prop · H203132 · 2015-06-29 00:00:00 — ombudsmannen, , Famnas och ett antal andra organisationer. Projektet syftar till att göra det möjligt för fler individer med funktionsnedsättning att få sina mänskliga rättigheter Projektet avser att skapa en verktygslåda med metoder och arbetssätt som gör det möjligt att följa upp (Commit- tee on the Rights of Persons with Disabilities) rekommendationer till regeringen ur funktionhinderrörelsens perspektiv. även att enskilda personer får en guide kring individuell klagorätt utifrån CRPD samt framtagandet av en handbok med juridiskt stöd för föräldrar till barn med funktionsnedsättning. Målgruppen är barn och vuxna med 2014/15:132 funktionsnedsättning. Efter projektets slut kommer materialet att finnas tillgängligt på Handikappförbundens hemsida. 5Kommunikation, uppföljning och utvärdering har ett intensivt arbete pågått för att uppfylla målen för verksamheten om att öka kännedomen och kunskapen om möjligheten att få stöd ur Allmänna arvsfonden i syfte att öka inflödet av ansökningar. Arbete sker både långsiktigt och kortsiktigt för att öka inflödet av kvalitativa ansökningar i närtid. Arvsfondsdelegationens webbplats – – är den främsta kanalen för att förmedla aktuell information om vad pengarna i Allmänna arvsfonden används till. lanserades en helt ny webbplats som ersatte de tidigare webbplatserna och . Den nya webbplatsen innehåller myndighetsinformation och en interaktiv projektdel, där de projekt som har fått stöd ur Allmänna arvsfonden själva berättar om sin verksamhet – finns omkring 570 pågående projekt representerade där. Det genomsnittliga antalet besök på var cirka 18 800 stycken , se figur 5.1. Det genomsnittliga antalet unika besökare var ungefär 13 200 . Av det totala antalet besök skedde genom användning av mobila enheter. Antal besök på Arvsfondsdelegationens webbsida i genomsnitt (st) * – hade Arvsfondsdelegationen, utöver , ytterligare en webbplats där alla de projekt som blivit beviljade stöd ur fonden fanns representerade (). Observera att statistiken över antalet besökare på inte omfattar antalet besökare på . har verksamhetens närvaro på sociala medier ökat. En tydlig strategi för närvaron på sociala medier har också tagits fram och den kommer att börja tillämpas fullt ut. användes Facebook-annonser för att marknadsföra och öka kännedomen om verksamheten. genomfördes en kvalitativ analys över hur varumärket ”Arvsfonden” omnämns på sociala mediekanaler. som analysen omfattade (12/3 2013–12/3 2014) omnämndes Arvsfonden 2 130 gånger på sociala medier. Satsningar för specifika målgrupper Arvsfondsdelegationen har bjudit in kommunala tjänstemän som arbetar med föreningsstöd och andra relevanta områden till två informationstillfällen . Totalt fick 86 tjänstemän från hela landet information om Arvsfondsdelegationens verksamhet. Tjänstemännen utbildas under informationsträffarna till ambassadörer för Arvsfondsdelegationens verksamhet och sprider där information om Allmänna arvsfonden till föreningarna i sin kommun via exempelvis digitala kanaler, nyhetsbrev, möten och personliga kontakter. 2014/15:132 ”Ring in och testa din idé” lanserades konceptet ”Ring in och testa din idé” där de som har en projektidé vid fasta telefontider kan ringa in och diskutera den med verksamhetens handläggare. Utfallet av satsningen var positivt och många har tagit chansen att ringa in för att ställa frågor om sina projektidéer. Omkring hälften av de idéer som har presenterats vid samtalen har varit potentiella bifall enligt bedömning från handläggarna. Mässor, konferenser och seminarier Verksamheten har deltagit på flera mässor och konferenser, såsom exempelvis MR-dagarna, Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågors (MUCF) rikskonferens och . har Arvsfondsdelegationen även arrangerat flera seminarier, både som ensam arrangör och i samarbete med andra myndigheter. Seminarierna har bl.a. handlat om att informera om fonden och vilka kriterier ett projekt måste uppfylla för att kunna få stöd. Under projektet ska representanter för verksamheten besöka och genomföra informationsträffar i alla län i för att informera om fonden och vilka kriterier ett projekt måste uppfylla för att kunna få stöd. har informationsträffar i elva av 21 län genomförts, varav fyra genomfördes . Sverigeresan har fått stor uppmärksamhet i såväl lokala som regionala medier. har kontakterna med medierna intensifierats för att öka kännedomen om Allmänna arvsfonden. Genom att aktivt kontakta medierna har såväl lokala som rikstäckande medier uppmärksammat Arvsfondsdelegationens verksamhet, främst i samband med Sverigeresan och delegationssammanträden. 5.2Uppföljning, utvärdering och erfarenhetsspridning I Arvsfondsdelegationens uppgifter ingår att ha en samlad strategi för uppföljning och utvärdering av stöd som har beviljats. Utvärderingsverksamheten bedrivs genom att anlita etablerade utvärderare och forskare för att följa projekten. Därmed kan resultaten, förutom att synliggöra de kunskaper och erfarenheter som organisationer och föreningar skaffar sig i projekten, också tas till vara inom forskningen. De forskare som anlitas representerar en rad olika forsk- ningsdiscipliner som antropologi, statskunskap och socialpsykologi. Organisationer och föreningar som beviljas stöd ur Allmänna arvsfonden ska efter varje avslutat projektår redovisa projektet. De avslutade projektens slutredovisningar granskas och kategoriseras i fyra olika grupper utifrån den egna slutredovisningen och i kompletterande diskussioner med Arvsfondsdelegationsenheten vid Kammarkollegiet. Syftet med slutredovisningarna är inte att bedöma om projekten är bra eller dåliga, utan att ge kunskap om vilka spår och resultat som medlen ur Allmänna arvsfonden lämnat. slutredovisades och kategoriserades totalt 192 projektstöd enligt nedanstående kategorier. Genomgången sammanfattas i figur 5.2. Kategori 1 – Projekt som inte lämnar några spår var det fyra av de redovisade projekten som inte kunde genomföra den verksamhet de hade beviljats medel för. Enligt organisationernas redovisningar berodde det i tre fall på att projekten har haft problem med att nå målgruppen. I ett annat projekt har projektidén inte varit förankrad inom organisationen. Kategori 2 – Projekt som genomfört den verksamhet som planerats I denna kategori återfinns de projekt som har gjort precis det som stod i deras projektplan. I denna kategori återfinns 95 redovisade projekt . Majoriteten av dessa projekt handlar om att utifrån erfarenheter från målgruppen ta fram och sprida information och kunskap om exempelvis läkemedelsberoende, intellektuella funktionsnedsättningar och föräldraskap eller strategier för att stödja unga kvinnor inom kulturbranschen. Dessa projekt har genomförts men har vid redovisningstillfället inte lämnat några synliga spår i det fortsatta arbetet. Även om de aktiviteter som genomförts inom projektet inte längre finns kvar kan de verksamheter som bedrivits under projektets gång ha varit av stor vikt för dem som varit delaktiga. Exempel på detta är de unga som gått vidare till studier eller arbete via HSO projekt . Kategori 3 – Erfarenheterna från projekten lever vidare I denna kategori finns 32 projekt där man exempelvis har tagit fram en metod eller ett nytt arbetssätt som sedan används i organisationen eller av aktörer utanför organisationen, exempelvis inom offentlig sektor. Erfarenheterna tas tillvara men det kan vara svårt att få en uppfattning om i vilken utsträckning det sker. Efter projektens slut används erfarenheterna i flera fall i olika former av utbildningar, exempelvis i studiecirklar och mentorskapsprogram. Projektet och livsstilsfrågor som genomförts av Mental Hälsa, RSMH har startat en rad olika verksamheter på temat runt om i landet och Män för jämställdhet som med projektet från våld har startat Våldspreventivt Centrum som säljer sina tjänster till skolor och kommuner är exempel på detta. Ett annat exempel är Kristna Fredsrörelsens projekt vän- 2014/15:132 ner som utbildar coacher i dialog och ickevåld och har bildat en plattform för religionsdialog. Föreningen håller nu workshops runt om i landet. Kategori 4 – Verksamheten lever vidare I denna kategori finns projekt där verksamheter lever vidare. Den finansieras av organisationen alternativt helt eller delvis av kommun, landsting, avgifter eller via statliga medel. Ett exempel är Afrosvenskarnas Riksförbunds projekt – sysselsättningsverksamhet för funktionshindrade afrosvenskar. Föreningen driver nu en daglig verksamhet för spridandet av afrikansk kultur där afrosvenskar som har en funktionsnedsättning kan arbetsträna med lönebidrag från Arbetsförmedlingen. Ett annat projekt där verksamheten lever vidare efter projekttidens slut är Författarcentrum Västs projekt som bildat en redaktion där barn i åldrarna 10–i stadsdelen i tillsammans med kulturpedagoger, gästande journalister och författare producerar tidskriften . i och Kultur och Fritid i finansierar verksamheten. Av de sammanlagt 61 projekten inom denna kategori finansieras 36 av offentlig sektor som använder metoden, köper in tjänster eller ger ekonomiskt bidrag. Elva av projekten säljer tjänster av olika slag till kommunen och arbetsförmedlingen. Sju stycken har övergått i offentlig verksamhet. I fyra av dessa var offentlig sektor medsökande. Ett sådant projekt är Unga Funkisar och Habiliteringen & Hjälpmedel läns landstings som erbjuder barn och unga som har en funktionsnedsättning mentorer som själva har en funktionsnedsättning. Verksamheten drivs nu vidare i läns landstings regi och har blivit en ordinarie del av verksamheten inom BoU och Vuxenhabiliteringen. I andra avslutade projekt fortsätter organisationen det arbete som påbörjats. Exempelvis Sundsgårdens Folkhögskola som genom projektet kreativ livsväg inom ramen för sin teaterlinje startat en teaterkurs för elever med Aspergers syndrom. De verksamheter som bedrivs handlar i huvudsak om olika metoder som tagits fram men också om information och stöd. Närmare hälften av projekten riktar sig till personer med funktionsnedsättning. Flera projekt samverkade redan på ett tidigt stadium med offentlig sektor. Arvsfondsdelegationens kategorisering av projektens Slutredovisningar granskade 2014, totalt 192 redovisningar, (st) Uppföljningen av redovisade projekt visar att (kategorierna 3 och 4) av projektens verksamhet lever vidare i någon form och att det i huvudsak finns tre bidragande faktorer till i vilken mån en organisation lyckas genomföra sitt projekt så att erfarenheter och kunskaper tas tillvara: –Projektförankring, både inom den egna organisationen och externt, är en viktig förutsättning för att erfarenheterna ska kunna leva vidare. Förankring är viktig både på lednings- och verksamhetsnivå såväl i den egna organisationen som hos aktörer man ska samarbeta med eller som kan vara tänkbara finansiärer . Inte minst är det viktigt att den tänkta målgruppen för projektet är med och påverkar utformningen av verksamheten. –Dokumentation är en annan avgörande faktor för att kunna ta tillvara erfarenheter och kunskaper. Att dokumentera och sätta ord på sitt arbete är värdefullt både för att utveckla den egna verksamheten och för att sprida erfarenheterna vidare. –Tiden är ytterligare en betydelsefull faktor. Att engagera och att förankra en projektidé för att genomföra den tar tid. Arvsfondsdelegationens kategorisering av projektens Slutredovisningar granskade 2007–2014. 1 143 redovisningar, (st) har 1 143 avslutade projekt kategoriserats utifrån vad som händer med projekten efter det att Allmänna arvsfondens finansiering upphört, se figur 5.3. Av projekten lever vidare för granskningen. De utvärderingar som Arvsfondsdelegationen initierar spänner över ett vitt fält och omfattar både pågående projekt och projekt som genomfördes . Utvärderingarna sker i tre steg – en genomgång av projektens dokumentation som består av ansökningar, redovisningar och slutrapporter, en enkätstudie samt ett antal fallstudier som inkluderar besök och intervjuer. Utvärderingarna genomförs av forskare från en rad olika forskningsdiscipliner såsom företagsekonomi, etnologi och kulturgeografi. Sex utvärderingar av 536 projekt och 207 lokalstöd avslutades . I det följande redovisas kortfattat de viktigaste slutsatserna i respektive utvärdering. Förutom de utvärderingar som redovisas nedan pågår ytterligare nio utvärderingar, varav tre kommer att avslutas . Sociala inventioner och institutionella traditioner Utvärderingen omfattar 36 projekt som –2013 beviljats projektmedel inom området unga och kriminalitet. Projekten har totalt beviljats . De allra flesta projekten har fokuserat på socialt stöd, ”behandling” och ett nätverksarbete till ungdomar/unga vuxna. Fokus i projekten är att arbeta med identitets- och värdegrundsfrågor via projektens sociala relationer för att på så sätt, för ungdomarna, skapa ett normaliserat socialt kapital. Enligt utvärderingen har projekten en hög grad av måluppfyllelse när Skr. 2014/15:132 det gäller att socialt inkludera såväl ledare med tidigare erfarenheter av ett utanförskap och de deltagande ungdomarna. Projekten har även ett omfattande samarbete och kontakt med offentliga organisationer för att bland annat komma i kontakt med ungdomarna eller stödja dem vid myndighetskontakter. Kontakten och samarbetet kan dock beskrivas som ganska svårarbetat och ibland inte utan problem. I en stor andel av projekten införlivas antingen verksamheten, delar av den eller dess idéer i föreningens/organisationens ordinarie verksamhet efter att projektet har avslutats. Projekten sätter därigenom tydliga avtryck i det civila samhället och i arbetet med unga. Från tradition och omsorg till nyskapande och inflytande – en svårfångad process Allmänna arvsfonden har finansierat ett stort antal projekt som riktar sig till barn och vuxna med intellektuella funktionsnedsättningar. Denna utvärdering omfattar 162 projekt som –2011 beviljats totalt . Projekten verkar inom ett brett spektrum av områden som handlar om stöd, fritid och information. Gemensamt för projekten är att man på olika sätt velat förändra och förbättra livssituationen för målgruppen. Enligt utvärderingen möjliggör Allmänna arvsfondens projektmedel utveckling av aktiviteter, verksamheter och framtagande av informationsmaterial som delvis inte skulle ske utan denna finansiering. En mindre andel av projekten kan bedömas som nyskapande i den bemärkelsen att de genomfört något som inte tidigare prövats. Flertalet projekt har någon grad av brukarinflytande men det är ovanligt att målgruppen har inflytande över hela projektprocessen. Utvärderarna menar att det finns en oklar gränsdragning mellan utveckling och forskning och att gränsdragningen mellan det offentligas ansvar för verksamheter/utvecklingsarbete och föreningars ansvar är otydlig. Ca en femtedel av alla projekts verksamheter kan betraktas som något som faller under samhällets lagstiftade ansvar. Kultur med och för personer med intellektuell funktionsnedsättning Utvärderingen omfattar 48 projekt som –2011 beviljats projektmedel inom området kultur för och med personer med intellektuella funktionsnedsättningar. Totalt har dessa projekt beviljats . Projektmedel ur Allmänna arvsfonden har gjort det möjligt att både skapa och utveckla kulturella verksamheter med och för personer med intellektuella funktionsnedsättningar. Verksamheten som projekten bedrivit har inneburit möjligheter till individuell utveckling för deltagarna. Projekten har därmed haft betydelse för deltagarnas upplevelser av meningsfullhet och identitet. I ett flertal projekt var delaktighet för projektdeltagarna en utgångspunkt i genomförandet. 2014/15:132 Flera projekt lyfter fram vikten av engagemang, ideellt arbete och samverkan med andra organisationer, föreningar och den offentliga funktionshinderomsorgen som betydelsefulla faktorer för projektens genomförande. De ekonomiska och organisatoriska villkoren sågs som det största hindret, både och för möjligheten att verksamheten skulle kunna leva vidare. När det gäller de organisatoriska villkoren menar utvärderingen att det huvudsakligen handlar om att strukturer i den offentliga handikappomsorgen skapar hinder. En klar majoritet av projektverksamheterna lever antingen vidare eller har generat kunskaper och erfarenheter som lever vidare. De projekt som drivs av etablerade verksamheter tenderar att ha störst möjlighet att leva vidare efter projekttidens slut. Möjligheter och hinder att nå arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning Ett annat stort område där Arvsfondsdelegationen beviljat medel är till projekt som syftar till att finna vägar till arbete och sysselsättning. Denna utvärdering handlar om 60 projekt som fått ekonomiskt stöd av Arvsfonden inom området arbete, sysselsättning och personer med funktionsnedsättning. Ytterst handlar projekten om att öka möjligheterna för personer med funktionsnedsättning att komma in på arbetsmarknaden. Totalt har projekten beviljats ca . Projekten har främst drivits av funktionshindersorganisationer och det är en stor spridning på de typer av funktionsnedsättningar som finns representerade. Projekten har målsättningen att öka möjligheten för personer med funktionsnedsättning att komma in på arbetsmarknaden, vilket är en fråga om förankring, livskvalitet och tillhörighet. Rätten att inte vara exkluderad i samhället och att frigöra sig från bidragsberoende och få en egen försörjning är central i många projekt, men utvärderingen visar att det ofta är en lång och svår väg att gå för att nå dessa högt ställda mål. Forskarna pekar i studien på att vissa har en livssituation som är sådan att målet om arbete inte är möjlig att nå, åtminstone inte på kort sikt, och där det mer handlar om att upprätta en vardag som ger struktur, mening och innehåll utan koppling till ett eget arbete. Studien visar att den stora majoriteten av projekt varit framgångsrika men att de lämnat spår mer av lokal och temporär karaktär. Den visar också att hög grad av nytänkande (innovation) kan vara problematisk. Trygga rum, nya möten och sociala entreprenörer Utvärderingen handlar om 13 projekt som genomförts i – 2014 och är den första i en serie utvärderingar om platsens betydelse. Totalt har Malmöprojekten beviljats . Dessa projekt har en stor variation både vad gäller syfte och spridning, med det gemensamma att de är genomförda i eller omkring . Alla projekt syftar till att skapa nya arbetssätt med barn och unga. Exempel på sådana arbetssätt är exempelvis att skapa möten mellan barn med utländsk bak- grund och äldre personer med svensk och utländsk bakgrund i , trygga mötesplatser för HBTQ-ungdomar eller att starta en kör där unga Skr. 2014/15:132 är med och skapar innehållet och skriver egna texter. Projekten och projektledarna har olika syn på hur projekten kan och bör utvecklas. Många av projekten bygger till stor del på nyckelpersoners engagemang och vilja, vilket också påverkar resultaten. En allt mer komplex och svårhanterlig social utsatthet i samhället påverkar projektmedarbetarnas möjligheter att genomföra sina arbeten. En av de absolut viktigaste faktorerna för projektens möjlighet att nå sina målgrupper är lokal förankring. Att organisationen tillåter reflektion, kontinuerlig utvärdering och stöd i olika skeden av projektet är ofta avgörande för projektens framgång, liksom förmågan att se målgruppen som medskapare i processen och projektets övriga delar. Forskarna upplevde dessutom en projekttrötthet, en känsla av att någon reell social förändring inte sker. Men, menar forskarna, det betyder inte att projekten inte bidrar med något eller att det arbete alla projektdeltagare och projektmedarbetare lägger ner inte betyder något. Tvärtom, säger de, utan engagemanget och initiativet som alla dessa projekt uppvisar skulle de inte få nya perspektiv och nya sätt att närma sig frågan om social rättvisa. ”Det här har jag byggt, känns bra!” Platser att bygga på Utvärderingen av lokalstödet omfattar 207 lokalstödsprojekt som –2013 beviljats medel för att bygga nytt, bygga om eller bygga till. Totalt har dessa projekt beviljats ca . Syftet med utvärderingen har varit att undersöka vilka spår lokalstöd lämnar i de sammanhang som lokalstödsprojekten sker i, samt att synliggöra det arbete som lokalstödsprojekten innebär för deltagarna. Utvärderingen visar på att lokalförändringen medför positiva effekter för de föreningar som genomfört lokalstödsprojekt och lokalstödet har varit ett lyft för föreningen och lokalsamhället. Det ideella arbetet, att arbeta och kämpa tillsammans, är en viktig del av de positiva effekter som lokalstödet medför. Att ha fått möjligheten att genomföra en (om)byggnation och göra en investering i den lokala lokal- och anläggningsstrukturen har stärkt föreningars och lokalsamhällens kollektiva självkänsla och lett till stolthet och en förnyad tro . Investeringar i den byggda miljön är inte bara materiella utan signalerar att invånarna på denna plats är värda att satsas på och betyder någonting för samhället. Detta är särskilt viktigt att känna för grupper såsom barn, ungdomar, nyanlända svenskar i alla åldrar, socioekonomiskt svaga grupper och personer med funktionsnedsättning. Framför allt på platser som präglas av avfolkning och nedskärningar i kultur- och fritidssektorn och en känsla av hopplöshet och vanmakt innebär lokalstödet ett lyft för hela bygden. Att få chansen att delta i en upprustning och investering i den fysiska miljön leder till fortsatt vårdande av denna miljö. Sammantaget visar utvärderingen att det finns ett ömsesidigt beroende mellan föreningarna och de lokalsamhällen de verkar i. Föreningarna behöver kunna rekrytera medlemmar för att överleva och lokalsamhället behöver föreningslivet för att invånarna ska kunna ha en meningsfull 2014/15:132 fritid och en god social sammanhållning. Lokalstödet gynnar båda och fungerar som en katalysator. Projekten ur ett jämställdhetsperspektiv Arbetet med frågor om jämställdhet avser att synliggöra om och på vilket sätt projekt som beviljats medel ur Allmänna arvsfonden utmanar den rådande maktstrukturen ur ett intersektionellt perspektiv. jämställdhet sker på tre nivåer, i Arvsfondsdelegationsenhetens inre arbete, i den aktiva handläggningen och i uppföljnings- och utvärde- Olika utredningar har påtalat att endast ett fåtal organisationer inom det civila samhället bedriver ett aktivt jämställdhetsarbete. ningar menar också att jämställdhet till väsentliga delar handlar om atti- tydförändringar som är svåra att påverka. Det civila samhällets organisa- tioner är en del av ett ojämställt samhälle och arbetet måste komma från organisationerna själva, men det är ändå viktigt att driva frågorna framåt. Genusperspektivet uppmärksammas i såväl handläggning av ärenden som i de utvärderingar som initieras. I de projekt som beviljas medel görs en uppföljning av mäns och kvinnors olika roller i projekten. delegationen följer också upp de projekt som riktar sig enbart till män respektive kvinnor för att få kunskap om vilka frågeställningar som det civila samhällets organisationer uppmärksammar alternativt inte upp- märksammar ur ett genusperspektiv. Studier av det civila samhällets organisationer har visat att män oftare deltar på högre nivå i organisationerna än kvinnor, som i högre utsträck- ning än män återfinns på positioner med begränsad makt men med stort I de projekt som har slutredovisades var närmare två tredjedelar av projektledarna kvinnor. För lokalstödsprojekten gäller det Majoriteten av projektledarna är män. Att leda projekt, starta upp och genomföra verksamheter med syfte att pröva nya metoder, möta och ge stöd åt människor som lever i utsatta situationer, leda volontärer och ansvara för en budget innebär sannolikt både stort ansvar och makt i situationen men inte nödvändigtvis över den Det finns ingen större skillnad vad gäller vilken typ av organisation och vilka typer av verksamheter som män och kvinnor är projektledare Här skiljer sig projekten som får stöd ur Allmänna arvsfonden från