prop · H3031d17 · 2015-09-21 00:00:00 — Resultaten för varje studiestöd redovisas per studerandegrupp fördelat på grundskolenivå och gymnasial nivå (t.ex. vuxenutbildning och folkhögskoleutbildning) respektive eftergymnasial nivå (t.ex. högskoleutbildning och yrkeshögskoleutbildning). Resultaten presenteras genomgående efter kön. I respektive avsnitt anges vilka indikatorer som har valts ut för att mäta måluppfyllelsen. Det finns en nära koppling mellan det rekryterande och det utjämnande målet på så sätt att båda målen handlar om att studiestödet ska bidra till att personer som inte annars skulle ha påbörjat studier gör det. Det utjämnande målet kan närmare definieras som att studiestödet ska vara selektivt rekryterande, dvs. det bör vara utformat på ett sådant sätt att det i vissa fall specifikt riktar sig till särskilda grupper. Det är därför naturligt att liknande eller i förekommande fall samma indikator används för att mäta olika delar av måluppfyllelsen. CSN har haft i uppdrag att vidareutveckla uppföljningen av studiestödsutnyttjandet bland vuxna studerande (/07542/SF), dels genom att redovisa tidsserier över andelen som studerar med studiemedel, dels utreda hur nyttjandet kan speglas för de studerande som har rätt till studiemedel. CSN har redovisat uppdraget (U2015/03989/SF) och lämnat förslag på hur studiestödsutnyttjandet för de som har rätt till studiemedel kan mätas samt tidsserier över studiestödsutnyttjandet bland de studerande. Regeringen presenterar nu i relevanta avsnitt tidsserier över andelen studerande med studiemedel. Under avsnitt 3.5 görs en sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen inom utgiftsområdet. 3.4.1Unga studerande på gymnasial nivå i De studiestöd som lämnas till unga studerande på gymnasienivå i är studiehjälp, bidrag till vissa elever med funktionsnedsättning och kostnadsersättning till elever i gymnasial lärlingsutbildning. Resultatindikationer och andra bedömningsgrunder Den indikator som används för att mäta rekryterande effekt är: –antal studerande med inackorderingstillägg. Den indikator som används för att mäta utjämnande effekt är: –antal studerande med inackorderingstillägg och extra tillägg. fick ca 405 700 studerande, varav 195 700 kvinnor och 210 000 män, studiehjälp för studier i , vilket är en minskning med jämfört med föregående år. Av de elever som hade studiebidrag gick i kommunala gymnasieskolor och i fristående gymnasieskolor. studerade på folkhögskolor och i den kommunala vuxenutbildningen. av samtliga studerande med studiehjälp fick inackorderingstillägg . Detta motsvarar ca 7 700 studerande, varav andelen kvinnor var och andelen män . Av de elever som studerade vid fristående gymnasieskolor hade inackorderingstillägg, vilket motsvarar drygt 5 000 personer. Därutöver var det ca 2 500 studerande på folkhögskolor och ett mindre antal studerande på bl.a. kompletterande utbildningar som hade inackorderingstillägg. lämnades extra tillägg till av samtliga studerande med studiehjälp. Detta motsvarar ca 19 400 studerande, varav andelen kvinnor var och andelen män . Extra tillägg kan lämnas med 855, beroende på familjens inkomst. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 av de studerande med extra tillägg den högsta bidragsnivån. Berättigade till den bidragsnivån är personer i hushåll vars inkomst understiger . Diagram 3.2 Antal studerande med inackorderingstillägg och extra tillägg 2011–2014 Närmare 21 500 studerande har fått sin studiehjälp indragen på grund av ogiltig frånvaro under /14. Det motsvarar av det totala antalet studerande med studiehjälp, vilket är en marginell ökning jämfört med föregående läsår. CSN:s rutin för när olovlig frånvaro ska rapporteras till CSN ändrades . Att fler studerande får sin studiehjälp indragen beror dels på en ökad medvetenhet hos skolorna om att ogiltig frånvaro ska rapporteras, dels på skärpta riktlinjer från CSN för vad som är heltidsstudier. Det var fler män än kvinnor som fick indragen studiehjälp, män och kvinnor. En stor andel av dem som rapporterats olovlig frånvaro får ett återkrav av den studiehjälp som redan har hunnit betalas ut. fick 400 studerande s.k. Rg- bidrag, vilket är en minskning med 23 personer jämfört med året innan. Av de studerande som fick Rg-bidrag var kvinnor och män. infördes en kostnadsersättning till elever i gymnasial lärlingsutbildning, s.k. lärlingsersättning, på per studiemånad. betalade CSN ut i lärlingsersättning. Närmare 9 800 elever fick lärlingsersättning under . Av dessa var kvinnor och män. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 3.5 Unga studerande på gymnasienivå med studiehjälp och Rg-bidrag Antal studerande och utbetalade bidrag 3.4.2Vuxna studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå i Vuxna studerande kan få studiemedel för studier på grundskolenivå och gymnasial nivå. Resultatindikationer och andra bedömningsgrunder De indikatorer som används för att mäta rekryterande effekt är: –antal studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå med studiemedel, –antal studerande på dessa nivåer med den högre bidragsnivån, och –andel vuxna studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå med studiemedel av det totala antalet studerande på dessa nivåer. Den indikator som används för att mäta utjämnande effekt är: –antal studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå med den högre bidragsnivån. fick ca 22 600 studerande studiemedel för studier på grundskolenivå, vilket är i stort sett oförändrat jämfört med . Ungefär 12 900 studerande fick studiemedel med den högre bidragsnivån , vilket motsvarar av studiestödtagarna Det är en minskning med jämfört med föregående år. De som studerar med studiemedel på grundskolenivå är äldre än studerande på andra nivåer. var av de studerande på den nivån , medan var . återfanns de flesta vuxenstuderande med studiemedel på grundskolenivå, , inom vuxenutbildning (komvux). Resterande studerade på folkhögskola. Antalet personer med studiemedel för studier på gymnasial nivå uppgick till ca 119 100, vilket är en ökning jämfört med . Cirka 37 500 studerande på gymnasial nivå fick studiemedel med den högre bidragsnivån, vilket är en ökning med ca 4 400 personer jämfört med . Andelen studerande med den högre bidragsnivån var , vilket var en ökning jämfört med . av de studerande var , medan var eller äldre och var eller äldre. Jämfört med 2013 har andelen studerande i gruppen minskat medan andelen i gruppen och har ökat med vardera. Av dem som studerade med studiemedel på gymnasial nivå läste inom komvux, vilket är en ökning jämfört med . Diagram 3.3 Antal studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå med studiemedel, fördelat på folkhögskolor och komvux, 2011–2014 Andelen kvinnor av de vuxna studerande på grundskole- och gymnasial nivå inom komvux var medan var män. Motsvarande andelar för studerande på folkhögskolan var kvinnor och män. Diagram 3.4 Andel vuxna studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå med studiemedel av det totala antalet studerande på dessa nivåer, 2011–2014 Andelen studerande med studiemedel sett till det totala antalet studerande på komvux uppgick till . För kvinnor var andelen och för män . Andelen studerande med studiemedel sett till det totala antalet studerande på folkhögskola uppgick till . För kvinnor var andelen och för män . får den högre bidragsnivån inom studiemedlen lämnas till vissa arbetslösa ungdomar i åldern 20–för vissa studier på grundskolenivå eller gymnasial nivå inom komvux eller folkhögskola. fick ungefär 4 900 ungdomar studiemedel med den högre bidragsnivån. De ingår i det totala antalet studerande med det högre bidraget som redovisas nedan. Antalet ungdomar har ökat med 700 jämfört med föregående år. Majoriteten, , studerade på gymnasial nivå medan studerade på grundskolenivå. Av de ungdomar som tog del av satsningen var kvinnor och män. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 3.6 Vuxna studerande med studiemedel Antal studerande och utbetalade bidrag 3.4.3Studerande på eftergymnasial nivå i Det studiestöd som lämnas till studerande på eftergymnasial nivå i är studiemedel. Till högskolestuderande med synskada eller annan läsnedsättning ges även möjlighet att låna studielitteratur. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer som används för att mäta rekryterande effekt är: –antal studerande på eftergymnasial nivå med studiemedel, och –andel studerande med studiemedel av det totala antalet studerande på eftergymnasial nivå. studerade ca 340 400 personer på eftergymnasial nivå i med studiemedel, vilket är en ökning med ca 3 100 studerande jämfört med . Antalet studiemedelstagare är därmed det högsta på eftergymnasial nivå . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Diagram 3.5 Antal studerande på eftergymnasial nivå med studiemedel, 2010–2014 De allra flesta studiemedelstagare på eftergymnasial nivå , , studerade vid universitet eller högskola. var registrerade som studerande vid yrkeshögskoleutbildning eller kvalificerad yrkesutbildning. Resterande andel studerade inom utbildningsformer som t.ex. kompletterande utbildningar. Andelarna har inte förändrats nämnvärt . Antalet studerande med studiemedel ökade mest inom högskola och universitet medan den procentuellt största ökningen skedde inom där antalet ökade (1 289 personer) jämfört med . Av de studerande på eftergymnasial nivå med studiemedel var och eller äldre. Andelen som var eller äldre var oförändrad jämfört med , medan andelen studerande i gruppen har minskat . Inom sistnämnda åldersgrupp har det även skett en viss förskjutning i åldrarna då andelen som var har minskat jämfört med , medan andelen i åldern 23– har ökat med motsvarande. Diagram 3.6 Andel studerande med studiemedel av det totala antalet studerande inom olika eftergymnasiala utbildningsformer, 2011–2014 studerade av det totala antalet studerande på eftergymnasial nivå i med studiemedel, en ökning jämfört med . Störst andel studerande med studiemedel återfinns på studiestödsberättigande kompletterande utbildningar följt av studier inom ramen för . Fördelningen mellan män och kvinnor är ungefär densamma. Som framgår av tabellen nedan är det fler kvinnor än män som har studiemedel för studier på eftergymnasial nivå, vilket är oförändrat jämfört med . har antalet män med studiemedel på eftergymnasial nivå ökat med ca 1 290 studerande. Antalet kvinnor har ökat med ca 1 800 studerande. Tabell 3.7 Studerande på eftergymnasial nivå i med studiemedel Antal studerande och utbetalade bidrag Studielitteratur för vissa högskolestuderande Högskolestuderande med läsnedsättning kan få låna anpassad studielitteratur genom Myndigheten för tillgängliga medier (MTM). MTM producerar och förvärvar talböcker, både svenska och utländska, och punkskriftsböcker för högskolestuderande med läsnedsättning. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 MTM har samverkat med och högskolor för att effektivisera och förbättra servicen till studerande med läsneddsättning. MTM arbetar kontinuerligt med att effektivisera produktions- och distributionsprocesserna, påskynda rutinerna och förkorta kötiderna. har MTM startat ett projekt (Nypon) i syfte att göra detta. Inom projektet har MTM bl.a. ökat samarbetet med förlag för filhämtning. Projektet för kursstart som startades har fortsatt . I projektet samverkar MTM med biblioteken vid och när det gäller hur ny kurslitteratur kan produceras och vara klar redan när kursen börjar. har utnyttjandegraden på dessa titlar varit hög. en ökning skett av tillgången till tillgänglig litteratur för studenterna. Antalet titlar har ökat med 240 till 1 995 titlar. Ökningen har skett både genom produktion och genom förvärv. Det huvudsakliga stödet till studerande utomlands är studiemedel. Studerande under kan i vissa fall få studiehjälp för gymnasiestudier utomlands i form av studiebidrag, inackorderingstillägg, extra tillägg och ersättning för dagliga resor. Studiemedel kan lämnas för gymnasiala och eftergymnasiala studier utomlands. Rätten till studiemedel för studier på gymnasial nivå utanför EES och är dock begränsad. Förutom ordinarie bidrag och lån kan även merkostnadslån för bl.a. undervisningsavgifter och resor lämnas. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Antalet studerande med studiehjälp för gymnasiestudier utomlands uppgick till ca 1 200 , vilket är oförändrat jämfört med . Av dessa fick 310 personer inackorderingstillägg och ett fåtal personer fick extra tillägg eller ersättning för dagliga resor. Antalet utlandsstuderande på gymnasial nivå med studiemedel uppgick till drygt 700, vilket är en minskning med ungefär 100 studerande jämfört med året innan. Av de utlandsstuderande på gymnasial nivå var kvinnor och män. Antalet utlandsstuderande på eftergymnasial nivå med studiemedel uppgick till 33 300, vilket är en ökning jämfört med . Det är som antalet utlandsstuderande ökar. Av de utlandsstuderande på eftergymnasial nivå var kvinnor och män. av samtliga studerande med studiemedel på eftergymnasial nivå studerade utomlands . Andelen ökade jämfört med året innan. Diagram 3.7 Antal studerande med studiemedel vid utlandsstudier på olika utbildningsnivåer, 2011–2014 De indikatorer som används för att mäta rekryterande effekt är: –antal studerande utomlands med studiehjälp, och Av de utlandsstuderande på eftergymnasial nivå utgjorde gruppen fritt utresande studenter, dvs. studerande som på eget initiativ –antal studerande utomlands med studie- studerar utomlands utan stöd av något avtal medel på gymnasial och eftergymnasial nivå. mellan lärosäten, den största andelen med . Gruppen studerande inom ramen för utbytesprogram utgjorde och därutöver läste språkkurser som i studiemedelshänseende bedöms som efter- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 gymnasiala men som inte ger rätt till högskolepoäng. Antalet fritt utresande och antalet studerande inom ramen för utbytesprogram ökade vardera jämfört med . Över en längre tidsperiod är trenden att fritt utresande ökar och att andelen studerande på eftergymnasiala språkkurser som inte ger högskolepoäng minskar. Andelen studerande på utbytesprogram har varit relativt under 2000- talet, men den har ökat . av de utlandsstuderande på eftergymnasial nivå studerade inom EES och i . De tio länder som tog emot flest svenska studerande var: , , , , , , , , och . av de utlandsstuderande studerade i dessa länder. Det är främst yngre studiemedelstagare som väljer utlandsstudier. Av de utlandsstuderande på eftergymnasial nivå var under och eller äldre. Tabell 3.8 Studerande utomlands Antal studerande och utbetalade bidrag män (%) varav extra tillägg eller För att underlätta för personer med barn att studera får studiemedel i form av ett tilläggsbidrag lämnas utöver ordinarie studiemedel. Bidraget lämnas som ett differentierat stöd beroende på antalet barn. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer som används för att mäta rekryterande och utjämnande effekt är: –antal studerande med tilläggsbidrag, –antal studerande utomlands med tilläggsbidrag, och –andel studerande med studiemedel på grundskolenivå, gymnasial nivå och eftergymnasial nivå med tilläggsbidrag. Tilläggsbidraget syftar till att underlätta för föräldrar att studera samt till att hjälpa barn i ekonomiskt utsatta familjer. Det kan därför också anses ha en utjämnande, dvs. selektivt rekryterande effekt på målgruppen. Det är därmed lämpligt att samma indikator används för att mäta flera delar av måluppfyllelsen. fick 81 900 studerande med studiemedel tilläggsbidrag, vilket är en ökning med 3 600 personer jämfört med . Av dessa var kvinnor och män. Diagram 3.8 Antal studerande med tilläggsbidrag, 2010– 2014 Av de studerande som fick tilläggsbidrag studerade på grundskolenivå, på gymnasial nivå och på eftergymnasial nivå. Skillnaderna kan bl.a. förklaras av att det skiljer i ålder mellan de olika studerandegrupperna och att äldre studerande oftare har barn. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 De studerande som fick tilläggsbidrag hade i genomsnitt 1,8 barn och sammanlagt betalades det ut tilläggsbidrag för 147 100 barn. Tabell 3.9 Tilläggsbidrag till studerande med barn Antal studerande och utbetalade bidrag Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer som används för att mäta rekryterande och utjämnande effekt är: –studiemedlens allmänna köpkraft i en jämförelse med konsumentprisindex. Den studerandes ekonomi kan vara avgörande för om en person rekryteras till studier. Ett studiestödssystem som uppfattas som omfattande och rättvist har både en utjämnande och rekryterande effekt för individerna. Effekten beror dels på behovet av stöd, dels på om stödet är tillräckligt för att möjliggöra studier. Det är därför lämpligt att indikatorn används för att mäta flera delar av måluppfyllelsen. En jämförelse med konsumentprisindex (KPI) visar att studiemedlens allmänna köpkraft fortsätter att följa kostnadsutvecklingen. sjönk dock köpkraften med jämfört med året innan då den var på den högsta nivån sedan studiemedelssystemet infördes . Diagram 3.9 Jämförelse mellan utvecklingen av studiemedelsbeloppen och konsumentprisindex 2001–2014 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 CSN har ökat sin kunskap om de studerandes ekonomiska och sociala situation. När CSN undersöker hur mycket studiemedlen räcker till används flera olika metoder. CSN genomför bl.a. en större enkätundersökning . Enkätundersökningen som gjordes visar att fler ser positivt på den ekonomiska situationen. Av samtliga studerande som deltog i undersökningen svarade att ekonomin under studierna är ganska bra, bra eller mycket bra. Detta är en ökning . Män och kvinnor gjorde i princip en likartad bedömning av sin ekonomiska situation. Av de studerande som hade både studiebidrag och studielån ansåg att studiemedlen helt täcker deras levnadsomkostnader. Detta är en ökning . Precis som vid undersökningen 2011 uppger män i något större utsträckning än kvinnor att studiemedlen helt eller till stor del täcker omkostnaderna. Studerande kvinnor är generellt sett något äldre än studerande män. Eftersom levnadsomkostnaderna tenderar att öka i takt med åldern, kan åldersskillnaden bidra till att förklara skillnaden mellan män och kvinnor. Studerande med barn upplevde sin studieekonomi bättre än de gjorde 2011, vilket tyder på att den ekonomiska situationen för studerande föräldrar har förbättrats . Tilläggsbidraget till studerande med barn höjdes . Undersökningen visar också att en lägre andel av studiemedelstagarna arbetar vid sidan av studierna. uppgav av dem att de arbetade vid sidan av sina studier, vilket är en minskning 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Kvinnor arbetar i betydligt högre utsträckning än män vid sidan om studierna. Som vid tidigare undersökningar angavs som skäl till varför de väljer att arbeta vid sidan av studierna bl.a. att de får arbetspraktik, att det gör det lättare att få ett arbete efter avslutade studier och att det ger extrapengar. 3.4.7Lånebenägenhet och den enskildes skuldsättning Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer som används för att mäta rekryterande och utjämnande effekt är: –antal studerande som tog studielån i förhållande till antal studerande med studiebidrag (s.k. lånebenägenhet), –andel utlandsstuderande med studielån, och –andel studerande med studielån på eftergymnasial nivå med merkostnads- och tilläggslån. De indikatorer som används för att mäta god effekt på samhällsekonomin är: –de studerandes lånebenägenhet i olika åldersgrupper och på olika utbildningsnivåer, –antal studerande med studielån på eftergymnasial nivå med merkostnads- och tilläggslån, –andel utlandsstuderande med studielån, och –genomsnittlig skuld på annuitetslån för nya återbetalningsskyldiga fördelat på studienivå och kön. Antalet studerande som tar studielån i förhållande till antalet studerande med studiebidrag, dvs. lånebenägenheten, har minskat kontinuerligt sedan studiestödsreformen . har dock lånebenägenheten ökat . Lånebenägenheten för samtliga utbildningsnivåer var jämfört 2013. Diagram 3.10 Studerandes lånebenägenhet fördelat på kön, 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 Lånebenägenheten vid studier på grundskolenivå minskade något och var . Lånebenägenheten bland dem som studerar på eftergymnasial nivå har ökat med en procentenhet jämfört med och uppgick till . Tabell 3.10 Studerandes lånebenägenhet på olika utbildningsnivåer, 2011–2014 Andel av samtliga låntagare Män tar oftare studielån jämfört med kvinnor. tog av männen lån jämfört av kvinnorna. Särskilt stor är skillnaden för studerande på grundskolenivå. Där hade av männen studielån, jämfört med av kvinnorna. Utlandsstuderande är mer benägna att ta lån än de som studerar i . var andelen utlandsstuderande som hade studielån , vilket är en procentenhet högre jämfört med föregående år. Lånebenägenheten varierar inte enbart mellan studerande på olika studienivåer utan även mellan olika åldersgrupper. De yngsta och de äldsta studiemedelstagarna är de som i minst ut- sträckning väljer att ta studielån. För ungdomar i åldrarna 20–uppgick lånebenägenheten till . Mest lånade studerande i åldrarna 25–, av vilka tog lån. Diagram 3.11 Studerandes lånebenägenhet fördelat på åldersgrupper och kön, 2014 -20-24 år25-29 år30-34 år35-39 år40-44 år45-49 år50-54 år - Källa: CSN Antalet studerande med studielån som även har tilläggslån ökade något jämfört med föregående år. I genomsnitt tog totalt av de studerande med studielån även tilläggslån . Nästan 17 500 personer fick tilläggslån för studier i på eftergymnasial nivå, vilket är ett högre antal jämfört med . Män tar tilläggslån i större utsträckning än kvinnor. Av de heltidsstuderande männen som var tog tilläggslån, medan motsvarande andel bland kvinnor var något lägre, . Diagram 3.12 Antal studerande med tilläggslån på olika utbilningsnivåer, 2011–2014 2011 2012 2013 2014 2011 2012 2013 2014 2011 2012 2013 2014 Antalet stödtagare med merkostnadslån för t.ex. undervisningsavgifter, dubbel bosättning eller 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 resor mellan hemorten och studieorten för studier i ökade något . Diagram 3.13 Antal studerande i med merkostnadslån på olika utbildningsnivåer, 2011–2014 2011 2012 2013 2014 2011 2012 2013 2014 2011 2012 2013 2014 Det är främst studerande på eftergymnasial nivå som tar merkostnadslån. Det har samband med att utlandsstuderande är den grupp som främst tar merkostnadslån och de studerar oftast på den nivån. Diagram 3.14 Antal studerande utomlands med merkostnadslån, 2011–2014 Andelen utlandsstuderande som tog merkostnadslån var . Merkostnadslån till utlandsstuderande får lämnas för exempelvis resor, försäkring och undervisningsavgifter. Av de som fick merkostnadslån var kvinnor, vilket motsvarar könsfördelningen bland studiemedelstagarna. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 3.11 Studerande med studielån, tilläggslån och merkostnadslån i och utomlands Antal studerande och utbetalade belopp Utbildning ger avkastning både för den enskilde och för samhället i stort. Kostnaderna för utbildning delas därför mellan den enskilde och samhället. Studiemedlen består av en bidragsdel och en frivillig lånedel. Ett sätt att mäta skuldsättningen är att titta på hur stor skuld de studerande har vid återbetalningens början, dvs. direkt efter studierna. Skuldsättningen skiljer sig mycket mellan studerande på olika nivåer. Diagram 3.15 Genomsnittlig skuld på annuitetslån för nya återbetalningsskyldiga 2014 fördelat på studienivå och kön Grundskolenivå Gymnasial nivå Eftergymnasial De studerande som har tagit lån för eftergymnasiala studier i och som börjat betala tillbaka på sin skuld har lånat i genomsnitt , vilket är en ökning jämfört med föregående år. Denna grupp kan ha studerat på flera utbildningsnivåer, men har inte haft studiemedel för utlandsstudier. För dem som har studerat på eftergymnasial nivå och som helt eller delvis studerat utomlands var skuldsättningen i genomsnitt . Utlandsstuderande är mer benägna att ta studielån än de som studerar i . Av samtliga låntagare som blev återbetalningsskyldiga hade en skuld som var lägre än .