prop · H203100 · 2015-04-15 00:00:00 — Inkomsterna i statens budget ska enligt bud- getlagen (2011:203) i stället redovisas kassa- mässigt, dvs. när de faktiska in- och utbetalning- arna av skatterna sker. Av denna anledning redo- visas även statens skatter kassamässigt. De kas- samässiga skatteinkomsterna består således av betalningar som kan avse skatter för olika in- komstår. Skillnaden mellan skatteintäkter och skatte- inkomster utgörs av periodiseringar. Periodi- seringarna består i sin tur av uppbörds- och be- talningsförskjutningar samt anstånd. Övriga inkomster utgörs av inkomsttyperna 2000 . I tabell 6.11 redogörs för ef- fekten på övriga inkomster av de föreslagna och aviserade reformerna i propositionen Våränd- ringsbudget samt de aviserade refor- merna i denna proposition. Tabell 6.11 I denna proposition och i propositionen Våränd- ringsbudget föreslagna och aviserade förändringar av övriga inkomster Fonden för inre säkerhet1 1Se propositionen Vårändringsbudget , utgiftsområde 4. 2Se propositionen Vårändringsbudget , utgiftsområde 14. Källa: Egna beräkningar. Inkomster av statens verksamhet Inkomster av statens verksamhet består bl.a. av utdelningar från statens aktieinnehav, affärsver- kens inlevererade överskott, inleve- rerade överskott, ränteinkomster och offentli- grättsliga avgifter. Inkomsterna blev , vilket är lägre än utfall. Aktieutdelningen från de statligt ägda bolagen uppgick till 2014, jämfört med 2013. Den lägre utdelningsnivån beror bl.a. på att lägre elpriser och nedskrivningar med anledning av Nuonförvärvet har inneburit att resultat sjunkit kraftigt. –2019 beräknas inkomsterna till 2016 och 2017 för att sedan öka något och uppgå till 2019. De lägre inkomsterna förklaras till största de- len av att bedöms redovisa negativa justerade resultat . Riks- bankens inlevererade överskott följer det juste- rade resultatet med ett femårigt glidande medel- värde. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 rade överskott vara lågt under hela prognospe- rioden. Inkomster av försåld egendom Under denna inkomsttyp redovisas försäljningar av olika slags statlig egendom. Inkomster från försäljningar av aktier i statligt ägda bolag utgör vanligtvis den största delen av dessa inkomster. Utfallet 2014 blev . –2019 gör regeringen ett beräkningstekniskt försäljningsantagande om , vilket är lägre än vad den förra regeringen antog. Detta beror på att regeringen har en annan ambitionsnivå avse- ende försäljningar av statligt aktieinnehav. Under inkomsttypen Återbetalning av lån redo- visas återbetalning av lån utställda av staten. Den övervägande delen av inkomsterna under in- komsttypen består av återbetalningar av studie- medel upptagna . I nuvarande system finansieras studielånen inte med anslag utan med lån i . Återbetalningar av stu- dielån upptagna 1989 och senare redovisas därför under posten nettoutlåning i stället för under denna inkomsttyp. uppgick inkomsterna under inkomsttypen Åter- betalning av lån till . –2019 beräknas inkomsterna under denna inkomsttitel gradvis minska med eftersom antalet åter- betalare blir färre. Under inkomsttypen Kalkylmässiga inkomster redovisas avskrivningar och amorteringar samt statliga pensionsavgifter. De senare utgör hu- vuddelen av inkomsterna under inkomsttypen. uppgick inkomsterna till , varav utgjordes av de statliga pensionsavgifterna. främst av ökade inkomster från statliga pens- ionsavgifter. Bidrag m.m. från EU Under inkomsttypen Bidrag m.m. från EU re- dovisas bidrag från olika EU-fonder inom EU:s budget. De största enskilda bidragen avser bidrag från , Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europeiska socialfonden. Bidragen är främst kopplade till utgifter på an- P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 slag under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, utgiftsområde 19 Regional tillväxt, utgiftsområde 22 Kommunikationer samt ut- giftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Inkomsterna uppgick till , varav bidragen från uppgick till 8,1 miljarder kro- nor. beräknas bidragen m.m. från EU till 9–. Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet Inkomsttypen Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet består av två delar: tillkommande inkomster och avräkningar i anslutning till skat- tesystemet. Tillkommande inkomster består av inkomster som bruttoredovisas på statens budget. Motsva- rande poster avräknas på andra inkomsttitlar eller förekommer med samma belopp på budge- tens utgiftssida. Det gäller t.ex. skatter som till- faller EU, som den mervärdesskattebaserade EU-avgiften och tullmedel. Under tillkom- mande inkomster redovisas också kommunala utjämningsavgifter enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. De tillkommande inkomsterna uppgick till 2014 och beräknas uppgå till 9–2015–2019. Den största delen av avräkningarna utgörs av statliga och kommunala myndigheters kompen- sation för betald mervärdesskatt. Som avräk- ningar redovisas dessutom avgiftsintäkter som redovisas på myndigheters m.fl. in- och utlåning i , t.ex. insättnings- och sta- bilitetsavgifter. Avräkningarna var -2014 och beräknas uppgå till mellan -93 och -2015–2019. Utgifter som ges som krediteringar på skattekonto Under inkomsttypen Utgifter som ges som kre- diteringar på skattekonto redovisas stöd som enligt nationalräkenskaperna är att likställa med utgifter. Redovisningen syftar till att öka riksda- gens möjligheter att granska statens budget. uppgick dessa negativa inkomster till -och avsåg sjöfartsstöd, samt stöd till nystartsjobb och yrkesintrodukt- ionsanställningar. be- räknas utgifterna under inkomsttypen öka något för att 2019 uppgå till -. Ändrad redovisning av inkomsttitlar Följande inkomsttitel tillkommer: 2127 Inlevererat överskott från övriga myndig- heter Följande inkomsttitlar byter namn 1621 Omprövningar aktuellt taxeringsår 1622 Omprövningar äldre taxeringsår 1631 Omprövningar aktuellt taxeringsår 1632 Omprövningar äldre taxeringsår 1621 Omprövningar aktuellt beskattningsår 1622 Omprövningar äldre beskattningsår 1631 Omprövningar aktuellt beskattningsår 1632 Omprövningar äldre beskattningsår P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Tabell 6.12 Förändring av totala skatteintäkter till följd av regeländringar, bruttoeffekter i förhållande till föregående år -7,6 -14,1 -7,5 Avdragsrätten f privat pensionssparande, sänkt och slopat avdr. Ändringar av grundavdraget (pensionärer) -7,5 -1,2 -2,5 Ändrade avdragsregler (pensionssparande m.m.) -0,4 -0,1 -0,1 -0,3 Avdragsrätten f privat pensionssparande, sänkt och slopat avdr. -0,3 -0,3 -12,0 Slopad skattereduktion för läxhjälp -12,0 -0,3 -0,1 -0,3 -0,1 -1,8 Slopad nedsättning av socialavgifterna för unga i två steg Förändringar i nedsättningen av socialavgifterna för unga -0,3 -0,1 -0,3 -0,1 -1,8 -0,1 -13,0 -0,1 -7,2 Sänkt skattesats, begränsning av ränteavdrag -7,2 -0,1 -0,6 Hyreshus: sänkt skattesats, frysning, avg. -0,6 Övriga skatter på kapital -5,3 -0,1 -0,7 -4,8 Höjt belopp för uthyrning av privatbostäder -0,1 -0,2 Ändrade 3:12-regler, sänkt expansionsfondsskatt -0,1 -0,2 -0,5 -0,2 -0,5 -4,6 -5,4 -0,1 Ej slopande av gruppregistrering -0,4 Skatt på energi och miljö -0,1 -0,2 -0,1 Avfallsskatt, naturgrusskatt m.m. Skatt på termisk effekt Övriga skatter på konsumtion och insatsvaror -1,2 Skatt på vägtrafik, trängselskatt m.m. -1,2 -0,1 Restförda och övriga skatter -0,7 -0,3 -0,1 -6,8 -2,9 -8,9 -13,0 Totala skatteintäkter, exkl. utdebitering -6,8 -4,0 -11,3 -15,5 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Observera att tabellen visar både tidigare beslutade och i proposit ionen Vårändringsbudget föreslagna regeländringar. Källa: Egna beräkningar. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 6.4Uppföljning av statens inkomster –2018 Jämförelse med prognoserna i budget- propositionen och den beslutade budgeten I detta avsnitt jämförs prognosen för skattein- täkterna i denna proposition med prognoserna i budgetpropositionen och den beslutade bud- geten . Vidare görs en uppföljning av inkomsterna i statens budget . Prognosskillnaderna finns redovisade i tabell 6.14. I tabell 6.13 finns de viktigaste antagandena för skatteprognoserna och en jämförelse med den beslutade budgeten . Intäkterna från skatt på arbete har reviderats ned med 2014 jämfört med be- räkningen i budgetpropositionen . är nedrevideringen jäm- fört med den beslutade budgeten . Den främsta anledningen till nedrevideringen är en lägre prognos för lönesummans utveckling (se tabell 6.13). –2018 har intäkterna från skatt på ar- bete reviderats upp med . Det förklaras huvud- sakligen av regeringens förslag i propositionen Vårändringsbudget om att ta bort ned- sättningen av socialavgifterna för unga. Skatt på hushållens kapital Jämfört med den beslutade budgeten är prognosen för intäkterna från hushållens skatt på kapital uppreviderad samtliga år (2014–2018), med omkring 2–(se tabell 6.14). kan upprevideringen till stor del förklaras av att hushållens kapitalvinster bedöms vara högre än i den tidigare bedömningen. För resten av prognosperioden förklaras upp- revideringen främst av lägre ränteutgifter till följd av att ränteprognosen har reviderats ned. Tabell 6.13 Antaganden i skatteprognoserna och förändringar jämfört med den beslutade budgeten Årlig procentuell förändring om inget annat anges -0,8 -0,6 -0,3 -0,2 -0,8 -0,1 -0,2 -0,1 -0,3 -0,1 -0,1 -0,1 -0,6 -1,1 -0,6 -0,4 -0,1 -0,1 -1,0 -1,2 -1,3 -1,2 -0,1 -0,3 -1,0 -1,3 -1,3 -0,5 -0,4 -0,8 -0,8 -0,4 -1,0 -1,6 -1,2 -2,2 -2,1 -1,0 -6,8 -6,0 -14,5 -23,5 Anm.: Dessa antaganden ligger också till grund för budgetpropositionen . 1Löpande priser, procentuell förändring. 2Kalenderkorrigerat, anställda. 3Enligt NR:s definition. 4Arbetslöshet 15–. 5 Procent av arbetskraften. 8Avser skiktgräns för statlig inkomstskatt. Källor: , och egna beräkningar. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Tabell 6.14 Aktuell prognos jämfört med budgetpropositionen , den beslutade budgeten samt statens budget 2013 och 2014 jämfört med BP15, 2015–2018 jämfört med -14,6 -9,4 -3,3 -8,4 -2,7 -7,2 -5,6 -2,1 -7,2 -6,4 -7,5 -6,4 -4,1 -2,7 -2,9 -2,5 -6,0 -3,4 -5,4 -6,0 -5,7 -2,7 -0,3 -1,3 -1,3 -1,0 -0,3 -0,4 -0,5 -1,0 -0,7 -0,8 -0,8 -0,7 -0,1 -204,6 -1,5 -224,4 -3,1 -1,0 -0,4 -7,4 -3,8 -1,2 -1,2 -3,3 -2,0 -1,7 -0,7 -0,6 -0,5 -0,6 -0,5 -0,6 -3,1 -2,0 -0,9 -0,9 -2,9 -3,1 -3,3 -3,5 -30,5 -33,8 -1,2 -0,2 -5,3 -2,6 -0,2 -31,0 -31,9 -5,7 Skatt på kapital, hushåll -14,3 -1,7 -1,6 -0,4 -0,6 -5,3 -6,4 -6,2 -0,1 -0,2 -0,2 Skatt på konsumtion och insatsvaror -17,4 -4,6 -5,3 -8,4 -12,3 -14,1 -10,1 -4,2 -5,3 -7,6 -8,0 -0,5 -0,1 -0,1 -0,2 -0,2 -0,2 Skatt på vin m.m. -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -1,2 -2,6 -0,1 -0,5 -2,0 -2,9 -3,6 -2,4 -0,8 -0,3 -1,3 -1,9 -2,4 Övriga skatter på energi och miljö -1,7 -1,6 -0,7 -0,3 -1,1 -0,2 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,5 -0,6 -0,2 -0,2 -0,3 -0,3 -0,3 Restförda skatter och övriga skatter -6,6 -0,3 -5,9 -30,6 -4,2 124AvkastningsskattIntäkterna från avkastningsskatten 2013 blev högre än beräknat i budget- propositionen . Prognosen är uppreviderad med jämfört med den i budgetpropositionen för 2015.För 2015–2018 har prognosen reviderats ned betydligt jämfört med den beslutade budgeten . Den främsta förklaringen till detta ärFastighetsskatt och fastighetsavgiftIntäkterna från fastighetsskatt och fastighetsavgift blev 0,7 miljarder kro- nor högre än prognosen i budgetpropositionen . –2018 är prognosen upprevide- rad med mellan 0,8 och per år.en stor nedrevidering av prognosen för stats- låneräntan –2017.Skatt på företagsvinsterDet slutliga taxeringsutfallet för skatt på före- tagsvinster uppgick till . Utfallet var högre än enligt prognosen i budgetpropositionen . Den främsta förklaringen är att den avräk- nade utländska skatten 2013 var mycket lägre än normalt och lägre än enligt prognosen i budget- propositionen för 2015.Prognosen för skatt på företagsvinster äruppreviderad med jämförtmed prognosen i budgetpropositionen . Skatt på konsumtionFör 2015–2017 är prognosen för intäkterna blev intäkterna från skatt på konsumt- från beskattningen av företagsvinster upp- ion och insatsvaror högre reviderade med mellan knappt 1 miljard och än beräknat i budgetpropositionen , , medan prognosen vilket helt förklaras av att intäkterna från mer- är nedreviderad med 1,6 miljarder kro- värdesskatten blev högre än väntat.nor. Den reviderade prognosen är resultatet av Även har utfallet blivit högre än vad en samlad bedömning av en rad faktorer. Till som förväntades i budgetpropositionen , dessa faktorer hör taxeringsutfallet och även om det finns vissa delar av mervärdes- en reviderad prognos gällande den makro- skatten som är en prognos. ekonomiska utvecklingen (se –2018 har prognosen för intäkterna avsnitt 4). från skatt på konsumtion och insatsvaror revide-rats ned i förhållande till den beslutade budgeten . Det beror huvudsakligen på att kon- junkturutsikterna har reviderats ned. Hushållens konsumtion i löpande priser förväntas inte ut- vecklas lika starkt som tidigare, vilket håller till- baka intäkterna från mervärdesskatten. Nedrevi- deringen i inflationsprognosen medför dessutom att de indexreglerade punktskattesatserna inte förväntas skivas upp lika mycket som . Den svagare efterfrågan från omvärlden väntasAnm. : I jämförelsen i den vänstra delen av tabellen ovan så är utfallet och den aktuella prognosen beräknad i det statsbudgetsystem som gäller medan jämförelsen i den högra delen är beräknad i det statsbudgetsys tem som gäller och framåt. I jämförelsen i den högra delen av tabellen ovan så är 2013 och 2014 jämfört med prognosen i budgetpropositionen medan 2015 –2018 är jämfört med beslutad budget . I beslutad budget redovisas förslaget om slopad nedsättning av socialavgifter för unga i posten Arbetsgivaravgifter, medan det redovisas i posten Nedsättning ar i prognosen som ligger till grund för vårpropositionen, vilket försvårar jämförelsen i tabellen.Källor: , och egna beräkningar. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Tabell 6.14 Aktuell prognos jämfört med budgetpropositionen , den beslutade budgeten samt statens budget 2013 och 2014 jämfört med BP15, 2015–2018 jämfört med -30,6 -4,2 -6,9 -8,4 -0,5 -30,1 -4,8 Avgår, kommunala inkomstskatter -597,4 -615,7 -2,5 -5,9 Avgår, avgifter till ålderspensionssyste- -207,5 -213,6 -0,5 -1,7 -27,4 -1,8 -20,6 -10,8 -17,9 -8,1 -7,9 -1,6 -0,6 -38,2 -9,9 medföra att användningen av olika energislag inom industrin fortsätter att dämpas. Utfallet 2014 för intäkter av övriga inkomster var lägre än bedömningen i budgetpropositionen . I huvudsak be- rodde detta på lägre inkomster av försåld egen- dom än de antogs i de be- räkningar som låg till grund för budgeten (se tabell 6.15). Tabell 6.15 Övriga inkomster, aktuell prognos jämfört med budgetpropositionen samt den beslutade budgeten -1,0 -2,0 -4,3 -2,0 -14,8 -10,0 -10,0 -10,0 -10,0 -0,1 -0,1 -0,8 -1,2 -0,1 m.m. i anslutning till -0,3 -1,0 -1,1 -0,6 -0,7 -17,0 -5,6 -11,2 -14,0 -11,8 Anm.: Samtliga år i denna tabell är redovisade enligt det statsbudgetsystem som gäller och framåt. 2014 jämförs med prognosen i budgetpropositionen medan 2015–2018 är jämfört med beslutad budget . Källa: Egna beräkningar. beräknas inkomsterna bli lägre än i den beslutade budgeten . De lägre inkomsterna förklaras av att rege- ringen har reviderat ned det beräkningstekniska antagandet om intäkter från försäljning av statlig egendom med som de inlevererade överskotten från Export- kreditnämndens garantiverksamhet, Riksban- kens inlevererade överskott, samt inkomster av statens aktier sammantaget har reviderats upp med . –2019 beräknas inkomsterna bli 11–lägre än prognosen i den beslutade budgeten . De lägre inkomsterna förklaras i huvudsak av det nedreviderade försäljningsantagandet, men också i viss mån av att bedömningen av inkomsterna från statens aktier har justerats ned. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Uppföljning av statens budget Jämfört med statens budget har intäk- terna från skatt på arbete reviderats ned med . Intäkterna har revi- derats ned till följd av en sämre makro- ekonomisk utveckling än den bedömning som låg till grund för budgeten. Lönesumman ökade , i stället för som antogs i de beräkningar som låg till grund för budgetpropositionen . har skattereduktionerna visat sig bli högre än vad som beräknades i statens budget , vilket till stor del beror på en högre sammanlagd skat- tereduktion för ROT- och RUT-tjänster. bedöms intäkterna från skatt på ar- bete ha uppgått till , vilket är ca lägre än enligt budgeten . Detta kan bl.a. förklaras av att skatte- reduktionen för främst ROT-tjänster har revide- rats upp jämfört med beräkningen i budgetpro- positionen . Jämfört med beräkningarna i statens budget blev intäkterna från skatt på kapital lägre. Det var framför allt intäkterna från skatt på företagsvinster som bi- drog negativt och blev lägre än förväntat. Den stora avvikelsen förklaras delvis av att den ekonomiska återhämtningen har varit långsammare än vad som förväntades i sta- tens budget . Dessutom visade det defi- nitiva taxeringsutfallet på ett sämre utfall för intäkter från skatt på företagsvinster än vad som beräknades i statens budget och detta har föranlett en omvärdering av de framtida skatteintäkterna. beräknas intäkterna från skatt på hushållens kapitalinkomster uppgå till , vilket är högre än i statens budget . Ökningen förklaras av att hushållens ränteintäkter är högre än vad som beräknades i budgeten. Jämfört med beräkningarna i statens budget har intäkterna från skatt på kapital revi- derats upp med . Upp- revideringen förklaras främst av en reviderad prognos för inkomster från skatt på hushållens kapitalinkomster. Intäkterna från hushållens skatt på kapitalinkomster bedöms bli runt P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 högre än enligt budgeten för Det beror på att hushållens kapitalvinster och ränteintäkter bedöms bli högre än vad som beräknades i budgeten. Även prognoserna för intäkter från avkastnings-, fastighets- och stäm- pelskatt har reviderats upp marginellt. Progno- sen för intäkter från företagsvinster har revide- rats ned med . blev intäkterna från mervärdesskatten lägre än vad som beräkna- des i statens budget . Det beror på att hushållens konsumtion inte ökade i den omfatt- ning som förväntades. Prognosen för intäkterna 2014 är högre än vad som beräknades i budgeten . uppgick intäkterna från punktskatter till , vilket är ca lägre än vad som beräknades i budgeten . Avvikelsen beror på att konjunkturen återhämtade sig långsammare än väntat, vilket medförde en lägre användning av olika energi- slag. Även förklaras avvikelsen, som uppgår till ca , av att konjunk- turen blev svagare än beräknat samt att industrin och transportsektorn använde mindre energi än väntat. Utfallet för övriga inkomster enligt de regler som gäller för redovisning av inkomster på sta- tens budget blev lägre 2013 än vad som beräknades i statens bud- get (se tabell 6.16). Utfallet för inkomsterna har minskat med jämfört med bedöm- ningen i budgeten . Minskningen förkla- ras främst av lägre inkomster av försåld egendom än det beräkningstekniska antagandet om och att inkomster av statens verksamhet har reviderats ned med . Tabell 6.16 Övriga inkomster, aktuell prognos jämfört med statens budget Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom Bidrag m.m. från EU Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet -77,0 -75,0 -76,3 -75,4 Utgifter som ges som krediteringar på skattekontot -11,7 Anm.: Inkomsterna i denna tabell är redovisade enligt det statsbudgetsystem som gäller . Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Utgifterna i statens budget och De takbegränsade utgifterna ökar med ca Utgifterna i statens budget delas in i 27 utgifts- områden och posten Minskning av anslagsbe- andel av BNP faller dock utgifterna från Till budgetens utgiftssida hör även nettoutlåning och en kassa- De utgifter som omfattas av utgiftstaket för staten, de s.k. takbegränsade utgifterna, består av utgifterna under utgiftsom- med mellan 2014 och råde 1–25 och 27 samt utgifterna för ålderspens- Det beror främst på högre inkomst- ionssystemet vid sidan av statens budget. och tilläggspensioner, som bl.a. är en följd takbegränsade utgifterna beräknas öka av löneökningar, och på att antalet pension- med 2014–2019 (se tabell av ökningen, 95 miljarder på utgiftsområdena i statens kronor, kan hänföras till utgifterna på budgetens budget, exklusive utgifterna för statsskulds- utgiftsområden exklusive statsskuldsräntorna. räntor, ökar med 2014– Uttryckt som andel av BNP beräknas dock dessa Som andel av BNP faller dock utgif- utgifter vara lägre 2019 än 2014. ökningen av de takbegränsade utgifterna är hän- förlig till ålderspensionssystemets utgifter. De utgiftsområden som bidrar mest till beräknas öka med . som andel av BNP motsvarar detta en ökning utgiftsområde 13 Integration och jäms- Utgifterna för statsskuldsräntor beräknas öka trygghet vid sjukdom och funktionsned- med mellan 2014 och sättning och utgiftsområde 12 Ekonomisk 2019, huvudsakligen till följd av stigande ränte- trygghet för familjer och barn, som sam- Utgifterna varierar dock förhållandevis manlagt ökar med knappt 49 miljarder kro- mycket mellan olika år , bl.a. till följd av större obligationsbyten. 47 Kassamässig korrigering definieras som skillnaden mellan å ena sidan statsbudgetens saldo mellan anslag och inkomsttitlar och å andra sidan saldot mellan ut- och inbetalningar på statsverkets checkräkning (SCR). P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Budgeteringsmarginalen, dvs. skillnaden mel- lan utgiftstaket och de takbegränsade utgifterna, beräknas uppgå till 2015, 2016 och 49 miljarder kro- nor 2017. beräknas budgete- ringsmarginalen uppgå till 70 respektive . Tabell 7.1 Utgifter på utgiftsområden i statens budget och takbegränsade utgifter –2019 Miljarder kronor om inget annat anges 1Inklusive förändringar av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit. 2Utgiftsområden på statens budget (exklusive statsskuldsräntor) och ålders - pensionssystemet vid sidan av statens budget. 3Regeringens förslag till utgiftstak –2017 i propositionen Vårändrings- budget och bedömning av utgiftstak i denna proposi t- ion (se avsnitt 5.2). Källa: Egna beräkningar. löneomräkning som ligger till grund för beräk- ningarna, uppdaterats jämfört med beräk- ningarna i den beslutade budgeten . Re- geringen utgår från att de budgetbeslut som fattades av är baserade på samma förutsättningar och antaganden vad gäller den makroekonomiska utvecklingen och antalet personer i olika transfereringssystem som redo- visades i budgetpropositionen . Förändringen av anslagsbehållningar på ram- anslag för förvaltnings- och investeringsändamål –2019 redovisas under posten Minsk- ning av anslagsbehållningar (se tabell 7.2).48 Regeringen föreslår och aviserar i proposit- ionen Vårändringsbudget och aviserar i denna proposition budgetförstärkningar som överstiger effekten av regeringens föreslagna och aviserade budgetförsvagningar –2019. Det är regeringens avsikt att de överstigande medlen ska användas för finansering av framtida reformer. I denna proposition redovisas medlen som en beräkningsteknisk överföring till hus- hållssektorn vid sidan av de 27 utgiftsområdena, men som en del av de takbegränsade utgifterna. Den beräkningstekniska överföringen påverkar den offentliga sektorns utgifter på samma sätt som de takbegränsade utgifterna. Överföringen belastar därmed statens budgetsaldo samt det finansiella sparandet i staten och den offentliga sektorn. Den ingår dock inte i redovisningen av förändringar till följd av beslutade, föreslagna eller aviserade åtgärder. Utvecklingen av de takbegränsade utgifterna –2019 I prognosen för utgifterna per utgiftsområde och i den redovisade beräkningen av ut- giftsramarna –2019 har hänsyn tagits till tidigare beslutade och aviserade utgiftsreformer och besparingar samt föreslagna och aviserade reformer i propositionen Vårändringsbudget och aviserade åtgärder i denna proposition (se tabell 7.4). Vidare har de makroekonomiska förutsätt- ningarna, antaganden om antalet personer inom vissa transfereringssystem samt den pris- och