prop · H3031d20 · 2015-09-21 00:00:00 — När det gäller tiden som planprocessen tar i anspråk beror skillnaderna ofta på komplexiteten i planeringsuppgiften och kommunens möjligheter att hantera förutsättningarna, utifrån behov av tillräckliga ekonomiska och personella resurser och handläggarens kompetens. Långa ledtider för planläggning m.m. har betydelse för förutsättningarna för en effektiv konkurrens inom byggsektorn då utdragna processer ofta medför stora kostnader för byggherren. Inom ramen för planprocessen uppstår ofta stora kostnader för byggherren och markinnehavet kan medföra betydande finansiella kostnader som planläggningen pågår. Många mindre aktörer i byggsektorn saknar de resurser som krävs för att kunna delta i en planprocess. Kortare ledtider i planprocessen ger möjlighet för fler mindre och medelstora byggherrar att ta initiativ till planläggning. Kortare ledtider kan därmed bidra till ökad konkurrens inom byggsektorn och därmed till ett ökat utbud av bostäder till lägre priser. Mot denna bakgrund behöver kommunernas förutsättningar att upprätta detaljplaner för nya byggprojekt förbättras. Staten kan i detta avseende dels bidra med ekonomiska resurser, dels bistå med kompetenshöjande insatser inom planeringsområdet. Staten behöver göra mer för att förbättra förutsättningarna för byggandet Även om det är en uppgift att planlägga användningen av mark och vatten enligt (2010:900) har staten ofta ett stort inflytande över frågor som har betydelse för möjligheterna att bygga på en viss plats. Det handlar bl.a. om det regelverk som anger ramarna för planeringen samt olika nationella mål, planer och program som inverkar på den kommunala planeringen. Staten har flera möjligheter att påverka förutsättningarna för att göra det enklare att etablera ny bebyggelse och säkerställa att det som byggs blir långsiktigt hållbart. Det kan bl.a. ske genom att staten utvecklar vägledningen när det gäller hur regelverket bör tillämpas och att staten tydligare prioriterar mellan olika statliga intressen, utifrån ett hållbarhetsperspektiv och en helhetssyn på markanvändningen. Ett exempel där det är viktigt att påverka förutsättningarna för byggandet är planeringens roll i anpassningen till ett förändrat klimat, bl.a. om var och hur bostäder byggs. Behov av ytterligare regelförenklingar Det finns en utbredd uppfattning om att det regelverk som styr planering och byggande inte är ändamålsenligt utformat, inte minst till följd av att de formella kraven i regelverket anses bidra till långa processer. Även internationella jämförelser pekar på att kan lära av hur andra länder har organiserat samhällsplaneringen (jfr t.ex. rapporten ’s Business Climate – Opportunities for Entrepreneurs through Improved Regulations, 2014). Att regelverket är ändamålsenligt utformat är av stor betydelse för att plan-, bygg- och genomförandeprocessen ska kunna genomföras effektivt. Arbetet med att identifiera och åtgärda onödiga hinder i samhällsplaneringsprocessen behöver därför fortsätta. En ny typ av överenskommelse som regeringen aviserade i Budgetpropositionen är stadsmiljöavtal. har haft i uppdrag att ta fram förslag på ramverk för stadsmiljöavtal med fokus på hållbara transporter i städer. I förslag till strategi för God bebyggd miljö som lämnades till regeringen föreslår ett särskilt etappmål för transporterna i tätort. inriktning innebär att skapa förutsättningar för att en större andel av persontransporterna i städer ska ske med kollektivtrafik, cykel eller 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 förslag till strategi bereds inom . Sambanden mellan regionalt tillväxtarbete och översiktsplanering behöver stärkas Det finns fortsatt ett stort lokalt och regionalt intresse kring frågorna om regional fysisk planering, även om arbetet med att integrera de ekonomiska och fysiska planeringsprocesserna befinner sig i olika faser. Den rumsliga dimensionen har i vissa fall fått en starkare ställning i det regionala tillväxtarbetet. presenterade sitt betänkande En ny regional planering – ökad samordning och bättre bostadsförsörjning (SOU 2015:59). I betänkandet föreslås en ny regional planering för ökad samordning mellan den regionala planeringen för transportinfrastruktur, tillväxt och kollektivtrafik samt kommunernas planering för bostadsförsörjning. Betänkandet har remitterats. Ekonomiska värden av olika ekosystemtjänster uppmärksammas alltmer i den fysiska planeringen, och det finns en efterfrågan på vägledning om hur dessa värden integreras i planeringsunderlag och beslutsfattande. Det påbörjade arbetet på länsstyrelserna med att ta fram regionala handlingsplaner för grön infrastruktur förväntas förbättra planeringsunderlaget så att insatser för bevarande, hållbart nyttjande och restaurering av ekosystem kan göras på rätt plats i landskapet. Regeringen konstaterar att flera län bedriver insatser för en stärkt integration mellan den ekonomiska och fysiska planeringen och att det finns en efterfrågan på fortsatt utveckling av samverkan och kunskap om den fysiska planeringens betydelse för hållbar tillväxt lokalt och regionalt. Uppdraget till och att gemensamt genomföra ett program för stärkt lokalt och regionalt samspel mellan fysisk planering och näringslivsutveckling –2015, har bidragit till att skapa en arena för dessa frågor bland relevanta aktörer på lokal och regional nivå. Det förväntas också bidra till att öka engagemanget och stärka förståelsen för dessa frågor ytterligare. Bättre förutsättningar för att hantera buller i planeringen Ett av hindren för bostadsbyggande är den osäkerhet som i vissa fall finns beträffande hur buller från bl.a. industrier, vägar och flygplatser ska hanteras vid planering och byggande av nya 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Mot den bakgrunden har ändringar gjorts i regelverket, dels genom lagändringar i (2010:900) och (1998:808), dels genom att nya riktvärden har beslutats i syfte att skapa ett mer samordnat och förutsägbart regelverk som kan underlätta för planering och byggande av bostäder. Nämnda åtgärder bör bidra till bättre förutsättningar för byggande av bostäder som det ökar rättssäkerheten för verksamhetsutövare och andra som berörs av regelverket. Eftersom det nya regelverket för buller börjat gälla är det för tidigt att dra några slutsatser om vilka resultat som åtgärderna har lett till. har i den årliga uppföljningen av miljökvalitetsmålen bedömt att det behövs ytterligare insatser, såväl nationellt som internationellt, för att begränsa trafikbullret. Särskilt behöver åtgärder inriktas mot att begränsa buller vid källan, samt för att åtgärda de mest utsatta bostäderna. I utgiftsområde 22 Kommunikationer redogörs närmare för statens insatser för att åtgärda bostäder som är utsatta för trafikbuller. Regeringen avser att nogsamt följa tillämpningen och resultaten av de genomförda regeländringarna liksom forskning och kunskapsutveckling om hälsokonsekvenser av buller. Utvecklingen av den kommunala planeringen Planeringsaktiviteten och planberedskapen behöver öka En stor del av den bostadsproduktion som sker äger rum på mark som har blivit föremål för fysisk planläggning, inte minst i landets tillväxtregioner där det finns ett stort behov av nya bostäder. En ökad planläggningsaktivitet och planberedskap är således en förutsättning för att bostadsbyggandet ska öka. Även om utvecklingen pekar på att planeringsaktiviteten ökar kan det konstateras att planeringsaktiviteten behöver öka ytterligare. Planeringsaktiviteten är viktig för att kunna tillgodose de omfattande behoven av nya bostäder som är långsiktigt hållbara och anpassade till ett förändrat klimat. En stor del av regeringens arbete inom plan-, bygg- och bostadsområdet är en viktig del i arbetet med hållbar stadsutveckling. Att våra städer kan växa på ett hållbart sätt är en förutsättning för att de ska kunna utgöra attraktiva livsmiljöer för alla personer, oavsett bakgrund, kön, ålder och funktionsförmåga. Bebyggelseutveckling måste ses i ett sammanhang där ekonomiska, ekologiska och sociala hållbarhetsaspekter integreras. Även anpassning till ett förändrat klimat måste beaktas. har på uppdrag av regeringen tagit fram ett förslag till strategi för God bebyggd miljö (M2014/219/Mm). Strategin innehåller förslag på åtgärder som bidrar till den miljömässiga dimensionen av hållbar stadsutveckling. Förslagen i strategin bereds inom . Plattformen för hållbar stadsutveckling är av central betydelse för att möjliggöra dialog, möten och kunskapsutveckling för aktörer på lokal, regional och nationell nivå. Även jämställdhetsaspekten i stadsplaneringen är föremål för regeringens uppmärksamhet. Det finns många miljöer som är utformade på ett sätt som får människor att känna sig otrygga. Detta begränsar framför allt kvinnors och flickors möjligheter att röra sig ute. Stadsplanering ur ett jämställdhetsperspektiv innebär fler tillgängliga stads- och tätortsmiljöer för både kvinnor och män. redovisar den fördjupade utvärderingen av miljömålen till regeringen, där hållbara städer utgör ett särskilt fokusområde. Den fördjupade utvärderingen kommer att vara ett viktigt underlag i det fortsatta arbetet med att klara klimat- och miljömålen. Geotekniska och miljögeotekniska frågor Bristande kunskap i geoteknik, bristande geoinformation och brister i beslutsprocesser är de största skadeorsakerna när det gäller markbyggande. Om de geotekniskt relaterade skadekostnaderna kan minska går det att göra stora samhällsbesparingar. Det är därför av väsentlig betydelse att () geotekniska kunskap kan nå ut till fler och få ökat genomslag vid planering och byggande. Som exempel kan nämnas den stora betydelse som SGI:s arbete och kunskap har för klimatanpassning i kommunerna. Flera faktorer påverkar bostadsbyggandet Flera faktorer påverkar utvecklingen på bostadsmarknaden. Den statliga bostadspolitiken är viktig men omvärldsfaktorer som t.ex. den allmänna konjunkturutvecklingen gör den statliga bostadspolitiken svår att mäta isolerat. Därutöver innebär det kommunala planmonopolet, som en del i den kommunala självstyrelsen, att det är kommunen som bestämmer hur mark ska användas och bebyggas inom kommunen. Bostadsbyggandet måste öka ytterligare Bostadsbyggandet ökar och prognoserna indikerar att det kommer att fortsätta öka. Regeringens långsiktiga mål om att det ska byggas minst 250 000 bostäder är satt utifrån omfattningen på senaste årens bostadsbyggande och tidigare bedömningar av bostadsbyggnadsbehovet på lång sikt. Befolkningsökningen indikerar att bostadsbyggnadsbehovet ökat ytterligare. Det kommer att ställas stora krav på bostadsbyggandet för att klara bostadsbehovet. Kreditgarantier är ett skydd vid uppförande av byggnader har de statliga kreditgarantier som beviljas i hög grad avsett garantier som skydd för risker i samband med uppförandet av byggnader. I nuvarande marknadsläge finns nästan ingen efterfrågan på extra säkerhet för fastighetslån med färdiga byggnader som säkerhet. Fler amorterar på sina lån Tillväxttakten på hushållens lån har tilltagit. Den snabbare ökningen av hushållens skulder kopplas till de stigande bostadspriserna. Trots att priserna på bostäder fortsatte att öka växer inte hushållens skulder, vare sig i relation till bostädernas värde eller hushållens inkomster. Allt fler hushåll amorterar på sina lån, men hushållens vilja att amortera sjunker ju lägre belåningsgraderna blir. stresstester visar också att hushållen är bättre rustade för sämre tider än . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Fler hushåll klarar av högre ränta och inkomstbortfall än 2013. Svaga grupper på bostadsmarknaden bostadsmarknadsenkät visar att antalet kommuner som uppger att de har bostadsbrist för unga, studenter och nyanlända invandrare ökar. Som en konsekvens blir många nyanlända invandrare med uppehållstillstånd kvar på Migrationsverkets anläggningsboenden när kommuner hänvisar till bostadsbrist. Unga drabbas hårt av den generella bostadsbristen, i synnerhet i storstadsregionerna där flytten hemifrån sker allt . För studerande kan bristen på bostäder försvåra möjligheten till utbildning. De sociala kontrakten ökar i antal och ökningen av antalet hushåll med barn indikerar att målgruppen håller på att ändra karaktär. Den sekundära bostadsmarknaden tycks i allt större utsträckning användas som kompensatoriskt instrument för att motverka bostadsbrist och möta allt hårdare krav på bostadsökande med små resurser. För att uppnå det bostadspolitiska målet är det viktigt att det byggs fler bostäder men också att rätt typ av bostäder byggs. Lagen om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag De allmännyttiga kommunala bostadsbolagen är ett verktyg för kommunerna att leva upp till sitt bostadsförsörjningsansvar. 2011 genomfördes en reform som innebar att allmännyttans hyresnormerande roll ersattes av en modell med kollektivt förhandlade hyror. tydliggjordes att de allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolagen ska drivas enligt affärsmässiga principer. Lagändringarna verkar inte ha haft någon betydelse för hyressättningen (2015:19). Vad kravet på affärsmässigheten har haft för betydelse i övrigt är mer svårbedömt. Begränsningsreglerna avseende värdeöverföringarna från allmännyttiga kommunala aktiebolag följs i de allra flesta fall. Teknikutveckling viktigt inom byggsektorn Bostadsbyggandet står för en betydande del av allt som byggs i . Det innebär att bostadsbyggandet är ett centralt område för teknikutveckling och effektivisering med syftet 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 att erhålla billiga, säkra och klimatsmarta bostäder av hög kvalitet. Systemet med standarder inom byggsektorn, bl.a. genom , är viktigt för teknikutvecklingen. kan standarder vara problematiska ur konkurrenssynpunkt. Det är viktigt för företagare att känna till standarder, men också att kunna delta i det angelägna arbetet att utveckla och ta fram nya standarder. Kostnaderna för standarder kan vara betydande för små företag, som också ofta har svårt att delta i processen kring att ta fram standarder. Standarder kan därmed ge upphov till inträdesbarriärer och utestängningseffekter. Tillgängliggörandet av europeiska konstruktionsstandarder, de s.k. eurokoderna, har dock inneburit en stor lättnad för små företag. är de eurokoder som finns översatta till svenska tillgängliga för kostnadsfri nedladdning på SIS webbplats för dem som är bosatta eller verksamma i . Förutom kostnader kan det även finnas andra tillgänglighetsfaktorer som hämmar konkurrensen, t.ex. språkliga. arbetar kontinuerligt med översättning av standarder, men det finns många standarder inom byggsektorn som ännu inte översatts till svenska. Teknikutveckling är också central för att åstadkomma energieffektiviseringar och ett klimatsmart byggande. Stora insatser har ägnats åt att undersöka och minska byggnaders klimatpåverkan under driftfasen, orsakade av bl.a. uppvärmning, medan byggnaders klimatpåverkan under byggfasen (materialutvinning, transporter m.m.) inte ägnats samma intresse. I ett livscykelperspektiv har klimatpåverkan under byggfasen relativt sett blivit större eftersom byggnader blir alltmer energieffektiva och utsläppen från uppvärmning minskar. har ett pågående regeringsuppdrag att utreda forsknings- och kunskapsläget angående byggnaders klimatpåverkan utifrån ett livscykelperspektiv samt att utreda behov av informationsinsatser och vägledningar gentemot byggsektorn och den kommunala planeringen (S2014/6522/PBB). Uppdraget ska redovisas . Livscykelperspektivet återkommer också i det uppdrag har haft att ta fram en strategi för miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö, som redovisats till . I sin slutrapport för uppdraget (M2014/2798/Mm) föreslår att regeringen beslutar om fyra nya etappmål varav ett är följande: ”Människans livsmiljö ska vara grunden för ett hållbart byggande och byggnadsbestånd. ska livscykelperspektivet vara en utgångspunkt för all ny- och ombyggnad liksom vid förvaltning av befintlig bebyggelse.” Se vidare under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Det befintliga byggnadsbeståndet behöver energieffektiviseras Byggnadsbeståndet står för ca en tredjedel av totala energiförbrukning. För att underlätta omställningen till ett energisystem baserat på förnybar energi är det av avgörande betydelse att den bebyggda miljöns energianvändning minskar. Energianvändningen i nya byggnader minskar men minskningen behöver vara större och takten på energieffektiviseringen behöver öka för att ska uppnå de uppsatta energimålen. och konstaterar i sitt förslag till renoveringsstrategi att en viktig slutsats är att om renoveringstakten ökar uppnås även en hög energieffektivisering. Regeringen delar myndigheternas syn att en viktig framgångsfaktor för en ökad energieffektivisering i bebyggelsen är att renoveringstakten ökar. Verksamheten är av grundläggande betydelse då bl.a. fastighetsindelningen ligger till grund för allt ägande av fastigheter och för kreditmarknadssystemet i . Genom lantmäteriförrättningar försörjs samhället med fastigheter och rättigheter för bl.a. utbyggnad av infrastruktur, exploatering av mark för bebyggelse, rationalisering av jord- och skogsbruk och för utveckling av landsbygden. Verksamheten uppvisar god rättsäkerhet och förtroendet för både verksamheten och den enskilde förrättningslantmätaren är högt. Dock uppvisar verksamheten långa leveranstider och kostnaderna upplevs som höga. Lantmäteriet har genomfört förändringar i verksamheten för att åstadkomma ett enhetligt arbetssätt, vilket innebär att ärenden nu kan flyttas mellan handläggare och lantmäterigrupper i hela landet och att förrättningslantmätaren, som utgör specialistkompetens, kan användas mer effektivt. Även kontorsstrukturen har setts över och mindre kontor (för 2–4 personer) avvecklas. Detta är ett steg att fullfölja regeringens beslut om att Lantmäteriet ska vara den statliga lantmäterimyndigheten. Den omorganisation som genomförts och som är myndighetens huvudsakliga åtgärd för att nå målen om kortare handläggningstider (kalendertid) till oförändrad kostnad för de sökande fick inte genomslag . Det råder en fortsatt stor brist på, och konkurrens om, erfarna förrättningslantmätare. Lantmäteriet är inne i en generationsväxling, vilket innebär att behovet av nyrekrytering är stort. visar trenden att det genomsnittliga ärendet blivit mer komplicerat, vilket även det innebär att behovet av erfarna förrättningslantmätare ökat. Lantmäteriet arbetar aktivt med att intressera ungdomar för lantmäteriområdet. Åtgärderna har inriktats på att möta och informera elever, studenter och skolpersonal om Lantmäteriet och dess verksamhet och vilka utbildningsvägar som kan leda till arbete i organisationen. Då det utexamineras för få inom lantmäteriområdet har myndigheten arbetat med att få till stånd fler lantmäterianknutna utbildningar. Detta har resulterat i att tog emot studenter till en magisterutbildning med lantmäteriinriktning. Detta kan förhoppningsvis förbättra situationen i norra . Bristen på lantmätare är påtaglig även inom andra statliga, kommunala och privata aktörer inom samhällsbyggnadsområdet. Geografisk information och fastighetsinformation (geodata) är viktiga underlag för effektiv samhällsplanering, ett rättssäkert samhälle och en enklare vardag för medborgaren. Exempel på samhällsprocesser där geodata av hög kvalitet är en förutsättning är utveckling av transportnätet, stadsbyggnad och klimatanpassning. Hela geodatamarknaden växer. Efterfrågan på Lantmäteriets information ökar och allt fler kommersiella aktörer agerar på marknaden. En viktig faktor för tillväxten har varit den tekniska utvecklingen vad gäller bland annat mobiler och surfplattor, där positionering och därmed geodata är en nyckelkomponent, men även genom utvecklingen av insamlingstekniker av olika slag. En förutsättning för att samhällets försörjning av geodata ska ske på ett effektivt 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 sätt är att det finns en väl utvecklad infrastruktur med standarder som gör det möjligt att kombinera och utbyta geodata, regelverk som underlättar informationsförsörjningen, en portal som ger möjlighet att söka geodata och tjänster samt metadata som beskriver innehåll, tillgänglighet och kvalitet. Det arbete som lagts ned på att skapa en sådan infrastruktur har resulterat i en kraftigt ökad användning, inte minst inom ramen för Geodatasamverkan, dvs. en datadelningsmodell för aktörer med offentlig uppgift. Deltagare i denna samverkan är myndigheter som har informationsansvar enligt lag och förordning om geografisk miljöinformation, som grundar sig på EU direktivet Inspire samt kommuner, andra statliga myndigheter och övriga organisationer som har myndighetsuppgifter. Alla organisationer som tecknar samverkansavtal för Geodatasamverkan får tillgång till all den information som de informationsansvariga myndigheterna ställer till förfogande mot en årsavgift. Detta har bidragit till att användningen av geodata bland de deltagande myndigheterna och kommunerna har ökat markant. Sammantaget visar detta på behovet av och de vinster som kan göras för samhället som helhet med öppna data, dvs. fri tillgång till information utan begränsande licenskrav etc. Lantmäteriet har, för att möta omvärldens krav, beslutat att tillhandahålla viss småskalig information och en positioneringstjänst utan kostnad. Finans- och fastighetsmarknaden påverkar ärendetillströmningen till Lantmäteriets inskrivningsverksamhet. Ett lågt ränteläge innebär flera fastighetsaffärer och därmed ett ökat ärendeinflöde vad gäller lagfarter, inteckningar och andra inskrivningar. En ökad tillväxttakt för hushållens lån, speciellt för bostadsändamål, innebär normalt sett högre volymer av inteckningsärenden till Lantmäteriet. För att denna marknad ska fungera krävs en rättssäker och stabil inskrivningsverksamhet. Det är vidare viktigt att handläggningstiderna (kötiderna) hålls på en rimlig nivå och att handläggningen är enhetlig över landet. driftsattes ett nytt inskrivningssystem och genomförs handläggningen helt i det nya systemet. Genom aktiv produktionsutjämning och styrning kan differensen i handläggningstid mellan de olika kontoren undvikas. Möjligheten att ta emot elektroniska ansökningar bör utnyttjas i 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 högre grad för att effektivisera arbetet och höja kvaliteten på ansökningarna. Lantmäteriets uppdragsverksamhet är avgränsad till i instruktionen angivna områden och myndigheten bör genom interna åtgärder säkerställa att nya och befintliga uppdrag prövas mot denna. Särskilt gäller detta MBK-verksamheten, där en omprövning av omfattningen bör göras kontinuerligt för att ge plats åt eventuellt nya marknadsaktörer. Genom tjänsteexporten bidrar Lantmäteriet till den svenska politiken för global utveckling. Landfrågorna är en viktig komponent i hållbar stadsutveckling. Ordnade system för att trygga ägande och andra former av markupplåtelser, liksom rättigheter som bl.a. kan ligga till grund för krediter med fastigheten som säkerhet, är av avgörande betydelse såväl för ekonomisk och social utveckling som livsmedelsförsörjning och en hållbar miljö. Lantmäteriets tjänsteexport innebär stöd till institutionell utveckling av lantmäteriverksamhet i andra länder, men även en möjlighet att bygga upp kompetens och attrahera arbetskraft i . Det gör det svårare för framför allt unga, studenter och nyanlända invandrare att ta steget in på bostadsmarknaden. Bostadsbristen ska mötas med ett ökat bostadsbyggande. Regeringens målsättning är att det ska byggas minst 250 000 nya bostäder . Befolkningsökningen indikerar att bostadsbyggnadsbehovet ökat ytterligare. Regeringen presenterar därför olika insatser för att stimulera ett kraftigt ökat bostadsbyggande. Fokus ska ligga på hållbara bostäder som kan efterfrågas av människor med normala inkomster. De bostäder vi bygger ska stå . Ur ett klimat- och miljöperspektiv är det därför viktigt att vi använder de möjligheter som finns för att bygga rätt från början.