prop · H3031 · 2015-09-21 00:00:00 — Till dessa hör personer som har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, individer med högst förgymnasial utbildning och individer födda utanför . Även arbetslösa personer som är eller äldre har svårt att hitta nytt jobb. Diagram 1.4 Inskrivna arbetslösa med relativt små jobbchanser och övriga (16–) Personer med små jobbchanser Andel med små jobbchanser (höger axel) 1996 1997 1999 2001 2002 2004 2006 2007 2009 2011 2012 2014 Anm.: Nivån och utvecklingen av andelen inskrivna arbetslösa med små jobbchanser är mycket likartad mellan män och kvinnor. Personer med små jobbchanser avser de med endast förgymnasial utbildning, äldre (55–), utomeuropeiskt födda och personer med funktionsnedsättning. Ej dubbelräkning mellan grupper. Säsongs- rensad data. Källa: Arbetsförmedlingen. Många av dessa arbetslösa har även i gynnsam- mare konjunkturlägen svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden. är arbetslösheten hög särskilt bland unga och personer födda utanför . Utbildningsnivån har kommit att bli allt viktigare för möjligheterna till jobb (se diagram 1.5). Diagram 1.5 Arbetslöshet (15–) bland kvinnor och män fördelat på utbildningsnivå Kvinnor, förgymnasialt utbildade Kvinnor, gymnasialt utbildade Män, eftergymnasialt utbildade Anm.: Säsongsrensad data. Det är viktigt att konjunkturåterhämtningen även kommer de med relativt små jobbchanser till del. Ett aktivt arbetssökande är centralt, liksom att öka arbetsgivares benägenhet att anställa dem som står längre från arbetsmark- naden. Det är viktigt att de arbetslösa får den utbildning och de färdigheter som efterfrågas på arbetsmarknaden. Etableringen måste påskyndas för de människor som kommer till . Även för de med kvalifikationer som redan möter arbetsmarknadens efterfrågan är etableringstiden alltför lång. Arbetsmarknadens parter har också en viktig roll i att personer med en svagare förankring på arbetsmarknaden ska komma i arbete och för att arbetslösheten därmed ska kunna minska framöver. Aktiv näringspolitik för fler och växande företag En aktiv näringspolitik är central för att långsik- tigt stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för nya jobb. Regeringen ger därför näringspolitiken en mer central roll i sitt arbete, och har en tydligt mer positiv inställ- ning till samarbete mellan staten, näringslivet och akademin i syfte att skapa fler jobb. Arbetet med att förbättra företagsklimatet behöver intensifieras så att fler företag kan starta och befintliga företag växa, bl.a. genom att etablera och öka försäljning på utländska marknader och satsa på miljöteknik. Regeringen föreslår nu en breddning och förstärkning av satsningarna på en aktiv näringspolitik som aviserades ekonomiska vårproposition. Totalt handlar det om satsningar på 2016. Budgetpropositionen (BP16) ekonomiska vårproposition (VÅP15) Totalt BP16 och VÅP15 Satsningar på nyindustrialisering och en stärkt export Industrin har byggt starkt genom möjligheter till produktivitetsutveckling och innovation. välstånd har ökat till följd av produktivitetsutvecklingen inom industrin. Anpassningar till förändrade omvärldsvillkor och nödvändig strukturomvandling har skett succes- sivt . En ökande global konkurrens, ur såväl ett kostnads- som ett kompetensmässigt perspektiv, och samhällets ökade digitalisering och automatisering, ställer nya krav på kompe- tens inom näringslivet och industrin. För att även ska vara en stark industrination krävs en nyindustrialisering så att fler företag kan utvecklas och lägga sin produktion i . Regeringen föreslår att avsätts för en nyindustrialise- inriktas på att stärka konkurrensfördelar med fokus på högt kunskapsinnehåll i industriell produktion. Den kommer att behandla områden såsom kompetensförsörjning, forskning och innovation, digitaliseringens möjligheter och resurseffektivitet för att svensk industri ska stå stark i den pågående strukturomvandlingen. är ett exportberoende land. Regeringen föreslår att ytterligare avsätts för exportfrämjande insatser 2016. Tillsammans med de medel som aviserades därefter successivt för att 2019 beräknas uppgå till sammanlagt . För att stärka exporten har regeringen , i samarbete med näringslivet, tagit fram en ny exportstrategi. påbörjade statsministerns innovationsråd sitt arbete. Syftet med rådet är att identifiera utmaningar och föreslå initiativ för att förbättra förutsättningarna för innovation i . Regeringen föreslår att ytterligare avsätts 2016–2019 för att genomföra insatser som utvecklar innova- tions- och konkurrenskraft i linje med överlägg- ningarna inom innovationsrådet. Därmed förstärker regeringen den aviserade satsningen i vårpropositionen och avsätter totalt 2016–2019 för insatser kopplade till innovationsrådets arbete, med fokus på bl.a. life science, miljö- och klimatteknik samt digita- lisering. Utöver detta föreslår regeringen en specifik satsning på life science-sektorn 2016– 2018, och att avsätts för att stärka näringslivets skydd av immateriella tillgångar i enlighet med vad som aviserades i vårpropositionen. För att bättre ta tillvara potentialen för innovation och tillväxt i företag i hela landet föreslår regeringen en ytterligare förstärkning om 2016 till AB:s verksamhet, särskilt till den del av verksamheten som riktas till företag i tidiga skeden, såsom innovationslån. Till- sammans med den tidigare aviserade satsningen i vårpropositionen förstärks därmed anslaget med 2016–2018. Bättre kapitalförsörjning för innovation och tillväxt En väl fungerande kapitalförsörjning är en viktig del av ett företagsklimat som bidrar till innova- tion och tillväxt. För att bättre kunna möta företagens behov av finansiering har regeringen som ambition att tydliggöra och förenkla dagens system för statliga finansieringsinsatser. Detta ska göras genom att minska inlåsningar, frigöra och omfördela kapitalet till de marknads- kompletterande behov som finns, samt i större utsträckning aktivera och söka samarbete med privata finansiärer. mottog regeringen en kartläggning av behovet av marknadskompletterande finansie- ringsinsatser riktade till små och medelstora företag från utredningen finansierings- insatser (SOU 2015:64). Utredningen lämnade flera förslag på insatser och strukturförbättringar som kan bidra till att bättre möta identifierade behov. I enlighet med utredningens förslag avser regeringen att inrätta ett statligt fond-i-fond- bolag, med uppgift att investera i företag i tidiga utvecklingsfaser. Statens del av fondkapitalet bör finansieras genom en omallokering av befintliga medel inom systemet för statlig företagsfinansie- ring. och Inlands- innovation AB avses få ändrade uppdrag och inordnas i det nya bolaget. På detta sätt kan även nuvarande innehav hanteras på ett ansvarsfullt sätt. Regeringen avser även att, i linje med utred- ningens förslag, se över möjligheterna att inrätta ett lånegarantiinstrument med inriktning på att stödja bankutlåningen till företag med behov av finansiering till expansions- och utvecklings- investeringar. I syfte att förbättra förutsättning- arna för gröna investeringar avser regeringen att se över behoven av eventuella ytterligare åtgärder där en förebild kan vara den brittiska gröna investeringsbanken (). Regeringen vill verka för en mer sammanhållen och långsiktig politik inom kapitalförsörjningsområdet och bidra till att ökat riskkapital frigörs för näringslivet i hela landet. Regeringen avser återkomma till . , som bl.a. hade i uppdrag att föreslå skattemässiga villkor som är mer lika vid finansiering med eget och lånat kapital, lämnade två alternativ för hur företagsbeskattningen kan förändras, varav ett huvudförslag och ett alternativförslag (SOU 2014:40). Båda förslagen innebär att avdragsrätten för finansiella kostnader begränsas. Remisskritiken mot förslagen har varit omfat- tande. håller en majoritet av remiss- instanserna med om att den svenska bolags- beskattningen bör ses över och att avdragsrätten för räntor bör begränsas i syfte att förhindra missbruk och skatteundandragande. Regeringen delar uppfattningen att avdragsrätten för räntor bör begränsas i bolagsbeskattningen och har därför för avsikt att ta fram ett omarbetat förslag, baserat på utredningens alternativa förslag, som sedan ska remitteras. Ett sådant förslag kommer att kunna träda i kraft tidigast . Stärkt konkurrenskraft för den svenska sjöfartsnäringen av export och import transporteras under trans- portkedjan med fartyg. Sjöfarten är därmed en livsnerv för handeln med omvärlden, men ytterst också för välstånd. Sjöfartsnäringen verkar på en global marknad, vilket påverkar förutsättningarna för näringen. Det är av största vikt att svenska rederier i internationell trafik har konkurrensvillkor som är likvärdiga med villko- ren för rederier i jämförbara länder i . En skillnad mellan och jämförbara länder i är att inte har infört ett tonnage- skattesystem. För att svenska rederier ska få likvärdiga konkurrensvillkor kommer regeringen att under återkomma till med ett förslag om att ett system med tonnageskatt införs i . Jobb i hela landet För att ta vara på landsbygdens potential behövs goda förutsättningar för arbete och välfärd i hela landet. Regeringen genomför därför en rad sats- ningar för att förbättra landsbygdens förutsätt- ningar. Inom ramen för landsbygdsprogrammet avsätts betydande resurser både till satsningar på service i glesbygd och på bredbandsutbyggnad. Regeringen föreslår att det inrättas ett komplet- terande långsiktigt statligt stöd till kommersiell service i särskilt utsatta glesbygder, baserat på förslagen i betänkandet Service i glesbygd (SOU 2015:35), om 2016, och beräknar samma nivå 2017–2019. För att förbättra samordningen på regional nivå mellan aktörer vid utbyggnaden av bredband föreslår regeringen att medlen till de tillsatta regionala bredbandskoordinatorerna förstärks. tillsattes en utredning för att se över möjligheterna att effektivisera användningen av de statliga ägda bredbandsnäten genom förbättrad samordning mellan bredbands- verksamheterna hos , , och (dir. 2014:118). Regeringen bedömer att mobila bredbands- lösningar på landsbygden är viktiga och bör kraftigt förbättras. Regeringens ambitioner när det gäller täckning i hela landet är högt ställda. Vidare föreslår regeringen att medel avsätts för den kommande livsmedelsstrategin, som bl.a. ska bidra till en stärkt konkurrenskraft och ökad produktion i hela livsmedelskedjan. Regeringen föreslår även en förstärkning av arbetet med marknadstillträdesfrågor, dvs. ärenden där myndigheter i tredje land lägger hinder i vägen för export av vissa produkter. Genom ett förbättrat marknadstillträde kan fler företag nå nya exportmarknader och därmed bidra till jobb och tillväxt i hela landet. I propositionen Vårändringsbudget föreslog regeringen statliga kreditgarantier i syfte att stödja mjölkföretag. Systemet för detta kommer att vara på plats . Vidare har regeringen tillsatt en parlamentarisk kommitté med uppgift att lämna förslag på en sammanhållen politik för hållbar utveckling på landsbygd (dir. 2015:73). Uppdraget ska redovisas . Regeringen föreslår även en förstärkt tillfällig nedsättning av dieselskatten för jord- och skogsbruket för att lindra den akuta krisen för mjölkbönderna. Turism kan spela en viktig roll för en levande landsbygd. går igenom flera mindre samhällen och kanalområdet beräknas ha ca 3 miljoner besökare . Utöver ett kultur- historiskt värde har kanalen betydelse för turism, småföretagande och sysselsättning. Regeringen föreslår därför att avsätts för upprustning av 2016. 2019 beräknas ett årligt tillskott om . Regeringen föreslår därutöver ytterligare satsningar på turism, däribland ekoturism, med –2019. Kulturen har betydelse för en levande landsbygd. Biografer är viktiga mötesplatser som har stor betydelse för spridning och visning av såväl film som av t.ex. konserter och operaföreställningar i hela landet. Många mindre biografer i små orter har behov av stöd för att stärka sin visningsverksamhet och därmed bidra till en ökad spridning av film i hela landet. Regeringen föreslår därför att tillförs filmstödet 2016–2019. Vissa myndighetsfunktioner bör utlokaliseras från storstadsområdena – det är viktigt att det finns arbetstillfällen för tjänstemän och akade- miker även utanför de större städerna. För att hantera frågan samlat och effektivt avser regeringen att ge Statens servicecenter i uppdrag att föreslå vilka myndighetsfunktioner som vore lämpliga att utlokalisera. Regeringen avser att följa upp arbetet med utlokalisering samt att se till att nya myndigheter i första hand etableras utanför storstäderna. På många håll på landsbyg- den råder rekryteringsbehov när det gäller yrken som kräver högskoleutbildning. Regeringen avser att fortsätta dialogen med kommuner och landsting (SKL) och övriga berörda parter kring möjligheterna att säkra personalförsörjningen gällande bristyrken i vården och omsorgen, bl.a. på landsbygden. Satsningen på utbyggnad av högre utbildning som regeringen aviserade i vårpropositionen kommer även regionala högskolor till del. Vidare utgör regeringens förslag i denna proposition om permanenta medel till validering av utbildningar, tillsammans med exempelvis satsningarna på livsmedelsstrategin och kommersiell service i glesbygd, viktiga delar för att förbättra förutsättningarna för arbete och välfärd i hela . Regeringen föreslår att energiskatten på bensin och dieselbränsle höjs, vilket stärker bränslesnåla fordons konkurrenskraft och ökar drivkraften för att samåka, cykla eller använda kollektivtrafik. är tillgången till kollektivtrafik som alternativ till bil begränsad på landsbygden. För att främja den regionala till- växten och goda levnadsvillkor på landsbygd föreslår regeringen därför satsningar för kollektivtrafik i landsbygd samt på förbättrat vägunderhåll respektive järnvägsunderhåll. Sats- ningen på kollektivtrafik i landsbygd föreslås uppgå till 2016 och beräk- nas uppgå till 210–2017–2019. ska samråda med länen om vad som kan uppnås i respektive län och därefter föreslå hur medlen bäst används. Ett exempel på åtgärd kan vara förbättringsåtgärder på järnvägar i landsbygden som är viktiga för kollektivtrafiken. Statens väg- och transport- forskningsinstitut (VTI) ges i uppdrag att genomföra en studie om hur exempelvis innova- tiva lösningar kan öka medborgares vilja och möjlighet att utnyttja kollektivtrafik på lands- bygden. Vägunderhållet föreslås ökas med 2016. –2019 beräknas motsva- rande belopp . Satsningen inriktas på åtgärder för bärighet, tjälsäkring och beläggning. Det är åtgärder som är viktiga för regional tillväxt och vägnätet på landsbygden. Med avsikt att förbättra järnvägssystemets funktionalitet samt främja regional tillväxt och landsbygdens förutsättningar föreslås järnvägs- underhållet också ökas med ytterligare 2016–2019. kommer att få i uppdrag av regeringen att återkomma om underhållsåtgärder som i närtid kan öka järnvägens funktionalitet utanför de stora och mest trafikerade banorna. Satsningen på järnvägsunderhållet kompletterar regeringens redan beslutade och aviserade satsning på järnvägsunderhåll 2015–2018 som koncentrerats till de stora och mest trafikerade områdena. Alla ska få växa och utvecklas i skolan till att bli de individer de vill vara. Utan tidiga insatser från samhället kan skillnader som har sitt ursprung i skilda uppväxtförhållanden växa och leda till framtida ojämlikheter i jobbchanser och inkomst, men även när det gäller möjligheten att delta aktivt i samhälls- och föreningsliv. Det är därför avgörande att vända trenden med minskad andel elever som är behöriga till gymnasieskolan (se diagram 1.6) och en minskad likvärdighet i skolan. Skolans kompensatoriska uppgift måste stärkas. Regeringens mål med skolpolitiken är en jämlik kunskapsskola med tid för varje elev. Skolan måste också fortsatt verka för att förändra de könsstereotypa valen till gymnasie- skolan. Det är en viktig förutsättning för att komma till rätta med den könssegregerade arbetsmarknaden och i förlängningen med löneskillnader och ekonomisk ojämställdhet. Detta är ett hot både mot långsiktiga utveckling och mot förutsättningarna för ett jämlikt samhälle. Diagram 1.6 Andel elever som efter inte är behöriga till nationella program och genomströmningen i gymnasieskolan Andel icke-behöriga till gymnasieskolans nationella program Andel som i gymnasieskolan inte fått slutbetyg Andel som i gymnasieskolan inte fått slutbetyg Anm.: Behörighetskraven skärptes . Skärpningen har dock bara påverkat andelen behöriga marginellt (0,1–0,). Genomströmningen i gymnasieskolan 2014 avser den andel som varken har fått examensbevis eller studiebevis. För att vända kunskapsutvecklingen i skolan och förbättra likvärdigheten föreslår regeringen satsningar på höjda lärarlöner och stärkt fortbildning för lärare samt på bättre möjligheter till utveckling i skolorna med störst utmaningar. Reformerna bygger vidare på regeringens tidigare satsningar, exempelvis för fler anställda i lågstadiet så att lärare får mer tid för sitt arbete och klasserna kan bli mindre. Lärande kräver engagemang. Skolan måste prioriteras av elever, föräldrar och det omkringliggande samhället. Regeringen föreslår totalt på investeringar i skolan och förskolan, inklusive de satsningar som aviserades i vårpropositionen (se tabell 1.12). Utöver detta fortsätter bl.a. satsningen på fler anställda i lågstadiet på ca som ingick i beslutad budget . Budgetpropositionen (BP16) ekonomiska vårproposition (VÅP15) Totalt BP16 och VÅP15 1 Reformen medför en ökad avräkning på biståndsramen, vilket medför en minskning av biståndet med 2016, 2017, 2018 och 2019. En av de viktigaste förutsättningarna för ett framgångsrikt utbildningssystem är förmågan att attrahera, behålla och utveckla en högkvalitativ lärarkår. Det är därför allvarligt att läraryrket har tappat i status och attraktionskraft. För att göra läraryrket mer attraktivt behövs bl.a. högre löner, minskat administrativt arbete och bättre möjligheter att göra karriär och utvecklas i yrket. För att stärka yrkets attraktivitet har regeringen inlett en nationell samling för lärar- yrket. Regeringen fortsätter samtalen för att bl.a. diskutera hur lärares arbetsmiljö kan förbättras, hur den administrativa arbetsbördan kan minska, hur vägar in i yrket och utvecklingsvägar för lärare kan skapas. Lärare ska ha möjlighet att göra karriär utan att behöva lämna undervis- ningen. Möjligheten att göra karriär bidrar också till att öka läraryrkets attraktivitet och i förläng- ningen till förbättrad undervisning och förbätt- rade studieresultat. En central del i den natio- nella samlingen är en satsning på höjda löner för lärare. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att avsätts för höst- terminen 2016 för höjda lärarlöner med syfte att öka läraryrkets attraktionskraft och därigenom resultaten i skolan. beräknas avsättas för detta ändamål. Det genomsnittliga lönepåslaget beräknas till och lärare. Reformen beräknas fullt utbyggd på årsbasis omfatta ca 60 000 personer. Reformens främsta syfte är att höja resultaten i grund- och gymnasieskolan och av medlen kommer därför att avsättas för förskoleklass, grundskola och motsvarande skolformer samt gymnasieskola och gymnasiesärskola. I övrigt kommer medel även att kunna användas för lönehöjningar inom förskola och fritidshem. För att omfattas av satsningen ska en lärare uppfylla skollagens krav på legitimation och behörighet och därutöver vissa kriterier. Från legitimationskravet undantas dock vissa lärarkategorier som inte omfattas av kravet på lärarlegitimation i samma utsträckning som andra, nämligen yrkeslärare och moders- målslärare i de skolformer som är aktuella. Även förskollärare och fritidspedagoger kommer att kunna ta del av satsningen. Vilka lärare som kommer ifråga avgör skolhuvudmännen utifrån de kriterier som tagits fram gemensamt av de centrala arbetsgivarorganisationerna inom skolan och lärarfacken. Reformen bygger vidare på att skolhuvud- männen lokalt fattar beslut om lönehöjningar. Statsbidraget kommer endast att betalas ut till en huvudman som höjer lönen för lärare eller förskollärare utöver vad som följer av den ordinarie lönerevisionen. Satsningen innebär således inte en inblandning i den ordinarie löne- sättningen. En given utgångspunkt för regeringen har varit att svensk lönebildning ska skötas av de förhandlande parterna på arbets- marknaden. Skickliga och engagerade lärare är en nyckel för att höja kunskapsresultaten i skolan och det krävs därför att alla parter sluter upp kring en strategi för kompetensförsörjningen. Regeringen bedömer att det är angeläget att stärka lärarnas fortbildningsmöjligheter att erhålla eller bredda sin behörighet inom ramen för Lärarlyft II. ekonomiska vår- proposition aviserades fortbildningssatsningar för lärare och förskolans personal om 2016 och beräknades till . Inom ramen för dessa medel avser regeringen att förstärka och förlänga Lärarlyft II med 2016, 2017 och med 2018. Syftet med satsningen är att andelen behöriga lärare och förskollärare med legitimation ska öka. Vidare förstärker regeringen och Matematiklyftet delvis inom ramen för de medel som aviserades för lärarfortbildning i vårpropo- sitionen. För att förstärka det specialpedagogiska stödet i föreslår regeringen en fortbildningssatsning på specialpedagogik –2019 om totalt , framför allt i årskurs 7–9. Satsningen finansieras huvudsakligen inom ramen för de medel som i vårpropositionen aviserades för att öka tillgången till specialpedagogiskt stöd i grund- skolan. Attraktivare läraryrke och jämlik skola Utöver lärarlönereformen och fortbildnings- insatser föreslår regeringen ett flertal reformer för att komplettera de betydande satsningar som aviserades i vårpropositionen. Fler ska anställas i så att lärare får mer tid för sitt arbete och klasserna kan bli mindre i lågstadiet. I enlighet med vad regeringen aviserade i vårpropositionen avsätts ca och motsvarande belopp beräknas i detta syfte. Bristen på behöriga lärare och förskollärare är stor och ökande. Det totala rekryteringsbehovet av lärare beräknas uppgå till ca 70 000 heltids- tjänster 2015–2019. Dessutom saknar var tredje lärare i grund- och gymnasieskolan behörighet i de ämnen de undervisar i. Inom matematik, naturorienterande ämnen och teknik är bristen på lärare särskilt bekymmersam. Regeringen har därför infört en möjlighet till studiemedel med den högre bidragsnivån inom dessa ämnen. I propositionen Vårändringsbudget föreslogs att medel avsätts för detta ändamål samt för en generell utbyggnad av komplette- rande pedagogisk utbildning. Regeringen bedömer att insatser bör genom- föras som syftar till att stärka skolbibliotekens roll för elevernas läsförmåga och föreslår därför ett riktat statsbidrag för personalförstärkningar till skolbiblioteken i grund- och gymnasieskolan. Regeringen implementerar, med start , nationella skolutvecklingsprogram som riktar sig till att möta alla huvudmäns och skolors olika förutsättningar och behov genom att erbjuder en variation av insatser inom olika områden. Insatserna avser olika kompe- tens- och stödinsatser för t.ex. undervisning och ämnesövergripande arbete, statistik och resul- tatuppföljning, arbete med elever i behov av särskilt stöd, skolans värdegrundsarbete och hur lärares administrativa arbetsuppgifter kan minskas och arbetsprocesser göras mer effektiva. Satsningen aviserades i vårpropositionen och beräknas uppgå till ca . Vidare implementerar regeringen ett riktat stöd till huvudmän för grund- och gymnasieskolor med låga studieresultat och svåra förutsättningar eller för att förbättra nyanlända elevers studieresultat inom ramen för regeringens satsning samverkan för bästa skola. I enlighet med vad regeringen tidigare aviserat har avsatts . Satsningen beräknas uppgå till . För att förbättra kommunernas förutsätt- ningar att ta emot asylsökande barn föreslår regeringen en ökning av den ersättning som kommunerna får för asylsökande barns skolgång med . – 2019 beräknas 200–.