prop · H30366 · 2015-12-09 00:00:00 — Regeringen behandlade utredningens förslag (prop.2010/11:31). Gällande den föreslagna ändringen från ”överskådlig tid” till ”” konstaterade regeringen att det visserligen inte fanns någon anledning att ifrågasätta utredningens bedömning att ändringen skulle innebära lättnader för många överskuldsatta – dock ansåg regeringen att en sådan ändring skulle kunna påverka den allmänna betalningsmoralen negativt.111 Därmed valde regeringen att inte gå vidare med förslaget. behandlade regeringens proposition 2010/11:31. I betänkandet konstaterade utskottet följande: Utskottet anser därför att insolvensprognosen inte ska behöva sträcka sig så långt som med nuvarande regler. Skuldsanering ska enligt utskottets mening kunna komma i fråga om gäldenären är på obestånd och så skuldsatt att han eller hon kan antas sakna förmåga att betala sina skulder . Detta bör avse en tidsperiod . Utskottets förslag överensstämmer med förslag som lagts fram av insolvensutredning. Den föreslagna ändringen är inte så långtgående att det allmänna förtroendet för skuldsaneringsinstitutet ska behöva Mot den redovisade bakgrunden anser således utskottet att regeringen omgående ska återkomma till med förslag till ändring i skuldsaneringslagen i enlighet med vad som anförts ovan.112 Regeringen återkom inte med något lagförslag i enlighet med utskottets tillkännagivande. Istället valde regeringen att 2012 tillsätta en ny utredning som syftade till att föreslå åtgärder som förbättrade möjligheterna för dem som hade rätt till skuldsanering att också få det. I uppdraget ingick också att utreda 108SOU 2008:82, s. 129 ff. 109SOU 2008:82, s. 131. 110SOU 2008:82, s. 129 ff. 2010/11:31, s. 18. 2010/11:CU9, s. 9–10. kravet på kvalificerad insolvens samt betalningsplanens längd. I direktivet hänvisade regeringen till tillkännagivande men konstaterade att den viktigaste förklaringen till att det fortfarande fanns många överskuldsatta var att ett stort antal gäldenärer inte ansöker om skuldsanering. Regeringen konstaterade att grundproblemet i de fallen var att skuldsaneringslagen inte kom till användning.113 Några månader efter regeringens tillsättande av den ovan nämnda utredningen tog åter upp frågan. konstaterade att det var angeläget att regeringen återkom till med förslag i enlighet med tillkännagivandet. Utskottet påpekade också att eftersom flera av de frågor som utredaren fått i uppdrag att utreda redan hade övervägts av insolvensutredning torde inte utredningsarbetet behöva ta så som regeringen angett. Utskottet menade att ”regeringen därför måste ta nödvändiga initiativ för att påskynda utredningsarbetet”.114 Regeringen bedömde dock att det inte var möjligt att förkorta utredningstiden.115 slutredovisade utredningen sitt uppdrag. Redovisningen innehöll inget lagförslag i enlighet med tidigare tillkännagivande. När åter behandlade frågan konstaterade utskottet att det var mycket anmärkningsvärt att regeringen valde att inte påskynda utredningsarbetet. Utskottet uttryckte följande: Att regeringen, trots upprepade tillkännagivanden från , inte prioriterat de här frågorna har inneburit att beredningen av de efterfrågade lagförslagen dragit ut . Detta är inte acceptabelt. Liksom motionärerna bakom motion 2013/14: C447 anser utskottet att regeringen omgående måste återkomma till med förslag på ändringar i skuldsaneringslagen som rör kravet på kvalificerad insolvens och betalningsplanens längd.116 I samband med ovan nämnda utfrågning i civilutskottet konstaterade finansmarknads- och konsumentminister att det fortfarande finns många evighetsgäldenärer som har rätt till skuldsanering, men som inte ansöker om det. Ministern menade att det är en utmaning att få dessa evighetsgäldenärer att ta steget och ansöka om och genomgå skuldsanering. Ministern pekade på att regeringen för tillfället arbetar med skarpa förslag som syftar till att fler evighetsgäldenärer ska bli medvetna om och nyttja möjligheten att få skuldsanering. Målsättningen för regeringen är att en proposition om 114Bet.2011/12:CU 19, s. 7–8. 115Skr.2012/13:75, s. 29. 116Bet.2013/14:CU 11, s. 9. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER detta ska kunna överlämnas till 2015.117 Ministern nämnde dock inget om de lagändringar i skuldsaneringslagen som tillkännagivande lyfte fram. Diagram 6 Antal inkomna skuldsaneringsansökningar 1994–2014 Diagrammet ovan visar hur många skuldsaneringsansökningar som inkommit till sedan skuldsaneringslagen infördes . Diagrammet visar att inflödet av ansökningar var relativt stabilt . ökade antalet inkomna ansökningar – från 3 830 till 10 083. Nedan beskrivs analyser av de största årsvisa ökningarna. ökade antalet inkomna ansökningar jämfört med föregående år. att ”ett av syftena med den nya lagstiftningen, som trädde i kraft /07, var att öka antalet ansökningar om skuldsanering till Kronofogden. Därutöver kan det konstateras att den nya lagstiftningen fick mycket uppmärksamhet i media och att gäldenärer avvaktat med att ansöka om skuldsanering i väntan på den nya lagen med enklare och snabbare förfaranderegler.” 118 2014/15:CU11, bilaga 2, s. 93. 118Kronofogdemyndighetens årsredovisning , s.20. Nästa stora ökning kom 2010. I årsredovisningen konstaterade att ”lågkonjunkturen i kombination med ändrade regler i välfärdssystemet som gjort det svårt för många människor att klara sin ekonomi är sannolika orsaker till att fler har behövt ansöka om skuldsanering.” 119 ökade antalet inkomna ansökningar . Enligt bedömning berodde ökningen på lågkonjunkturen och på att det fanns en större medvetenhet om möjligheten att ansöka om skuldsanering. Myndigheten konstaterade också att: Därtill förefaller det ändrade kriteriet avseende skuldernas ålder i den nya skuldsaneringslagen som trädde i kraft ha haft en betydelse för inflödet då det kommit in betydligt fler ansökningar , både jämför med och . Ökningen har dock inte varit så stor som förväntat. De lagändringar som genomförts förväntades öka antalet ansökningar markant till följd av möjligheten för aktiva enskilda näringsidkare att ansöka om skuldsanering och att skuldernas ålder saknar särskild betydelse vid skälighetsbedömningen. Kronofogden har genomfört informationsinsatser och medieaktiviteter i syfte att bl.a. informera om möjligheten för näringsidkare att ansöka om skuldsanering. Dock har endast 76 näringsidkare ansökt om skuldsanering.120 gjorde en liknande bedömning av ökningen . I myndighetens årsredovisning uttrycks att ”ökningen bedöms bero dels på den försämrade konjunkturen, dels på den förändrade skuldsaneringslagstiftningen som trädde i kraft .” 121 I årsredovisningen konstaterar myndigheten att antalet inkomna ansökningar har ökat jämfört med föregående år. Totalt inkom 10 083 ansökningar, vilket är det högsta antalet någonsin.122 Ökningen bedöms bero dels på lågkonjunkturen, dels på myndighetens satsning på att aktivera kunderna.123 119Kronofogdemyndighetens årsredovisning , s. 27. 120Kronofogdemyndighetens årsredovisning , s. 27. 121Kronofogdemyndighetens årsredovisning , s. 11. 122Kronofogdemyndighetens årsredovisning , s. 30. 123Kronofogdemyndighetens årsredovisning , s. 11. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Sammantaget kan det konstateras att antalet inkomna skuldsaneringsansökningar ökat kraftigt /2006. Enligt bedömningar finns det tre huvudsakliga orsaker till ökningarna: de ändringar i skuldsaneringslagen som trädde i kraft respektive 2011 ökad medvetenhet om skuldsanering bland gäldenärer – bland annat orsakad av nämnda ändringar i skuldsaneringslagen samt av myndighetens egna satsningar på att aktivera kunderna den pågående lågkonjunkturen samt ändringar i välfärdssystemen Det är inte möjligt att närmare fastställa hur stor del av ökningen som kan härledas till respektive orsak. 4.3.1Utvecklingen av antal beviljade skuldsaneringar Som visats ovan har antalet inkomna skuldsaneringsansökningar ökat kraftigt den senaste tioårsperioden. Antalet inkomna ansökningar är dock inte detsamma som antalet beviljade ansökningar. I diagrammet nedan visas utvecklingen av antal beviljade ansökningar. Diagram 7 Antal beviljade skuldsaneringsansökningar 1994–2014 I likhet med antalet inkomna skuldsaneringsansökningar har också antalet beviljade ansökningar ökat kraftigt . har antalet beviljade ansökningar ökat . Denna utveckling kan också beskrivas med hjälp av andelen skuldsaneringsansökningar som beviljas (se diagrammet nedan). Diagram 8 Andel beviljade skuldsaneringsansökningar 1994–2014 (beviljade saneringar /antal beslut i skuldsaneringsärenden) Diagrammet visar att andelen beviljade skuldsaneringar har varit relativt stabil och legat på . Nivån på andelen avslag har således varit lika stabil på . Ett uppenbart undantag är andelen beviljade ansökningar 2007, då siffran sjönk till . En möjlig förklaring till det tillfälliga fallet kan vara att det kom ett avgörande i domstol som innebar en förändrad tillämpning. Åldersfördelning inom beviljade skuldsaneringsärenden Ytterligare ett sätt att belysa utvecklingen av skuldsaneringsärenden är att redovisa åldersfördelningen bland de gäldenärer som beviljats skuldsanering. Tabell 4 Åldersfördelning bland gäldenärer som beviljats skuldsanering (procent) Källa: SOU 2013:72 s. 170 samt kompletterande data från GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Tabellen visar att omkring två tredjedelar av de som beviljats skuldsanering är . Tabellen visar också att andelen gäldenärer i åldersgruppen 20–som beviljats skuldsanering har ökat. var den andelen – samma siffra 2013 var . 4.3.2Utvecklingen av kostnader, produktivitet och kvalitet inom skuldsaneringsverksamheten Som visats ovan har antalet skuldsaneringsansökningar samt antalet beviljade ansökningar ökat kraftigt . har kostnaderna för skuldsaneringsverksamhet ökat från 2005 till 2014. Det motsvarar en ökning med . I det sammanhanget är det intressant att närmare undersöka kostnads- och produktivitetsutveckling. Utifrån en genomgång av myndighetens årsredovisningar kan konstatera följande: som kostnaderna för skuldsaneringsverksamheten stigit i takt med att ansökningarna ökat, har produktiviteten legat på samma nivå eller till och med ökat något i form av minskade styckkostnader och fler avslutade ärenden per årsarbetskraft.124 Tabell 5 Utvecklingen av styckkostnad per handlagt ärende samt antal avslutade ärenden per årsarbetskraft . Uppgifterna gäller enbart skuldsaneringsverksamhet per ärende (kronor) Källa: årsredovisningar. 124Kronofogdemyndighetens årsredovisningar – 2014. Med avslutade ärenden avses beslut om antingen skuldsanering eller avslag. En bibehållen produktivitet, i termer av konstanta resurser i förhållande till avslutade ärenden, och en ökad mängd ärenden riskerar att innebära sänkt kvalitet i ärendehandläggningen. Av den anledningen har gått igenom kvalitetsuppföljning inom skuldsaneringsverksamheten. Kvaliteten bedöms dels i processkvalitet, dels i produktkvalitet. Processkvalitet innebär att ett ärende är handlagt utifrån en framtagen processkarta utan onödiga ledtider för den person ärendet berör, samt att ordningen i handläggningen är rätt utifrån den berördes förhållanden. Produktkvalitet innebär att ärendet är handlagt lagenligt och formellt riktigt samt i enlighet med myndighetens interna policys och riktlinjer. Dessa mått vägs samman och redovisas i en skala från A till D.125 har kvaliteten inom skuldsaneringsverksamheten bedömts vara B126 vilket enligt myndigheten innebär ”Bra: Avser mål som handlagts på ett bra sätt. Kan även innefatta smärre brister utan nämnvärd betydelse”.127 Ytterligare ett kvalitetsmått som används är andelen skuldsaneringsbeslut som upphävs efter det att beslutet fattats. I genomsnitt har andelen legat på de senaste fem åren.128 skuldsaneringsverksamhet har flera olika verksamhetsmål. I tabellen nedan presenteras först andelen skuldsaneringsärenden som beslutats – det vill säga beviljats eller avslagits – efter att en ansökan inkommit. Därefter redovisas hur stor del av avslagen som beslutas . Den sista raden i tabellen redovisar antal pågående skuldsaneringsärenden som har pågått mer än . Det innebär att skuldsaneringsansökan har inkommit till myndigheten, men att inget beslut om avslag eller beviljad skuldsanering har fattats. 125Kronofogdemyndighetens årsredovisning , s. 52–53. 126Kronofogdemyndighetens årsredovisningar –2014. 127Kronofogdemyndighetens årsredovisning , s. 52. 128Riksrevisionens beräkning utifrån uppgifter från årsredovisningar –2014. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Tabell 6 Utveckling av handläggningstid inom skuldsanering 2010–2014 ärenden (procent) Källa: årsredovisningar 2010–2014. OBS – handläggningstiden visar tiden från det att ansökan inkommit till myndigheten – inte från starten av själva handläggningen. Av tabellen ovan kan utläsas att andelen gäldenärer som får beslut i ett skuldsaneringsärende efter att ansökan inkommit har ökat . Dock är andelen på en låg nivå jämfört med de föregående åren. Den största minskningen skedde 2013, då andelen minskade med . I årsredovisningen konstaterar att minskningen främst beror på ett ökat inflöde av skuldsaneringsärenden under en följd av år, men också på att effekterna av ett nytt IT-system blev mindre än väntat. Myndigheten påpekar dock att den faktiska handläggningstiden från det att en handläggare börjar med ett ärende inte har ökat.129 tolkar detta som att väntetiderna inför det att handläggningen ska inledas har ökat. Från tabellen kan det också utläsas att antalet pågående skuldsaneringsärenden som är äldre än ökade drastiskt . Enligt har ett särskilt team arbetat med att minska balanserna av gamla ärenden. Myndighetens bedömning är att en stor del av de 871 ärendena som fanns /2014 kommer att vara avslutade i början av 2015.130 4.4Utvecklingen av antalet svårt skuldsatta 4.4.1Sökandet efter antalet evighetsgäldenärer konstaterade en statlig utredning att det fanns gäldenärer som sannolikt skulle beviljas skuldsanering om de ansökte – men som inte gjorde det.131 , tillsatte regeringen en utredning rörande möjligheterna till förbättrad samordning mellan förfarandet för 129Kronofogdemyndighetens årsredovisning , s. 29. 130Kronofogdemyndighetens årsredovisning , s. 31. 131SOU 2004:81, s. 144–145. företagsrekonstruktioner och konkurser. I direktiven konstaterade regeringen att en näraliggande fråga var de så kallade evighetsgäldenärernas situation. Evighetsgäldenärer definierades av regeringen som ”privatpersoner som är så skuldsatta att de inom en överskådlig framtid inte kan betala sina skulder.” 132 Utredaren fick i uppdrag att undersöka hur många evighetsgäldenärer det kunde antas finnas, samt varför de inte ansökte om skuldsanering. 133 I sammanhanget konstaterade regeringen att det behövde analyseras varför det fortfarande – efter skuldsaneringslagens införande – fanns evighetsgäldenärer.134 lämnade utredningen ett delbetänkande. I betänkandet angavs att det saknades förutsättningar för att ge något precist svar på frågan om evighetsgäldenärernas antal. Utredaren kunde inte heller se någon möjlighet att göra någon närmare uppskattning utifrån tillgänglig data.135 återkom regeringen till frågan om evighetsgäldenärer. Regeringen tillsatte då en utredning i syfte att föreslå åtgärder som förbättrade möjligheterna för dem som har rätt till skuldsanering att faktiskt få det. I direktivet konstaterade regeringen att den ”kanske viktigaste förklaringen till att det fortfarande finns många överskuldsatta är att ett stort antal gäldenärer inte ansöker om skuldsanering. Enligt finns det tusentals gäldenärer som skulle kunna komma i fråga för skuldsanering om de bara ansökte om det men som alltså inte gör det.” 136 Regeringen lyfte fram att i sitt verkställighetsarbete ofta får tillgång till uppgifter som indikerar om en gäldenär är överskuldsatt eller inte.137 I direktivet angavs också att redan hade inlett ett arbete med att se över möjligheterna att motivera evighetsgäldenärer att ansöka om skuldsanering. Mot den bakgrunden fick utredaren i uppdrag att i samband med pågående arbete överväga om den informationen skulle kunna användas för att aktualisera skuldsanering.138 När utredningen lämnade sitt betänkande kunde man konstatera att i sina register hade identifierat ungefär 25 000 gäldenärer som sannolikt skulle kunna få skuldsanering om de ansökte. Utredningen konstaterade dock att ”metoden kan emellertid inte identifiera alla evighetsgäldenärer som finns i myndighetens register. Det finns dessutom skuldsatta gäldenärer som överhuvudtaget inte är restförda 132Dir.2007:29 (SOU 2008:82, s. 288). 2007:29 (SOU 2008:82, s. 292–293). 2007:29 (SOU 2008:82, s. 288). 135SOU 2008:82, s. 18–19. 2012:30, s. 3. 2012:30, s. 5. 2012:30, s. 3–5. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER hos , men ändå är så skuldsatta att de uppfyller skuldsaneringslagens krav.” 139 4.4.2 definition av evighetsgäldenärer inledde ett projekt kallat ”Från verkställighet till skuldsanering”. Syftet var att fler av de gäldenärer som fanns i myndighetens register och som uppfyllde kraven för skuldsanering skulle ansöka om och beviljas skuldsanering. Mot den bakgrunden fick arbetsgruppen som tillsattes bland annat i uppgift att a) ta fram kriterier för gäldenärer som kan vara aktuella för skuldsanering och b) redovisa hur många gäldenärer i landet som uppfyllde kriterierna. Arbetsgruppen fick också i uppgift att ta fram förslag på hur de aktuella gäldenärerna skulle kontaktas i syfte att få dem att ansöka om skuldsanering. Gruppen föreslog ett utskick med riktade brev som sedan skulle följas upp med ett telefonsamtal.140 Det var detta pågående arbete som regeringen hänvisade till i direktivet till skuldsaneringsutredning. Det var också från detta projekt som samma utredning fick uppgiften om att det fanns ungefär 25 000 evighetsgäldenärer i register. För att lösa uppgiften tog arbetsgruppen på först fram ett antal grundkrav som måste vara uppfyllda. Aktuella gäldenärer måste vara fysiska personer som: förekommit i register under inte tidigare beviljats skuldsanering inte var försatta i konkurs inte hade pågående näringsförbud inte endast hade allmänna mål (dvs. skulder till det offentliga) inte hade skadeståndsmål Utifrån dessa grundkrav arbetades tre olika grupper av presumtiva skuldsaneringsgäldenärer fram. Grupperna fångade upp gäldenärer med olika skuldbelopp och olika betalningsförmåga. Grupp 1: Skuldbördans storlek uppgick till i enskilda mål för dem som hade pågående löneutmätning. Grupp 2: Skuldbördans storlek uppgick till för dem som befunnits sakna tillgångar och saknade betalningsutrymme. 139SOU 2013:72, s. 288. 140Kronofogdemyndigheten, Slutrapport – från verkställighet till skuldsanering. Intern rapport daterad . Grupp 3: Skuldbördans storlek uppgick till för dem och som befunnits sakna tillgångar och saknade betalningsutrymme.141 Det är i sammanhanget viktigt att poängtera att metoden som använts ovan inte kan garantera att gäldenärerna är kvalificerat insolventa. Det beror på att inte har möjlighet att i sitt datasystem söka på löneutmätningsbelopp och skuldstorlek tillsammans. Detta innebär i sin tur att det inte går att veta vilken betalningsförmåga de gäldenärer som befinner sig i grupp 1 har – bara att de har en skuldbörda i e-mål samt att de har pågående löneutmätning.142 För att kunna bedöma om en gäldenär uppfyller det kvalificerade insolvenskravet är det nödvändigt att kunna ställa betalningsförmågan i relation till skuldbördan. Utifrån ovanstående metod kunde identifiera totalt 24 370 personer som sannolikt skulle beviljas skuldsanering om de ansökte – det vill säga presumtiva skuldsaneringsgäldenärer. 4.4.3 Antalet svårt skuldsatta har ökat För att kunna analysera utvecklingen av antalet svårt skuldsatta gäldenärer har bett att ta fram motsvarande siffror över presumtiva skuldsaneringsgäldenärer för respektive . Resultatet presenteras i tabellen nedan. Eftersom ett antal av de gäldenärer som förekommer i grupp 3 också förekommer i grupp 2 är de båda grupperna sammanslagna i tabellen. Tabell 7 Antal presumtiva skuldsaneringsgäldenärer i register Grupp 2 + Grupp 3 Källa: Data från . Grupp 1: Skuldbörda i enskilda mål och pågående löneutmätning. Grupp 2: Skuldbörda , saknar tillgångar och betalningsutrymme. Grupp 3: Skuldbörda , och saknar tillgångar och betalningsutrymme. 141Kronofogdemyndigheten, Slutrapport – från verkställighet till skuldsanering. Intern rapport daterad , s. 2–3. 142Kronofogdemyndigheten, Slutrapport – från verkställighet till skuldsanering. Intern rapport daterad , s. 9–10. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER kan konstatera att det totala antalet presumtiva skuldsaneringsgäldenärer i register ökade med mellan . Grupp 1 – de gäldenärer som utöver grundkriterierna har skulder i enskilda mål – står för den kraftigaste ökningen. Den sammanlagda ökningen för grupp 2 och 3 har varit mindre. ökade de båda grupperna tillsammans med . Det finns sannolikt presumtiva skuldsaneringsgäldenärer som inte finns i register. Dessa gäldenärer fångas inte upp av metoden. finns det sannolikt gäldenärer som har fångats upp, men som vid en bedömning ändå inte skulle uppfylla lagens krav på skuldsanering. Vidare finns det sannolikt gäldenärer som exempelvis har en skuldbörda på i e-mål och som skulle bli beviljade skuldsanering om de ansökte – men som inte fångats upp av kriterierna. Sammanfattningsvis: De kriterier och urval som leder fram till antalet presumtiva skuldsaneringsgäldenärer är framtagna av tjänstemän inom som har ingående kunskap om skuldsaneringsprocessen och de krav som ställs. Det kan dock konstateras att metoden har vissa brister. Dessa brister är emellertid så små att det uppskattade antalet presumtiva skuldsaneringsgäldenärer kan betraktas som sannolikt. Med tanke på att många gäldenärer inte finns i register är det dessutom troligt att antalet är lågt räknat. bedömning är därför att det sannolikt finns minst 28 015 presumtiva skuldsaneringsgäldenärer i landet – en ökning med 3 164 personer () . Ökningen har skett trots att åtgärder genomförts för att fler ska söka och beviljas skuldsanering. Det är dock möjligt att ökningen hade varit ännu större om åtgärderna inte hade vidtagits. Åldersfördelning inom presumtiva skuldsaneringsgäldenärer För att ytterligare undersöka de presumtiva skuldsaneringsgäldenärerna redovisas åldersfördelningen i tabellen nedan. I tabellen är grupperna sammanslagna. Tabell 8 Åldersfördelning presumtiva skuldsaneringsgäldenärer, Källa: Underlag från , daterat . Tabellen visar att av de presumtiva skuldsaneringsgäldenärerna är . Vidare kan det utläsas att av gäldenärerna är . 4.4.4 Aktuell status på projektet från verkställighet till skuldsanering Som nämndes ovan genomförde projektet ”Från verkställighet till skuldsanering”. Det övergripande syftet med projektet var att identifiera evighetsgäldenärer och ge förslag på hur myndigheten skulle kunna kontakta dem och upplysa om möjligheten att få skuldsanering. I projektets slutrapport presenterades ett förslag till fortsatt arbete i form av ett pilotprojekt. kommer att genomföra pilotprojektet. Projektet går i stora drag ut på att myndigheten kommer att kontakta 2 500 presumtiva skuldsaneringsgäldenärer i . Kontakten kommer att ske via ett informationsbrev som sedan följs upp av ett telefonsamtal (man kommer att ringa vid två olika tidpunkter). Målet är att få kontakt med 300 gäldenärer. Enligt planering ska kontakterna vara tagna . Projektet ska utvärderas . Utvärderingens syfte är att klargöra om de gäldenärer som kontaktades sökte och fick skuldsanering.143 143 E-post från , . GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Antalet skuldsaneringsansökningar har ökat kraftigt () /2007. inkom det högsta antalet ansökningar . Andelen beviljade ansökningar är och har varit stabil . Andelen avslag har således legat lika stabilt på .