prop · H3031d27 · 2015-09-21 00:00:00 — har ”övriga externa intäkter” blivit större. Totalt ökade de kommunala intäkterna för äldreomsorgen med i löpande priser . , kommunalpensionärers förbund och , och kommun kritiserar förslaget eftersom det leder till att ökade avgifter kommer att tas ut av personer med små inkomster. Regeringen beräknar att förslaget att höja maxtaxan leder till att den disponibla inkomsten efter betald hemtjänstavgift minskar med ca 2016. Förslaget innebär att ca 100 000 individer blir berörda, dvs. får en höjd hemtjänstavgift. Om man även tar hänsyn till regeringens förslag till grundavdragshöjning samt utfallet i pensionssystemet, ökar den disponibla inkomsten för merparten av pensionärerna. Den genomsnittliga disponibla inkomsten korrigerad för hushållsekvivalenter (antal enheter i hushållet) ökar med i genomsnitt . Den ökade disponibla inkomsten via pensionssystemet och grundavdragshöjningen är för en grupp personer med hemtjänst lägre än ökningen av hemtjänstavgiften. Detta är fallet för knappt 30 000 individer som får en minskning av disponibla inkomsten till följd av den ökade maxtaxan. Knappt hälften av dem som får högre avgift för får möjlighet till avgiftsfri sjukvård. kommun vill att avgiftshöjningen ska sättas in i ett större sammanhang om äldreomsorgens långsiktiga finansiering. kommun, , kommun och kommun framför att en avgiftshöjning inte bör motsvaras av en neddragning av statsbidraget. slaget inverkar på den kommunala självstyrelsen genom att en kommun knappast kan undvika att höja avgiften eftersom den måste täcka det intäktsbortfall som uppstår till följd av det minskade statsbidraget. Det ankommer på varje kommun att avgöra hur det intäktsbortfall som uppstår till följd av det minskade statsbidraget ska hanteras. Genom förslaget får kommunerna möjlighet att, om de vill, ta ut något högre avgifter. Kommunerna kan dock komma att välja olika lösningar. Regeringen bedömer därför att förslaget inte inskränker den kommunala självstyrelsen. Kommuner och Landsting och flertalet kommuner tar i sina svar upp farhågor för att de ökade avgifterna i en kommun kanske inte fullt ut för en enskild kommun täcker den inkomstminskning som den föreslagna neddragningen av det generella statsbidraget medför. Regeringen instämmer i att det inte finns en garanti för varje enskild kommun att den föreslagna möjligheten att ta ut höjd avgift för hemtjänst inte till fullo täcker den föreslagna neddragningen av det generella statsbidraget. Regleringar enligt den kommunala finansieringsprincipen görs med ett enhetligt belopp per invånare, dvs. regleringarna tar inte hänsyn till en enskild kommuns struktur eller kostnader, utan baseras endast på antalet invånare i kommunen. Kommuner och Landsting och flera kommuner menar att kommunerna inte hinner genomföra avgiftsförändringen redan till . De kommunala processerna för beredning av en taxeändring hinner inte bli klara till . Därutöver ska de administrativa systemen ändras. Förslaget borde därför inte genomföras förrän tidigast . Regeringen är angelägen om att kommunerna ska ges rimliga planeringsförutsättningar och hinna fatta beslut om höjt avgiftstak före minskningen av statsbidraget. Mot bakgrund av kommunallagens krav på beredning av fullmäktiges ärenden, bedömer regeringen att ett ikraftträdande tar tillräcklig hänsyn till kommunernas planeringsförutsättningar. Enligt socialtjänstlagen 8 kap. 9 § gäller att en ändring av avgiften ska gälla från och med månaden efter den månad då anledning till ändring har uppkommit. En ändring av avgiften ska dock gälla från och med den månad under vilken de förhållanden har uppkommit som föranleder ändringen, om förhållandena avser 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 hela den månaden. Socialtjänstlagen medger inte avgiftshöjning med retroaktiv verkan. Genom lagändringen får kommunerna möjlighet att ta ut en något högre avgift. minskas det generella statsbidraget till kommunerna (anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning, se avsnitt 3.8.1) med motsvarande belopp. Datum för i kraftträdande föreslås bli vilket bedöms ge kommunerna rimliga planeringsförutsättningar. Konsekvenser för det kommunala självstyret Genom förslaget får kommunerna möjlighet att, om de vill, ta ut något högre avgifter. Kommunerna kan dock komma att välja olika lösningar. Regeringen bedömer därför att förslaget inte inskränker den kommunala självstyrelsen. Konsekvenser för enskilda personer Ökningen av hemtjänstavgifterna till följd av höjt avgiftstak kan vara större än ökningen av den disponibla inkomsten efter höjt grundavdrag och höjda eller i vissa fall sänkta pensioner. Detta är fallet för knappt 30 000 individer. Merparten av pensionärerna, ca 1,9 miljoner individer får en ökning av den disponibla inkomsten även efter betald hemtjänstavgift. Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) 8 kap. 5 § Paragrafens första punkt har ändrats på så sätt att högsta månadsavgiften för hemtjänst och dagverksamhet, tillsammans med vårdavgifter för viss långtidssjukvård, har höjts från högst en tolftedel av av prisbasbeloppet till högst en tolftedel av av prisbasbeloppet. Paragrafens andra punkt har ändrats på så vis att den högsta månadsavgiften för bostad i särskilt boende har höjts från högst en tolftedel av av prisbasbeloppet till högst en tolftedel av av prisbasbeloppet. Övervägandena finns i avsnittet 3.7.3. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Tabell 3.5 Anslagsutveckling 1:1 Kommunalekonomisk utjämning 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslagets ändamål är att ge kommuner och landsting goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till kommuner och landsting enligt lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning. Anslaget används även som ett instrument för ekonomiska regleringar mellan staten och kommunsektorn (se tabell 3.6). Kompensation till kommuner och landsting för avskaffandet av nedsättningen av socialavgifterna för unga I propositionen Vårändringsbudget föreslog regeringen att det skulle föras upp ett nytt ramanslag 1:4 Stöd till kommuner och landsting om i statens budget. beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 2014/15:99, bet. 2014/15:FiU21, rskr. 2014/15:255). Regeringens förslag om att inrätta ramanslaget motiverades av att det inte är möjligt att ändra anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning under pågående budgetår. Ändamålet för anslaget 1:4 Stöd till kommuner och landsting är utgifter för statsbidrag till kommuner och landsting för ökade kostnader för anställda i åldern 18–. fyller anslaget 1:4 Stöd till kommuner och landsting inte längre något syfte. Regeringen föreslår att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ökas med 2016 för att kompensera kommunsektorn för de ökade kostnaderna som uppstår som en följd av att nedsättningen av socialavgifterna för unga slopas. Avskaffandet föreslås träda i kraft , jämfört med som tidigare aviserat , varför kompensationen avseende 2016 är högre än vad som beräknats i Vårändringsbudget . Beloppet fördelas mellan kommuner och landsting i proportion till antalet anställda i ålderskategorierna 18–i kommuner respektive landsting och de genomsnittliga lönerna som gäller för dessa kategorier. Enligt en preliminär beräkning baserad på SCB:s struktur- Preliminärt fördelas tillskottet med till kommunerna och till landstingen. Hälso- och sjukvården möter stora utmaningar, bl.a. i form av demografi, digitalisering och kompetensförsörjning (se avsnitt 3.5.4). För att stärka hälso- och sjukvården i bred bemärkelse föreslår regeringen att landstingen tillförs ett tillskott om . Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning beräknas därför öka med detta belopp . Regleringar enligt den kommunala finansieringsprincipen Utökad undervisningstid i matematik mellanstadiet I budgetpropositionen (prop. 2013/14:1) föreslogs att undervisningstiden i matematik i och motsvarande skolformer borde utökas med motsvarande för årskurserna 4–6, med början . Regeringen föreslår därför att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ökas med 2016 och beräknar att anslaget ökas med 490 miljoner för att kompensera kommunerna för de kostnadsökningar som förslaget medför. ekonomiska vårproposition aviserade regeringen att den inte avser att genomföra reformen om obligatorisk läxhjälp. Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning föreslås därför minska med . Obligatorisk kartläggning och bedömning Regeringen bedömde i propositionen Utbildning för nyanlända elever – mottagande och skolgång (prop. 2014/15:45) att kostnaderna för kommunerna för kravet på en obligatorisk kartläggning och bedömning av nyanlända elevers kunskaper uppgår till . har beslutat i enlighet med regeringens förslag (bet. 2014/15:UbU6, 2014/15:177). Obligatoriska bedömningsstöd i läs- och skrivutveckling samt i matematik införs i årskurs 1 i och grundsärskolan. Kommunerna kompenseras för de kostnader som förslaget medför med . Frivilliga nationella prov i SO och NO i årskurs 6 I enlighet med den överenskommelse som slöts mellan regeringen och Moderata samlingspartiet, , liberalerna och , gjordes de nationella proven i årskurs 6 i de samhällsorienterande ämnena (SO) och de naturorienterande ämnena (NO) frivilliga för skolan att anordna. Kommunerna har tidigare kompenserats för de tillkommande kostnaderna. Med anledning av att proven numera är frivilliga för skolhuvudmännen föreslår regeringen att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning minskas med . har beslutat i enlighet med förslagen i propositionen En gymnasiesärskola med hög kvalitet (prop. 2011/12:50, bet. 2011/12:UbU9, 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 2011/12:141). I budgetpropositionen (prop. 2012/13:1) aviserades att kommunerna skulle kompenseras för de ekonomiska konsekvenserna som förslagen i propositionen medför. I förhållande till 2015 föreslås anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning minskas med 2016. beräknas anslaget minskas med . Enligt den förra regeringens bedömning i propositionen Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan (prop. 2008/09:199) förbättrar gymnasiereformen förutsättningarna när det gäller elevers genomströmning samt skolornas planering, schemaläggning och möjligheter att kunna fylla undervisningsgrupperna. I budgetpropositionen (prop. 2011/12:1) Denna reglering påbörjades i enlighet med har beslutat i enlighet med förslagen i 2013/14:148, 2013/14:UbU21, 2013:14:292), vilket innebär att det inte ska krävas att elever som vill delta i modersmålsundervisning på något av de nationella minoritetsspråken har grundläggande kunskaper. Förändringen innebär ökade kostnaderna för kommunerna. Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning föreslås därför öka med . Stödboendereform för barn och unga Regeringen avser att lämna en proposition till med förslag om en ny placeringsform, boende för stöd och tillsyn (stödboende) inom den sociala barn- och ungdomsvården som beräknas träda i kraft . Placeringsformen beräknas innebära lägre kostnader för kommunerna och regeringen föreslår därför att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning minskas med 2016 och beräknar att anslaget minskas med . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Höjt takbelopp för högkostnadsskyddet i äldreomsorgen Regeringen föreslår att takbeloppen i högkostnadsskyddet inom äldreomsorgen höjs fr.o.m. och med (avsnitt 2.2 och 3.7). Förslaget innebär att takbeloppen avseende hemtjänst och dagverksamhet respektive del av flerbäddsrum i särskilt boende höjs med 211 respektive . Förslaget medför att kommunernas möjlighet till avgiftsuttag ökar. Regeringen föreslår därför, i enlighet med den kommunala finansieringsprincipen, att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning minskas med 2016 (halvårseffekt) och . Höjning av barndelen i riksnormen Regeringen aviserade ekonomiska vårproposition att bestämmelserna om fritidspeng i socialtjänstlagen (2001:453) ska upphöra att gälla (prop. 2013/14:168, bet. 2013/14:SoU26, rskr. 2013/14:273) och att medlen i stället ska användas för en höjning av riksnormen för med barn i åldern 7–. Regeringen föreslår i denna proposition (se utg.omr. 9) ytterligare en förstärkning av barndelen i riksnormen. För att neutralisera den finansiella effekten för kommunerna av förslaget föreslår regeringen att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning trädde ny lagstiftning (prop. 2012:13/150, SoU23, rskr. 2012:13/269) i kraft i syfte att genomföra och rådets direktiv /24/EU av om tillämpningen av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård (patientrörlighetsdirektivet). Landstingen och kommunerna fick av denna anledning kostnadsansvar för vissa ersättningar för gränsöverskridande vård som har betalats ut till personer som vid tiden för den vård som ersättningen avser var bosatta inom eller var kvarskrivna enligt 16 § folkbokföringslagen (1991:481) och stadigvarande vistades i . I enlighet med vad som angavs i budgetpropositionen flyttades därför från anslaget 1:7 Sjukvård i internationella förhållanden under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg till anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. uppgick överföringen till . föreslås anslaget öka med jämfört med och beräknas anslaget öka med jämfört med . Regeringen föreslår i denna proposition (se utg.omr. 9) att mammografi regelbundet ska erbjudas kostnadsfritt till kvinnor mellan fr.o.m. . För att kompensera landstingen för de tillkommande kostnader som förslaget medför, föreslår regeringen att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ökas med 2016 (halvårseffekt) och beräknar att anslaget bör ökas med . Kostnadsfri tandvård till 23 år För att ytterligare förbättra tandhälsan vill regeringen att även unga vuxna ska erbjudas kostnadsfri tandvård (se utg.omr 9). Regeringen avser att göra tandvård kostnadsfri fr.o.m. för unga upp t.o.m. det år de fyller . I ett andra steg höjs fr.o.m. åldersgränsen till att gälla unga upp t.o.m. det år de fyller . Regeringen föreslår att landstingen kompenseras för de tillkommande kostnader som förslaget medför och beräknar att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning bör tillföras 2017 och . Sänkt högkostnadsskydd för personer För att förbättra hälsan hos äldre personer föreslår regeringen att avgiftsfrihet ska gälla för personer som är (se utg.omr. Förslaget avser vårdavgifter inom öppen hälso- och sjukvård och som ingår i det nationella högkostnadsskyddet. Förslaget avses träda i kraft . Regeringen föreslår att landstingen ska kompenseras för avgiftsbortfallet som förslaget medför. beräknas därför anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning öka med . Normer för vävnader och celler och rådet antog direktivet (2004/23/EG) om fastställande av kvalitets- och säkerhetsnormer för mänskliga vävnader och celler. lagen (2008:2086) om kvalitets- och säkerhetsnormer vid hantering av mänskliga vävnader och celler (prop. 2007/08:96, bet. 2007/08:SoU12, rskr. 2007/08:177). Kostnaderna för landstingen att i genomföra de krav direktiven ställer beräknades till . I samband med budgetproposition aviserades att –2017 skulle tillföras det dåvarande anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. inkom Kommuner och Landsting med en begäran om att en del av medlen borde vara riktade eftersom kostnaderna är olika i landstingen beroende på verksamhetens art. Mot bakgrund av ovanstående föreslogs i budgetpropositionen (prop. 2009/10:1) att skulle anvisas under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg uppförda anslaget 1:10 Bidrag för mänskliga vävnader och celler , vilket medförde att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning minskades med motsvarande belopp. Tioårsperioden för att genomföra kraven enligt direktiven upphör 2017, varför regeringen beräknar att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning bör minskas med . Begränsad avdragsrätt för pensionssparande har beslutat i enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1, bet. 2014/15:FiU1, rskr 2014/15:29) att avdragsrätten för privat pensionssparande ska begränsas . Begränsningen av avdragsrätten leder till ökade skatteintäkter för kommunerna och landstingen. ska avdragsrätten avskaffas helt vilket beräknas ge kommunsektorn intäkter på . Som en följd av att kommunsektorns skatteintäkter ökar, föreslår regeringen att anslaget 1:1 Kommunal- ekonomisk utjämning minskas med 1 205 Fördelningen mellan kommuner och lands- ting är gjord i förhållande till den genomsnittliga skattesatsen för kommuner respektive landsting. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Anslagsminskning med anledning av förändrad inkomstutjämning För att kompensera de kommuner och landsting som fick lägre bidrag eller fick betala högre avgift till följd av sänkningen av inkomstutjämningsavgiften infördes ett särskilt bidrag, som finansieras av staten. Kompensationen beräknades till , varav avser kompensation till kommuner och 111 miljoner 2013/14:FiU3, rskr. 2013/14:69). Regeringen föreslår i denna proposition (se avsnitt 2.1 och 3.6) att avgiftsnivåerna i inkomstutjämningen återställs till de nivåer som gällde fram . Regeringen föreslår mot denna bakgrund att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ska minskas med . Anslagsminskningen fördelas med för kommunerna och för landstingen. Regeringens avsikt är att dessa medel ska användas inom ramen för regeringens bostadspolitiska paket. Bostadspaketet ska bidra till att öka bostadsbyggandet och underlätta etableringen på bostadsmarknaden samt att öka takten på renoveringar och energieffektiviseringen i det befintliga bostadsbeståndet. Regeringen bedömer att ett ökat bostadsbyggande och en ökad rörlighet på bostadsmarknaden ökar ekonomins tillväxtmöjligheter, vilket bidrar till förbättrade ekonomiska förutsättningarna för kommuner och landsting (se utg.omr. har beslutat i enlighet med förslaget i budgetpropositionen om en utökad nedsättning av fastighetsavgiften vid nybyggnation (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:FiU1, rskr. 2012/13:37). Den tioåriga nedsättningen av fastighetsavgift för nybyggda bostäder utvidgas genom att fastighetsavgiften sätts ned helt även år 6–15 efter värdeåret. Utvidgningen gäller för byggnader med beräknat värdeår 2012 eller . Ändringen trädde i kraft . Förslaget minskar kommunernas inkomster från fastighetsavgiften stegvis . beräknas inkomstminskningen till följd av förslaget uppgå till . beräknas anslaget 1:1 Kommunal- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 ekonomisk utjämning ökas med och med . Kompensation för sänkt skatt för pensionärer Regeringen föreslår i denna proposition (se volym 1, avsnitt 6 Skattefrågor) att det förhöjda grundavdraget för dem som vid beskattningsårets ingång har fyllt förstärks på så sätt att pensionärer inte beskattas högre än löntagare för inkomster upp till ca . Det förhöjda grundavdraget förstärks även för dem med inkomster upp till ca . Förslaget medför att det kommunala skatteunderlaget minskar, vilket innebär en minskning av kommunernas och landstingens skatteintäkter. Regeringen föreslår därför att kommunerna och landstingen kompenseras för det intäktsbortfall som förslaget medför. Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning föreslås öka med . Preliminärt föreslås kompensation fördelas med till kommunerna och till landstingen. Fördelningen mellan kommuner och landsting är gjord i förhållande till den genomsnittliga skattesatsen för kommuner respektive landsting. I avtalet mellan och om vissa skattefrågor regleras hur länderna ska kompensera varandra för minskade skatteintäkter till följd av att pendlare mellan länderna beskattas i arbetslandet och inte i bosättningslandet (prop. 2003/04:149, bet. 2003/04:SkU31, rskr. 2003/04:269). Nettot av de utjämnings- belopp som regleras i artikel 6 i avtalet bör fördelas på samtliga kommuner respektive landsting med ett enhetligt belopp per invånare. Detta eftersom den minskning av skatteintäkterna som följer av pendlingen fördelas på hela kommunrespektive landstingskollektivet genom inkomstutjämningen. Utjämningsbeloppens storlek påverkas av antalet pendlare som omfattas av utjämningsordningen och deras löner. Förändringar i den dansk-svenska växelkursen påverkar också nettobeloppet. För ökade antalet pendlare från till , vilket inneburit att fått betala () mer i inkomstskatt till . minskade antalet pendlare från med arbete i , vilket inneburit att betalat (ca ) mindre i inkomstskatt till . Nettobeloppet blir därmed sammanlagt lägre inkomstskatt till för jämfört med . föreslås att skillnaden regleras mellan nettobeloppet för och motsvarande belopp 2012 genom en minskning av anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning. Nettot av dessa belopp är -, varav avser kommunerna och avser landstingen. Fördelningen mellan kommuner och landsting är gjord i förhållande till den genomsnittliga skattesatsen för kommuner respektive landsting. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Tabell 3.6 Tillskott, regleringar enligt den kommunala finansieringsprincipen och övriga ekonomiska regleringar för anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning Regleringar enligt den kommunala finansieringsprincipen Frivilliga nationella prov SO Höjning av barndelen i EG-direktiv vävnader och celler Minskning med anledning av Kompensation för sänkt skatt 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Skatteväxlingar mellan kommuner och landsting 2016 () ska året före utjämningsåret beräkna och till kommunerna och landstingen redovisa preliminära bidrag och avgifter. ska preliminärt besluta om bidrag och avgifter för varje kommun och landsting och fastställa bidragen och avgifterna. Beloppen i tabell 3.6 kan komma att ändras till följd av huvudmannaskapsförändringar som föranleder beslut om skatteväxlingar mellan kommuner och landsting i respektive län. I systemet för kommunalekonomisk utjämning justeras de länsvisa skattesatserna när skatteväxlingar sker mellan kommuner och landsting. De länsvisa skattesatserna används för att beräkna inkomstutjämningsbidragen och inkomstutjämningsavgifterna. Skatteväxlingar medför också ett behov av att justera fördelningen mellan kommuner och landsting av anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning. Vid behov avser regeringen att besluta en sådan justering i samband med beslut om regleringsbrevet . Justeringen påverkar emellertid inte den totala anslagsnivån. Regeringens avsikt var att besluta om en sådan justering av anslagsposterna för kommuner och landsting i regleringsbrevet . Av ett förbiseende beaktades inte detta vid regeringens beslut om regleringsbrev, varför landstingen tilldelades för mycket 2015. Som en temporär post minskas därför anslags- kommunerna ökas med lika mycket (se tabell 3.6). Tabell 3.7 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:1 Kommunalekonomisk utjämning Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 89 anvisas under anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning . , 2018 och 2019 91 359 337 000, 91 678 337 000 91 742 337 000 3.8.21:2 Utjämningsbidrag för LSS- kostnader Tabell 3.8 Anslagsutveckling 1:2 Utjämningsbidrag för LSS- kostnader 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till kommuner enligt lagen (2008:342) om utjämning av kostnader för verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Tabell 3.9 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Omslutningen i kostnadsutjämningen ökar vanligtvis från till ett annat. Det definitiva utfallet fastställdes . Utgiftsprognosen för anslaget avseende 2015 är drygt 3 645 miljoner Regeringen bedömer att bidragen kommer att öka i förhållande till 1:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader . 3.8.31:3 Bidrag till kommunalekonomiska organisationer