prop · H20399 · 2015-04-15 00:00:00 — Utveckling av statens transportinfrastruktur anges att anslaget bl.a. får användas för statsbidrag till regionala kollektivtrafikanläggningar (inklusive handikappanpassningsbidrag). Regeringen har i sin tillämpning av ändamålet begränsat möjligt statsbidrag till att endast avse byggande av regionala kollektivtrafikanläggningar (inklusive handikappanpassningsbidrag). Denna ordning bör kvarstå och förtydligas som det är angeläget att staten fullföljer avtalet kring tunnelbaneutbyggnaden i . Regeringen anser mot denna bakgrund att anslaget 1:1 Utveckling av statens transport- infrastruktur även bör få användas för dels statsbidrag till projektering av tunnelbane- utbyggnaden i , dels statsbidrag till byggande av regionala kollektivtrafikanlägg- ningar (inklusive handikappanpassningsbidrag). Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 94 2016–2050. Skälen för regeringens förslag: Bemyndigandet för anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur behöver ökas med 4 med anledning av att avser att teckna kontrakt för betongtunnel samt Tunnlarna utgör delar i produktionen av projekt . Regeringen bör mot denna bakgrund bemyndigas att för anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 94 2016– 2050. Ökningen av bemyndigandet bedöms inte ha någon påverkan på anslagsbehovet kommande år. Regeringens förslag: Vissa av regeringen utpekade investeringar och åtgärder där kostnaden överstiger i den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet –2025, för vilka regeringen har beslutat om byggstart, får finansieras genom bidrag från kommuner, Byggande av väg och järnväg samt anläggande får finansieras genom bidrag från kommuner, landsting eller företag upp till högst 2 om åtgärderna genomförs enligt den nationella trafikslags- övergripande planen för utveckling av transportsystemet –2025. Byggande av väg och järnväg samt anläggande av allmän farled där åtgärderna ingår i länsplanerna för regional transportinfrastruktur –2025 får finansieras genom bidrag från kommuner, landsting eller företag upp till högst 3 . Skälen för regeringens förslag: ska genomföra de åtgärder som följer av regeringens beslut om fastställande av den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet –2025. Genom beslut vid behandlingen av propositionen Vårändringsbudget infördes en ny ordning för medfinansiering som liknar den som funnits för lånefinansiering. Denna nya ordning innebär att i behandlingen av statens budget bemyndigar regeringen att besluta om ramar för medfinansiering avseende byggande av väg och järnväg samt anläggande av allmän farled. För investeringar och åtgärder där kostnaden överstiger ska till regeringen lämna förslag på de namngivna investeringar och åtgärder som får byggstartas den nästkommande treårsperioden. Regeringen fattar därefter beslut om byggstarter. I samband med det behöver justeringar göras av det bemyndigande som regeringen inhämtat från . Regeringen föreslår att det högsta beloppet för intäkter från medfinansiering genom bidrag till vissa investeringar och åtgärder, där kostnaden överstiger , i den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet –2025, för vilka regeringen har beslutat om byggstart höjs med 1 och får uppgå till högst 3 . ansvarar vidare för att genomföra åtgärder i nationell plan där byggkostnaden understiger samt att genomföra åtgärder som fastställts i länsplanerna för regional transportinfrastruktur. gör även för dessa åtgärder justeringar av beloppen för medfinansiering i takt med att planer fastställs i den löpande verksamheten. Även i dessa fall behöver justeringar göras av de bemyndiganden som regeringen inhämtat från . Regeringen föreslår därför vidare att byggande av väg och järnväg samt anläggande av allmän farled som staten ansvarar för får finansieras genom bidrag från kommuner, landsting eller företag om åtgärderna genomförs enligt den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet –2025 och byggkostnaden för respektive åtgärd understiger eller avser åtgärder enligt länsplanerna för regional transportinfrastruktur –2025. Det högsta beloppet för intäkter från med- finansiering genom bidrag till åtgärder i den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet –2025 med byggkostnad understigande höjs med och får uppgå till högst 2 . Det högsta beloppet för intäkter från med- finansiering av åtgärder som genomförs enligt länsplanerna för regional transportinfrastruktur –2025 höjs med 2 och får uppgå till högst 3 . Regeringens förslag: Vissa av regeringen av regeringen utpekade investeringar och åtgärder där kostnaden överstiger i den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet –2025, för vilka regeringen har beslutat om byggstart, får finansieras genom förskottering (räntefria lån) från kommuner, landsting eller företag upp till högst . Byggande av väg och järnväg samt anläggande farled där kostnaden understiger kronor får finansieras genom förskottering från kommuner, landsting eller företag upp till högst 3 om åtgärderna genomförs enligt den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet –2025. Byggande av väg och järnväg samt anläggande av allmän farled där åtgärderna ingår i länsplanerna för regional transportinfrastruktur –2025 får finansieras genom förskottering från kommuner, landsting eller företag upp till högst 5 . Skälen för regeringens förslag: ska genomföra de åtgärder som följer av regeringens beslut om fastställande av den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet –2025. Genom beslut vid behandlingen av propositionen Vårändringsbudget infördes en ny ordning för medel som räntefritt lånas in till staten som liknar den som funnits för lånefinansiering. Denna nya ordning innebär att i behandlingen av statens budget bemyndigar regeringen att besluta om ramar för medel som räntefritt lånas in till staten avseende byggande av väg och järnväg samt anläggande av allmän farled. För investeringar och åtgärder där kostnaden överstiger ska till regeringen lämna förslag på de namngivna investeringar och åtgärder som får byggstartas den nästkommande treårsperioden. Regeringen fattar därefter beslut om byggstarter. I samband med det behöver justeringar göras av det bemyndigande som regeringen inhämtat från . Regeringen föreslår att det högsta beloppet för de medel som räntefritt får lånas in till staten för vissa utpekade investeringar och åtgärder, där kostnaden överstiger i den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet –2025, för vilka regeringen har beslutat om byggstart höjs med och får uppgå till högst . ansvarar vidare för att genomföra åtgärder i nationell plan där byggkostnaden understiger samt att genomföra åtgärder som fastställts i länsplanerna för regional transportinfrastruktur. gör även för dessa åtgärder justeringar av hur mycket medel som räntefritt lånas in till staten i takt med att planer fastställs i den löpande verksamheten. Även i dessa fall behöver justeringar göras av de bemyndiganden som regeringen inhämtat från . Regeringen föreslår därför vidare att byggande av väg och järnväg samt anläggande av allmän farled som staten ansvarar för får finansieras genom räntefria lån från kommuner, landsting eller företag om åtgärderna genomförs enligt den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet –2025 och om byggkostnaden för respektive åtgärd understiger eller ingår i länsplanerna för regional transportinfrastruktur –2025. Det högsta beloppet för de medel som räntefritt får lånas in till staten för åtgärder i den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet –2025 med byggkostnad understigande höjs med och får uppgå till högst 3 . Det högsta beloppet för de medel som räntefritt får lånas in till staten för åtgärder som genomförs enligt länsplanerna för regional transportinfrastruktur –2025 höjs med och får uppgå till högst 5 . 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 19 . Regeringens förslag: Anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Skälen för regeringens förslag: Regeringen Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur 2014/15:1 utg.omr. 22 avsnitt 4.7). att 19 581 798 000 2014/15:TU1, rskr. 2014/15:86). Regeringen anser alltjämt att det är viktigt att förstärka underhållet på järnvägen för att öka förutsättningarna för att komma tillrätta med trafikstörningar och andra problem som förorsakar samhället och näringslivet kostnader. Anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens 1 2016–2018. Finansiering sker genom de förslag till inkomstökningar och minskade anslag som lämnas i denna proposition. 1:7 Trafikavtal (bemyndigande) I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Något bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden har inte lämnats . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:7 Trafikavtal ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 7 2016–2027. Skälen för regeringens förslag: avser att teckna nya trafikavtal rörande transportpolitiskt motiverad inter- regional kollektivtrafik. Regeringen bedömde i budgetpropositionen att inga nya trafikavtal skulle ingås , varför ett nytt bemyndigande inte behövde begäras från . Den bedömningen har regeringen nu omprövat mot bakgrund av underlag från som visar att nya trafikavtal planeras ingås . Regeringen bör mot denna bakgrund bemyndigas att för anslaget 1:7 Trafikavtal ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 7 2016–2027. Bemyndigandet bedöms inte ha någon påverkan på anslagsbehovet kommande år. 1:11 Trängselskatt i (bemyndigande) I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 12 2016–2057. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:11 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 12 2016–2057. Skälen för regeringens förslag: behöver förutsättningar finnas för att teckna kontrakt för betongtunnel samt bergtunnlar . Tunnlarna utgör delar i produktionen av projekt . Bemyndigandet behöver därför ökas med . Regeringen bör mot denna bakgrund bemyndigas att för anslaget 1:11 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 12 2016–2057. Ökningen av bemyndigandet bedöms inte ha någon påverkan på anslagsbehovet kommande år. 2:3 Grundläggande betaltjänster (bemyndigande) I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016 och 2017. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016–2020. Skälen för regeringens förslag: Anslaget får bl.a. användas för utgifter för tillhandahållandet av grundläggande betaltjänster på de orter och den landsbygd där behovet av betaltjänster inte tillgodoses av marknaden. Regeringen bedömer att det finns ett behov av ökad långsiktighet när det gäller insatserna för grundläggande betaltjänster. Det kan möjlig- göras genom längre avtalsperioder för tillhanda- hållare av grundläggande betaltjänster. Det i sin tur bör leda till lägre statliga utgifter för dessa insatser som de som tillhandahåller tjänsterna får bättre framförhållning i sin verksamhet. Ökad långsiktighet ökar också tryggheten för dem som använder de grundl- äggande betaltjänsterna. Bemyndigandet behöver därför förlängas . Regeringen bör mot denna bakgrund bemyndigas att för anslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016–2020. 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation minskas med . Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslog i budgetpropositionen att skulle anvisas anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommu- nikation (prop. 2014/15:1 utg.omr. 22 avsnitt 5.6.5). beslutade dock att skulle anvisas anslaget (bet. 2014/15:TU1, rskr. 2014/15:86). Regeringen anser alltjämt att anslagsnivån bör minskas. Den föreslagna anslagsnivån balanserar mot vad det finns kapacitet för att utföra när det gäller bredbandskoordinatorer. Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation bör därför minskas med . Efterföljande år bedöms minskningen bli densamma. Minskningen av anslaget används för att bidra till finansieringen av de ökade anslagen i denna proposition. Minskningen bedöms få begränsad påverkan för verksamheten under innevarande år. 2:6 Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 2:6 Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse minskas med . Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslog i budgetpropositionen att skulle anvisas anslaget 2:6 Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse (prop. 2014/15:1 utg.omr. 22 avsnitt 5.6.6). beslutade dock att skulle anvisas anslaget (bet. 2014/15:TU1, rskr. 2014/15:86). Regeringen anser alltjämt att anslagsnivån bör vara i nivå med den som föreslogs i budgetpropositionen . Anslaget 2:6 Gemensamma e- förvaltningsprojekt av strategisk betydelse bör därför minskas med . Efter- följande år bedöms minskningen bli densamma. Minskningen av anslaget används för att bidra till finansiering av de ökade anslagen i denna proposition. Minskningen medför ompriori- tering av viss verksamhet under innevarande år. 6.21Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:1 Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för förvaltnings- utgifter. Skogsbranden i har medfört ökade utgifter på anslaget. Regeringen anser därför att anslaget 1:1 Skogs- styrelsen bör ökas med . 1:2 Insatser för skogsbruket I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för stöd till vissa åtgärder inom skogsbruket. Med anledning av skogsbranden i bör åtgärder vidtas för att stödja de drabbade. En av stödåtgärderna är ett bränslestöd för diesel som har förbrukats eller kommer att förbrukas av skogsmaskiner i brandområdet i –. Regeringen anser därför att anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket bör ökas med . 1:7 Ersättning för viltskador m.m. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:7 Ersättningar för viltskador m.m. ökas med . Skälen för regeringens förslag: Generellt har antalet skador orsakade av rovdjur ökat . Detta är resultatet av en ökning av den svenska rovdjursstammen. För att kunna vidta erforderliga åtgärder som förebygger konflikter kring rovdjur bör anslaget tillföras ytterligare medel. Regeringen anser därför att anslaget 1:7 Ersättningar för viltskador m.m. bör ökas med . –2018 bedöms utgifterna öka med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att ikläda staten betalningsansvar för kreditgarantier som uppgår till högst för mjölkföretag i som har gjort väsentliga investeringar i ökad mjölkproduktion. Anslaget 1:16 Konkurrenskraftig livsmedels- sektor får även användas för att helt eller delvis finansiera statens förväntade kostnader för statliga kreditgarantier till mjölkföretag. Skälen för regeringens förslag: Den globala efterfrågan på mjölk har ökat starkt och förväntas fortsätta stiga kraftigt. Det finns en hög underliggande potential för den svenska mjölksektorn. En snabb strukturomvandling har dock i kombination med en djup nedgång i världsmarknadspriserna för mjölk lett till en likviditetskris för svenska mjölkföretag. har ca vart tredje mjölkföretag i investerat i ökad mjölkproduktion. Dessa företag utgör stommen i den framtida svenska mjölkproduktionen. En utslagning av sunda företag, till följd av en tillfällig och mycket kraftig nedgång i världsmarknadspriset skulle kunna leda till en oåterkallelig minskning av två av de ekonomiskt viktigaste sektorerna i svenskt jordbruk (mjölk och nötkött). Regeringen bör därför bemyndigas att ikläda staten betalningsansvar för kreditgarantier som uppgår till högst för mjölkföretag i som har gjort väsentliga investeringar i ökad mjölkproduktion. Med anledning av införandet av kredit- garantier behöver ändamålet för anslaget utvidgas. Regeringen anser därför att anslaget 1:16 Konkurrenskraftig livsmedelssektor även bör få användas för att helt eller delvis finansiera statens förväntade kostnader för statliga kreditgarantier till mjölkföretag. Detta innebär vidare vissa omprioriteringar inom anslaget jämfört med vad beslutat om. Den förstärkning av anslaget som avsåg ett måltidslyft prioriteras därmed ned (bet. 2014/15:MJU2, rskr. 2014/15:88). 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 2 . Regeringens förslag: Anslaget 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur får även användas för utgifter för lokalt ledd utveckling finansierad av Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europeiska socialfonden. Skälen för regeringens förslag: Lokalt ledd utveckling ska – 2020 genomföras med stöd av finansiering från fyra fonder: Europeiska socialfonden, Europeiska regionalfonden, Europeiska jord- bruksfonden för landsbygdsutveckling samt Europeiska havs- och fiskerifonden. Programmet för lokalt ledd utveckling medfinansieras med nationella medel och därför behöver ändamålet för anslaget utvidgas. Regeringen anser därför att anslaget 1:18 Åt- gärder för landsbygdens miljö och struktur även bör få användas till utgifter för lokalt ledd utveckling finansierad av Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europeiska socialfonden. 1:19 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 2 . Regeringens förslag: Anslaget 1:19 Från EU- budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur får även användas för utgifter för lokalt ledd utveckling finansierad av Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europeiska socialfonden. Skälen för regeringens förslag: Lokalt ledd utveckling ska – 2020 genomföras med stöd av finansiering från fyra fonder: Europeiska socialfonden, Europeiska regionalfonden, Europeiska jord- bruksfonden för landsbygdsutveckling samt Europeiska havs- och fiskerifonden. Ändamålet för anslaget behöver mot denna bakgrund utvidgas. Regeringen anser därför att anslaget 1:19 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur även bör få användas till lokalt ledd utveckling finansierad av Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europeiska socialfonden. 1:20 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket (bemyndigande) I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Något bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden har inte lämnats . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:20 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket besluta om bidrag som medför behov av framtida anslag på högst 2016, 2017 och 2018. Skälen för regeringens förslag: I budget- propositionen tillfördes anslaget medel för stöd för dubbel miljönytta (prop. 2013/14:1 utg.omr. 23, bet. 2013/14:MJU2, rskr. 2013/14:123). Införandet av stödet syftar till att minska metangasutsläpp från gödsel som behovet av fossila energikällor minskar. Stödet uppgår till totalt 2014–2023. För att ha möjlighet att hantera stödet på ett effektivt sätt och fatta beslut om stöd till stödmottagare längre fram behövs ett bemyndigande. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:20 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket besluta om bidrag som medför behov av framtida anslag på högst 2016, 2017 och 2018. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget 1:24 ökas med . Skälen för regeringens förslag: Regeringen presenterade i budgetpropositionen en satsning på ett ökat antal utbildningsplatser i högskolan (prop. 2014/15:1 utg.omr. 16 avsnitt 9.9.1). Regeringen anförde att fler behöriga sökande bör beredas plats i högskolan. Med anledning av detta föreslog regeringen i budget- propositionen en utökning av resurserna till högskoleutbildning i hela landet om , motsvarande 5 000 helårsstudenter. I den av beslutade budgeten minskades dock satsningens omfattning (bet. 2014/15:UbU1, rskr. 2014/15:90). Regeringen anser alltjämt att den utökning av resurser till högskoleutbildning som föreslogs i budgetpropositionen är angelägen. Regeringen föreslår därför i denna proposition att resurserna till utbildning på grundnivå och avancerad nivå ökas med ytterligare jämfört med den av beslutade budgeten (se även avsnitt 6.15). Regeringen anser mot denna bakgrund att anslaget 1:24 bör ökas med . bedöms utgifterna öka med och med . Finansiering sker genom de förslag till inkomstökningar och minskade anslag som lämnas i denna proposition. 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 2 . Regeringens förslag: Anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling minskas med . Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslog i budgetpropositionen att 2 skulle anvisas anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling (prop. 2014/15:1 utg.omr. 2014/15:NU1, 2014/15:68). Regeringen anser alltjämt att anslaget bör minskas för att finansiera andra prioriterade satsningar. Anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling bör därför minskas med . –2018 bedöms anslaget minska med motsvarande belopp . Minskningen av anslaget används för att bidra till finansieringen av de ökade anslagen i denna proposition. Minskningen bedöms inte påverka möjligheterna att uppnå anslagets ändamål . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:5 Näringslivs- utveckling ökas med . Skälen för regeringens förslag: I budget- propositionen aviserade regeringen inrättandet av ett nationellt innovationsråd under ledning av statsministern (prop. 2014/15:1 utg.omr. 24 avsnitt 3.7.2). Syftet med inrättandet av rådet är bland annat att bidra till hållbar utveckling, skapa förutsättningar för nya jobb att växa fram i hela landet samt att stärka det svenska innovationssystemet utifrån ett helhets- perspektiv. För att genomföra insatser som stärker svensk konkurrens- och innovationskraft behöver anslaget tillföras ytterligare medel. Regeringen anser mot denna bakgrund att anslaget 1:5 Näringslivsutveckling bör ökas med . –2018 bedöms utgifterna öka med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på .