörer samordnar sina insatser. Regeringens internationella arbete på idrottsom- rådet utgår från principen om en fri och själv- ständig idrottsrörelse som även internationellt har ett betydande eget ansvar. Den internation- ella idrottens ansvarstagande för framför allt mänskliga rättigheter, arbetsrätt, antikorruption, jämställdhet och miljö är enligt regeringen vik- tigt. Med beaktande av idrottens självständighet anser regeringen att frivilliga avtal på interna- tionell nivå som ställer krav på dessa områden är en möjlig väg att gå. Som förebild kan FN:s Global Compact tjäna, ett frivilligt avtal som ställer grundläggande krav om mänskliga rättig- heter, arbetsrätt, antikorruption och miljö. Inom EU-arbetet kommer regeringen även fortsättningsvis att betona närhetsprincipen och vikten av att gemensamma insatser på området har ett tydligt mervärde av att genomföras på unionsnivå. Regeringen anser att svensk idrott även fram- över ska bedriva en betydande antidopnings- verksamhet av hög kvalitet. I det ingår att bed- riva ett aktivt arbete inom hela idrottsrörelsen och att följa det gemensamma antidopningsreg- lemente som följer av den av Världsantidop- ningsbyrån () antagna världsantidop- ningskoden. Genom svensk idrotts engagemang bidrar idrotten aktivt till att säkerställa att Sve- rige fullföljer sina åtaganden i de internationella antidopningskonventionerna inom idrotten i och . Målet för friluftslivspolitiken är att stödja män- niskors möjligheter att vistas ute i naturen och utöva friluftsliv där allemansrätten är en grund för friluftslivet. Alla människor ska ha möjlighet att få naturupplevelser, välbefinnande, social gemenskap och ökad kunskap om natur och miljö. Allemansrätten är av avgörande betydelse för friluftslivet, en grundlagsfäst rätt och ett ansvar som ska värnas. Regeringen bedömer att barns och ungdomars tillgång och tillgänglighet till natur är en viktig samhällsfråga, inte minst för framtida genera- tioners hälsa. Naturen ska vara tillgänglig för alla. Alla människor, oavsett förutsättningar utifrån ålder, kön, socioekonomisk status, etnisk och kulturell bakgrund, intresse, funktionsförmåga etc. ska ha möjlighet att vistas i naturen och ut- öva friluftsliv med allemansrätten som grund. Regeringen anser att det behövs en tydlig am- bitionshöjning för att nå friluftslivsmålen, till- sammans med miljökvalitetsmålen. Friluftsliv ska kunna utövas av alla. Därför är det också en angelägenhet för staten att stödja organisationer och enskilda i friluftslivsarbetet. Regeringen bedömer att bidraget till friluftsorganisationer, som fördelas av Svenskt Friluftsliv, ger goda effekter för samhället. Genom en höjning av anslaget 13:4 med vill regeringen bl.a. stärka friluftsorganisationernas stöd till skolans verksamhet med friluftsdagar och utom- huspedagogik samt satsningar på utevistelse för barn och unga, naturkontakt, fysisk aktivitet, mångfald och integration. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till friluftsorganisa- tioner. Bestämmelser om statsbidragens hante- ring finns i förordningen (2010:2008) om stats- bidrag till friluftsorganisationer. Friluftsliv är en hörnsten i naturvårdspoliti- ken. Människans tillgång till natur som en grund för goda livsmiljöer ska stärkas. Biologisk mångfald är en grund för upplevelsevärden och landskapsbild och en förutsättning för männi- skors mentala och fysiska hälsa, en källa till kun- skap, konst och litteratur och viktiga för den växande besöksnäringen. Vistelse i naturen bi- drar till att nå det övergripande folkhälsomålet att skapa samhälleliga förutsättningar för god hälsa på lika villkor. Tystnad är en grundläg- gande förutsättning för flera av naturens upple- velsevärden. och berörda myndigheter och aktörer arbetar vidare med att tydliggöra det samhällsekonomiska värde ekosystemtjänsterna har och där friluftslivet utgör en viktig del, inte minst genom att ekoturism och hållbar natur- turism kan leda till ökad sysselsättning. Regeringen anser att den tätortsnära naturen är av stor betydelse. Det finns behov av strate- gisk planering och förvaltning av tätortsnära natur för att bevara den biologiska mångfalden och kulturmiljön och förbättra förutsättningarna för friluftsliv som en grund för goda livsmiljöer, social sammanhållning och hållbar lokal och regional utveckling. Kommunernas arbete med fysisk planering och deras bidrag till att nå mil- jökvalitetsmålen och friluftslivsmålen är mycket viktiga. Det är angeläget att aktörer på lokal nivå har tillgång till resurser och kan utveckla sam- verkansprocesser där lokal kunskap och enga- gemang kan tas tillvara. Regeringen anser att geografiska kunskapsunderlag om tätortsnära natur, kulturmiljöer och andra områden viktiga för friluftslivet behöver förbättras. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att utveckla metodik för att kartlägga områden som har betydelse för friluftsliv, rekreation och turism tillsammans med berörda aktörer. En sådan kartläggning kan också bidra till att göra det enklare för människor att få information och tips om olika områden, t.ex. genom digital teknik, och bidra till ökad natur- och kultur- turism. Barns tillgång till goda utemiljöer ska stärkas. Den nära och lätt tillgängliga naturen skapar förutsättningar för spontan lek, lärande och fy- sisk aktivitet. Samverkan behöver öka mellan samhällsplanering, markanvändning, skola och förskola och andra berörda för att strategiskt arbeta med tätortsnära natur. Regeringens satsningar på skydd och skötsel av natur skapar möjligheter för stärkt kommu- nalt naturvårdsarbete, lokala naturvårdssats- ningar samt tillgänglighet till natur- och kultur- landskapet genom exempelvis tätortsnära natur- reservat, vandringsleder och information. Detta bidrar till regional utveckling genom bl.a. stärkt attraktionskraft som en grund för att öka naturturismen. Friluftsliv är ett allmänt intresse. Alla sektorer som nyttjar mark och vatten ska ta hänsyn till friluftslivets värden som en del av ett hållbart nyttjande. Den miljöhänsyn som skogsägarna tar vid brukandet av skogen är en viktig del för att uppnå miljökvalitetsmålet. utvärderingar av miljöhänsynen visar på brister i skogsbrukets miljöhänsyn. Regeringen anser att skogens sociala värden är viktiga och bör upp- märksammas mer i rådgivnings- och informa- tionsinsatser. Vattennära områden och stränder är en viktig tillgång för friluftsliv och rekreation. Strandskyddet spelar en viktig roll genom att skapa tillgång till naturen på samma gång som viktiga naturvärden säkras. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Regeringen vill stärka allmänhetens delaktig- het i naturvårdsarbetet, bl.a. genom tillgång till miljöinformation, deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning. Användarvänlig information om alla skyddade områden ska finnas lätt tillgänglig för allmänheten. Vi avser att arbeta vidare med att göra det enklare för människor att hitta ut i naturen, t.ex. genom att utnyttja den digitala teknikens möjligheter. Regeringen anser att kunskap om friluftsliv behöver stärkas och integreras i samhälls- planering och markanvändning. Länsstyrelserna har ett stort ansvar för att samordna arbetet med friluftsliv på regional nivå och vägleda kommu- nerna i deras arbete med att uppnå miljökvali- tetsmålen och friluftslivsmålen. Regeringen föl- jer myndigheternas arbete med friluftslivsmålen och uppföljningen av målen som redovisas 2015 kommer att ge ytterligare underlag för utveck- lingen av friluftslivspolitiken. Stödja verksamhet som bidrar till att stärka och utveckla demokratin Folkbildningen i har en särställning som en bred arena för utbildning, bildning och del- aktighet och en omistlig aktör i det civila samhället. Den omfattar en infrastruktur som spänner över hela landet och är viktig i arbetet med en rad samhällsutmaningar, såsom att stärka ett aktivt deltagande i samhället, ge människor fler möjligheter att utbilda sig eller byta bana mitt i livet, att etablera nyanlända och att tillhandahålla ett rikt och inkluderande kulturliv. Det finns behov av en bred och kontinuerlig dialog mellan regeringen och företrädare för den fria och frivilliga folkbildningen i ett föränderligt samhälle. Regeringen avser därför att, i dialog med , bjuda in folkbildningen till ett årligt folkbildningsforum – en strukturerad dialog mellan regeringen och folkbildningens aktörer – i syfte att ytterligare utveckla och stärka folkbildningens roll i demokratin, liksom som arena för utbildning och bildning. Nya medel till kontakttolkutbildning Samhällets behov av de tolkar som används i mötet mellan personer utan svenska som mo- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17