prop · H3031d22 · 2015-09-21 00:00:00 — Som exempel kan nämnas tillståndet för åkermarkens egenskaper och processer men också förekomsten av pollinerare och sådana insekter som lever av växtskadegörare. För att odlingslandskapets samlade ekosystemtjänster ska kunna upprätthållas måste jordbruksproduktionen bedrivas på ett hållbart sätt. Miljökvalitetsmålet är att fjällen ska ha en hög grad av ursprunglighet vad gäller biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Verksamheter i fjällen ska bedrivas med hänsyn till dessa värden och så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden ska skyddas mot ingrepp och andra störningar. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer och bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området är följande: –fjällens miljötillstånd, –fjällmiljöernas viktiga ekosystemtjänster, –gynnsam bevarandestatus och genetisk variation, –hotade arter och återställda livsmiljöer, –främmande arter och genotyper, –genetiskt modifierade organismer, –bevarade natur- och kulturmiljövärden och –friluftsliv och buller. Enligt uppföljning (6661) är utvecklingen i fjällmiljön negativ. Det samlade trycket på fjällområdet bedöms fortsatt öka, även om det finns 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 betydande regionala skillnader. Den pågående klimatförändringen är en av de tydligaste påverkansfaktorerna mot fjällens känsliga miljöer och arter, men vidden av påverkan är svår att bedöma. De regionala skillnaderna anges av länsstyrelserna som påtagliga, där förutsättningen för att kunna nå miljökvalitetsmålet generellt sett bedöms vara bättre i norr än i söder. Fortsatt bibehållen renskötsel är en förutsättning för ett storslaget betespräglat fjällandskap. skriver i sin årliga uppföljning att mark och vegetation i fjällen fortsätter att skadas av terrängfordon, olika former av turism och anläggningsarbeten i samband med exploatering för vindkraft, vattenkraft och gruvindustri. Användningen av terrängfordon har ökat , vilket den har gjort . har arbetet med samebyarnas terrängkörningsplaner fortsatt och ytterligare ett antal planer har tagits fram. Markförstärknings- åtgärder har också genomförts. arbete med renbruksplaner syftar till att kartera samebyarnas betesland. Arbetet möjliggör för rennäringen att på ett aktivt sätt delta i samhälls- planeringen. har tagit fram en ny överenskommelse avseende samverkan inom det nationella snöskoterrådet. råd för evidensbaserad miljövård (EviEM)har presenterat en systematisk utvärdering kring renbetets betydelse för fjällens vegetation. uppdrog regeringen till att genomföra en treårig kommunikationssatsning om ekosystemtjänster. ska inom uppdraget arbeta målgruppsanpassat och kunskapsuppbyggande för att höja medvetandegraden och förståelsen för olika ekosystem och ekosystemtjänster. Gynnsam bevarandestatus och genetisk variation i fattade beslut om förlängt tillträdesförbud i , till skydd för områdets fågelliv och för att komma till rätta med systematisk boplundring i området. Tack vare ett långsiktigt arbete inom fjällrävsprojektet, med bl.a. utfodringsåtgärder, konstaterades 29 föryngringar av fjällräv 2014. Hotade arter och återställda livsmiljöer Den generella kunskapsbristen om fjällarterna är fortfarande stor. I jämförelse med de flesta andra landskapstyper är artantalet i fjällen lågt, och en förhållandevis liten andel av arterna är rödlistade. För de 1 317 arter för vilka fjällmiljön anses vara viktig finns knappt 170 fjällarter rödlista, varav 79 är hotade. Belastningsfaktorer i form av klimatförändringar, kvävenedfall och ökad exploatering kommer fortsatt ha negativa effekter på ett flertal hotade arter. Främmande arter och genotyper skriver i sin årliga uppföljning att invasiva främmande arter fortsatt både introduceras och sprids, både till och inom fjällmiljön genom utsättning av fisk, inflyttning av mårdhund samt genom spridning av fröer längs vägbankar och järnvägar liksom av växter från trädgårdar. Oavsiktlig introduktion och spridning av främmande arter sker bl.a. genom förflyttning av icke rengjorda fiskeredskap och båtar och med fordon som för med sig jord, frön och växtdelar. Den negativa påverkan av invasiva främmande arter i terrestra miljön är dock lokalt begränsad och möjlig att kontrollera med utrotningsåtgärder. odlades inga genetiskt modifierade grödor i kommersiell produktion i . Inga genetiskt modifierade organismer har, såvitt känner till, satts ut i den terrestra eller den akvatiska fjällmiljön. Bevarade natur- och kulturmiljövärden Inom ramen för pågående forskningsprogram för Storslagen Fjällmiljö har flera kulturmiljörelaterade forskningsprojekt pågått med syfte att bygga upp kunskapen inom området. Bakom satsningen står i samverkan med . har ytterligare ett kulturreservat i fjällmiljö inrättats, Fatmomakke kyrkstad i kommun. Därmed finns det tre kulturreservat i fjällen. Ajtte fjäll- och samemuseum, Gaaltije sydsamiskt kulturcentrum och i har i bred samverkan med organisationer som arbetar med det samiska kulturarvet tagit fram ett nytt program för att bevara, bruka och utveckla samiska kulturmiljöer. Programmet finaniserades av och visar på tillståndet och utvecklingsmöjligheterna för det samiska kulturlandskapet och blev klart . Tillsammans med har finansierat förvaltningen av världsarvet Laponia enligt Laponiaförordningen (2011:840). Undersökningar om hur besökarna upplever fjällandskapen saknas i stort, men forskning vid inom ramen för pågående forskningsprogram för Storslagen Fjällmiljö kommer förhoppningsvis att kunna generera ny kunskap. har redovisat en nulägesbeskrivning för fjälledssystemet där även en bedömning av underhållsbehovet finns beskrivet. Regeringen bedömer att ytterligare insatser behövs utöver de beslutade och planerade styrmedlen för att nå miljökvalitetsmålet. Fjällmålet är komplext och måluppfyllelsen är svårbedömd då man inte med säkerhet kan bedöma vilka effekter genomförda eller föreslagna åtgärder har eller har haft. Länsstyrelserna påpekar i sin regionala bedömning att de regionala skillnaderna är påtagliga, där miljötillståndet generellt är bättre i norr, där de nordliga delarna av fjällvärlden kännetecknas av stora obrutna fjällområden, än i söder där det är många intressen som ska samsas om en begränsad resurs. Bristerna i genomförande av miljöarbetet ligger främst i bristande tillsyn av både terrängkörning, jakt och fiske eller andra miljörelaterade lagöverträdelser. För kultur- miljörelaterade frågor är bristen på kunskap och avsaknad av resurser för skötsel och utveckling fortsatt stor. Besökstrycket, i synnerhet från friluftslivet runt större anläggningar, och exploatering – gruvor, vindkraft, infrastruktur, skogsbruk – leder till krympande handlingsutrymme och minskad flexibilitet för renskötseln, framförallt i det södra fjällområdet där fjällområdena är 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 mindre och i vissa fall kringgärdade av turistverksamhet. Barmarkskörningen behöver begränsas ytterligare för att undvika bestående skador på känsliga marker. Omfattningen och uppkomna skador av terrängkörning är dock osäker då tillräcklig dokumentation saknas. Kunskapsbristen är fortsatt stor om vilken påverkan fjällen och dess ekosystem tål. finns kunskap om ekosystemens tillstånd i fjällen dels på specifik lokal nivå för vissa arter och naturtyper, och dels på en översiktlig nivå för hela den alpina regionen genom rapporteringen enligt EU:s art- och habitatdirektiv. Tillståndet hos naturtyperna i fjällen är gynnsamt utom för glaciärer. är bara en mindre del av fjällen inventerad och därför saknas kunskap om fjällens bebyggelsemiljöer samt forn- och kulturlämningar. Möjligheterna att värna kulturmiljöer i fjällen försvåras både av det dåliga kunskapsläget och av att många kulturmiljöer saknar juridiskt skydd. Det omfattande naturskyddet gör att det visserligen finns ett visst skydd för kulturmiljön mot främst storskalig exploatering, men det förutsätter dock att kulturmiljövärdena är kända. Fjällets natur och dess förutsättningar för friluftsliv är under förändring. kan klimatförändringarna komma att flytta vegetationszoner och påverka väderleken. Med det ändras möjliga tider och lämpliga förutsättningar för att bedriva vissa typer av friluftsliv. Infrastrukturen i fjällen i form av vandrings- och skidleder har skiftande status och kvalitet. Det statliga ledsystemet har identifierade brister i underhållet. Det kan gälla både skyltning och tillgång till spänger och broar. Sommarleder behöver delvis nya sträckningar som fungerar bättre sett till de regionalt ökande turistströmmarna och vinterleder behöver nya sträckningar med bättre snöförhållanden. För det motoriserade friluftslivet krävs informationssatsningar om hur och var man får framföra motorfordon i naturen. finansierar – 2017 ett forskningsprogram för att utveckla ny kunskap kring fjällmiljön och hur olika aktörer påverkar förutsättningarna och möjligheterna till att nå miljömålet. En webbsida på adressen finns som samlar information kring dess ingående projekt. redovisade ett regeringsuppdrag kring att föreslå en strategi 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 med etappmål, styrmedel och åtgärder som ska bidra till att miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö nås. I , som togs fram efter samråd med många andra aktörer, finns ett stort antal förslag. Regeringen har remitterat , och beredning av rapportens förslag pågår i . Det är av hög vikt att intensifiera arbetet med miljökvalitetsmålet för att kunna bryta den negativa trend som finns kring miljötillståndet. 3.5.16 God bebyggd miljö Miljökvalitetsmålet är att städer, tätorter och annan bebyggd miljö ska utgöra en god och hälsosam livsmiljö samt medverka till en god regional och global miljö. Natur- och kultur- värden ska tas till vara och utvecklas. Byggnader och anläggningar ska lokaliseras och utformas på ett miljöanpassat sätt och så att en långsiktigt god hushållning med mark, vatten och andra resurser främjas. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer och bedömningsgrunder för God bebyggd miljö som används för att redovisa resultaten inom området är följande: –hållbar samhällsplanering och bebyggelse- struktur –kollektivtrafik, gång och cykel –natur- och grönområden –kulturvärden i bebyggd miljö –hälsa och säkerhet –hushållning med energi och naturresurser –hållbar avfallshantering. årliga uppföljning av miljökvalitetsmålen (rapport 6661) visar att utvecklingen är svagt positiv mycket tack vare bättre kunskapsunderlag, strategier som har antagits och åtgärder som genomförs. Regeringen bedömer att åtgärderna kan leda till en bättre måluppfyllelse, men ytterligare insatser behövs för att nå miljökvalitetsmålet. Som ett led i detta arbete har på uppdrag av regeringen överlämnat ett förslag på strategi med etappmål och åtgärder för att nå miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö (M2014/02798/Mm). Uppdraget genomfördes i samverkan med , , och . Förslaget lämnades till regeringen . Strategiförslaget innehöll fyra förslag på etappmål inom fyra insatsområden: hållbar samhällsplanering, bebyggelsestruktur och transporter, nybyggnad och befintlig bebyggelse samt energi och resurshushållning. Förslaget har remitterats och bereds inom . har Miljömålsberedningen (M 2010:04) redovisat sitt uppdrag om hållbar användning av mark och vatten (SOU 2014:50) och beredning pågår inom . De förslagna etappmålen och åtgärderna för grön infrastruktur, klimatanpassning och dagvattenhantering har även bäring på God bebyggd miljö. Förslaget bereds inom . För vidare läsning hänvisas till utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik, avsnitt 4. Resultatredovisningen för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse finns även under utgifts- område 17 Kultur, medier och trossamfund och fritid. Resultatredovisning för energi- effektivisering i bebyggelsen finns även under utgiftsområde 21 Energi. Resultatredovisningen för trafikbuller finns även under utgiftsområde 22 Kommunikationer. Delegationen för hållbara städer beslutade om ekonomiskt stöd till utveckling av hållbara städer –2012. har tagit över ansvaret för stödet, vilket innebär att betalar ut förskott, godkänner slutrapporter för projekten och betalar ut resterande bidrag. har även övertagit delegationens roll att följa, dokumentera och stödja projekten i genomförandet, erbjuda projekten möjlighet till kunskaps- och erfarenhetsutbyte och sprida erfarenheter från dem samt att utvärdera stödet. Anslaget är inte längre öppet för nya ansökningar men redovisningar av hur stödet har använts kommer fortfarande in. Totalt beviljade delegationen i stöd till sammanlagt 102 projekt, varav nio är stora och flerdimensionella investeringsprojekt. Övriga 93 är planerings- projekt som innefattar förstudier, process- utveckling och informationsinsatser. har lanserat en projektdatabas på myndighetens webbplats, där alla de 98 beviljade stödprojekten presenteras på ett sökbart sätt, samt skriften guldkorn som redovisar resultat och erfarenheter från de nio stora investeringsprojekten. Erfarenheter från projekten har även spridits vid andra seminarier och konferenser . lät genomföra en extern utvärdering av stödet, enligt uppdrag från regeringen. (Rapport 2014:26). För att ta arbetet i delegationen för hållbara städer vidare gav regeringen , , , och i uppdrag att upprätta och förvalta en plattform för frågor om hållbar stadsutveckling. Plattformen syftar till att öka den tvärsektoriella samverkan för att möta städernas, tätorternas och stadsregionernas olika förutsättningar och behov och driva på arbetet för en hållbar utveckling samt att erbjuda mötesplatser för olika intressenter. Plattformen ska även utgöra ett processtöd för de regionala strukturfondsprogrammens arbete med hållbar stadsutveckling. Tillsammans med Statens centrum för arkitektur och design (ArkDes) har utvecklat en digital mötesplats för hållbara städer som bl.a. ska möjliggöra erfarenhetsutbyte, kunskap och lärandestöd. samverkar internationellt och i EU inom ramen för hållbar stadsutveckling. samverkar också m.fl. länder bl.a. och . Samarbetet handlar bl.a. om erfarenhetsutbyte och tekniklösningar. UN- Habitat är för boende, bebyggelse och hållbar stadsutveckling. En tredje världskonferens för boende, bebyggelse och hållbar stadsutveckling kommer att hållas i , . För mer information om regeringens arbete med hållbar stadsutveckling hänvisas till utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostads- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 försörjning och byggande samt konsument- politik. Hållbar bebyggelsestruktur och hållbar samhällsplanering Planeringsunderlag för kommunernas arbete är viktiga verktyg för att åstadkomma en hållbar bebyggelsestruktur och samhällsplanering. Jämfört med 2013 har andelen kommuner med aktuella planeringsunderlag som program och strategier för miljöanpassade transporter, handel, kulturvärden, grön- och vattenstruktur och energi ökat med mellan . I ett längre tidsperspektiv är det planeringsunderlag för transporter och energi som har ökat mest. Diagram 3.8 Kommunernas tillgång till planeringsunderlag inom olika områden, 2009-2014 hade en tredjedel av kommuner en översiktsplan som antogs under den senaste mandatperioden. Mindre än en femtedel har översiktsplaner . var det bara 18 kommuner som aktualitetsprövade sina översiktsplaner. Detta är något som kommunerna ska göra minst en gång enligt (2010:900). Flera kommuner använder sig av fördjupningar och tillägg för att göra planen mer aktuell. Infrastruktur och kollektivtrafik, gång och cykel fastställde regeringen en nationell plan för transportsystemet 2014–2025. Personbilen är det fordonsslag som dominerar resorna i . utgjorde resande med bil av persontransportarbetet. Resande med tåg stod för av persontransportarbetet. Kollektivtrafik (buss, tunnelbana och spårväg) stod 2014 för 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 av det totala persontransportarbetet. Motsvarande siffra för gång- och cykeltrafik var av persontransportarbetet (Trafikanalys 2015). För att förstärka kollektivtrafiken har många kommuner strategier som innebär att ny bebyggelse planeras i kollektivtrafikstarka stråk och/eller i stationsnära lägen. Detta ger underlag för ökad turtäthet och leder också till ett ökat behov av goda gång- och cykelförbindelser mellan bebyggelsen och kollektivtrafiken. För att ytterligare stimulera kommunernas arbete har regeringen för perioden –2018 avsatt till statlig medfinansiering till lokala och regionala investeringar i kollektivtrafik i tätort genom ett ramverk för stadsmiljöavtal med fokus på hållbara transporter i städer, se utgiftsområde 22 Kommunikationer. har arbetet med kommunikationssatsningar om ekosystem- tjänster. har och berörda myndigheter på nationell och regional nivå arbetat med regeringens uppdrag om framtagande av regionala handlingsplaner för grön infrastruktur. Syftet med planerna är att stärka helhetssynen på landskapet i den fysiska planeringen genom att ta fram bättre underlag och prioritera insatser för grön infrastruktur i samverkan mellan olika aktörer. Kulturvärden i bebyggd miljö Antalet byggnader som är skyddade med rivningsförbud minskade , enligt kommunala uppgifter om gällande detaljplaner. Det innebär bl.a. en ökad risk att värdefulla kulturbyggnader rivs när nytt ska byggas. Andelen av befolkningen som har nära till en livsmedelsbutik (mindre än en kilometer) har minskat något (från 2013). Detta är en minskning totalt i riket. Allt fler bor nära såväl vårdcentral som grundskola. För grundskola var ökningen till medan andelen boende nära vårdcentral har ökat till 2013. För att förbättra barns och ungas tillgång till bra utemiljöer vid framför allt skolor och förskolor har tagit fram en vägledning som förklarar relevant lagstiftning, ansvarsfördelning samt ger praktiska exempel. Vägledningen är kopplad till ett allmänt råd om friytor för utevistelse. Sedan undersökningen av det svenska bostads- beståndet 2007–2008 har ingen ny nationell uppföljning av tillståndet i inomhusmiljön genomförts. Byggbranschens användning av hälsofarliga kemiska produkter i uppgick till ca 1 200 kiloton (kton) 2011. Detta är en ökning med drygt 200 kton jämfört med året innan. Betongtillverkningen står för ungefär hälften av användningen. Däremot har användningen av miljöfarliga kemiska produkter inte ökat nämnvärt . administrerar statens bidrag till radonsanering i egnahem tillsammans med länsstyrelserna, vilket bidrar till att nå miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. har antalet ansökningar av radonbidraget minskat kraftigt. inkom 2 243 ansökningar motsvarande . Antalet ansökningar minskade jämfört med föregående år. avvecklas radonbidraget, men ska även fortsättningsvis informera om riskerna med radon och hur problemen kan åtgärdas. Inom bullerområdet har lagändringar i (1998:808) och (2010:900) trätt i kraft . Lagändringen i innebär nya krav på förebyggande av olägenhet för människors hälsa i fråga om omgivningsbuller och att bullervärden ska anges i planbeskrivning till detaljplan eller i bygglov vid behov. Bullervärdena ska alltså inte alltid anges, utan bara när det är nödvändigt. Regeländringen i innebär att om bullervärden angivits i en detaljplan eller för ett bygglov ska dessa bullervärden var utgångspunkt vid en eventuell framtida tillsyn enligt . och har arbetat gemensamt med att ta fram samordnade vägledningar om industri- och annat verksamhetsbuller vid såväl planläggning som tillsyn. Regeringen har beslutat om en förordning om trafikbuller vid bostadbyggande som innehåller riktvärden för buller från väg-, spår- och flygtrafik. Förordningen trädde i kraft . Hushållning med energi och naturresurser Energianvändningen per kvadratmeter i bostäder och lokaler fortsätter att minska (0,) . Trenden med ökande elanvändningen för annat än uppvärmning har vänt, och elanvändningen har minskat något . Diagram 3.9 Temperaturkorrigerad energianvändning för uppvärmning av bostäder och lokaler räknat per kvandratmeter uppvärmd yta, 1995-2012 Utsläpp av växthusgaser från bygg- och fastighetsförvaltning samt väg- och järnvägs- anläggningar var drygt 12 000 2011. står för ca tre fjärdedelar av utsläppen. Om uppvärmningen i bostäder och lokaler räknas bort är utsläppen från denna bransch lika stora som från byggbranschen. Trenden har varit stabil . Arbetet enligt den nationella avfallsplanen och med det nationella avfallsförebyggande programmet som beslutades av 2013 fortsätter. I programmet sattes mål upp och en rad exempel på åtgärder angavs som olika aktörer kan vidta. , , och flera andra aktörer har initierat dialoger för att minska avfallsmängderna och minska mängderna farliga ämnen i produkter. Fokus har särskilt varit på textilbranschens och livsmedelskedjans aktörer. Kemikalieinspektionen har tagit fram en vägledning för de som producerar, importerar och säljer varor så att de lättare kan uppfylla kraven på information till kunder om varor som innehåller farliga ämnen. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 har fått i uppgift att återrapportera vilka insatser verket respektive övriga myndigheter och andra berörda aktörer har vidtagit med anledningen av avfallsplanen och det avfallsförebyggande programmet. har vidare fått i uppdrag att analysera dagens avfallsflöden och hur de förväntas utvecklas, hur dessa avfallsflöden kan förväntas tas om hand samt hur kapaciteten för olika typer av avfallsbehandling kan förväntas utvecklas. Utifrån denna analys ska myndigheten utveckla avfallsstatistiken och föreslå hur dessa uppgifter kan samlas in och sammanställas kontinuerligt. Vidare ska myndigheten utveckla ett förslag på ett särskilt system för spårbarhet av framför allt farligt avfall. Förslagen ska bidra till att det blir enklare att följa flöden och trender inom avfallsområdet, inklusive import och export, att få bättre underlag för tillsyn, att etappmålen om avfall kan följas upp samt som underlag och komplement till den nationella avfallsplanen. ska delredovisa ett förslag till inriktning för den framtida avfallsstatistiken samt hur ett spårbarhetssystem skulle kunna utformas och vad som bör ingå. Uppdraget ska slutredovisas . Etappmål med anknytning till miljökvalitetsmålet När det gäller etappmålet om ökad resurshushållning i livsmedelskedjan så ökar den biologiska återvinningen av matavfall. återvanns av matavfallet genom biologisk behandling där näringsämnen togs tillvara, en ökning jämfört med då behandlades biologiskt. Även om de insamlade matavfallsmängderna har ökat behöver utbyggnaden öka ännu snabbare än i dagens takt för att klara återvinningsmålet på . Mängden matavfall som rötas behöver nästan fördubblas för att målet ska nås. När det gäller etappmålet om resurs- hushållningen i byggsektorn har haft i uppdrag av regeringen att utreda och föreslå lämpliga åtgärder för att bidra till att målet ska kunna nås. I stort bedöms, även om statistiken är bristfällig och uppgifter är osäkra, att det är sannolikt att uppnår återvinningsgraden för bygg- och rivningsavfall på som gäller för etappmålet. Detta under förutsättning att flödena av bygg- och anläggningsavfall som 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 inte rapporteras in kan tillgodoräknas i uppföljningen av återvinningsmålet redan nu är uppnått. Uppdraget redovisades och bereds inom . Utifrån tillståndet i miljön och det miljöarbete som görs, är bedömningen att utvecklingen för miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö är svagt positiv. Men riktningen för utvecklingen i den bebyggda miljön är inte entydig och trots att regeringen har vidtagit flera initiativ för att stärka det åtgärdsinriktade arbetet gör regeringen bedömningen att ytterligare insatser behövs utöver de beslutade och planerade styrmedlen för att nå miljökvalitetsmålet. På uppdrag av regeringen har stödet till hållbara städer utvärderats av i en rapport som presenterades . Rapporten visar att det är svårt att dra slutsatser om projektens effekter och resultat eftersom projekten fortfarande pågår. Projekten löper där de sista kommer att avslutas .