prop · H3031d3 · 2015-09-21 00:00:00 — Regeringen föreslår i denna budgetpro- position en förstärkning av förvaltningsanslag med för administration av ett kompletterande lång- siktigt statligt stöd till kommersiell service i särskilt utsatta glesbygden. Detta förväntas leda till att ytterligare någon person anställs. tillförs extra resurser –2019 för genomförande och förvaltning av den gemensamma jordbrukspolitiken. Förstärkningen täcker underskott i verk- samheten och gör att verksamheten kan genomföras utan större konsekvenser för personalen. Regeringen föreslår i denna proposition att administrativa och handläggande uppgifter för ska föras över till Skatte- verket, som därmed blir värdmyndighet för . Detta innebär att Skatte- verket får arbetsgivaransvar för de personer som utför de administrativa och handläggande uppgifterna. har ca 15 anställda. Vid förändringen ska 6 b § lagen (1982:80) om anställningsskydd beaktas. Regeringen föreslår i denna proposition att () tillförs i nivå för att öka förutsättningarna för att fler individer som utsätts eller riskerar att utsättas för diskrimi- nering får sina rättigheter tillvaratagna. Vilka framtida personalkonsekvenser detta leder till kan inte bedömas. Regeringen föreslår i denna proposition att tillförs i nivå för att främja det samiska folkets möjligheter att behålla och utveckla ett eget kultur- och samfundsliv och stärka samernas rätt till självbestämmande. Vilka framtida personalkonsekvenser detta leder till kan inte bedömas. Regeringen föreslår i denna proposition en satsning om i nivå för att 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga möjliggöra fri entré vid vissa statliga museer. Satsningen bedöms påverka antalet anställda vid berörda myndigheter, men en närmare precisering av personalkonsekvenserna kan inte göras i det här skedet. Regeringen föreslår i denna proposition att Myndigheten för kulturanalys anslag återställs och tillförs , varför såväl tidigare aviserad avveckling som bedömda personalkonsekvenser uteblir. Regeringen föreslår i denna proposition att med tillförs för att stärka museets regionala närvaro. Vilka framtida personalkonsekvenser detta leder till för kan inte bedömas. Regeringen föreslår i denna proposition att Forum för levande historia tillförs 2016 och ytterligare 2017 för att genomföra en utbildnings- satsning om olika former av intolerans i historien och . Detta bedöms möjliggöra en viss ökning av antalet anställda på myndig- heten. Regeringen föreslår i denna proposition att tillförs mellan 2016–2018 för att ta fram en nationell biblioteksstrategi. Detta bedöms möjliggöra en viss ökning av antalet anställda, även om en närmare precisering av personal- konsekvenserna inte kan göras i det här skedet. I denna proposition lämnas förslag om att tillskjuta medel för kulturverksamhet i vissa bostadsområden och för en utvidgning av bidraget för till förskoleklass. Detta bedöms kunna påverka antalet anställda vid bl.a. , men en närmare precisering kan inte göras . Regeringen föreslår i denna proposition att anslaget till tillförs i syfte att bl.a. strategiskt utveckla myndighetens digitala plattformar och stärka myndighens roll som kunskaps- centrum för medie- och informationskunnig- het. Detta bedöms möjliggöra en ökning av antalet anställda med cirka en person. Regeringen föreslår i denna proposition satsningar i Arbetsförmedlingens förvaltnings- anslag framför allt för att förstärka verk- samheten inom etableringsuppdraget. Sam- tidigt upphör vissa tidigare tillfälliga förstärk- ningar av myndighetens resurser. Till följd av detta föreslås anslaget bli 370 mil- joner kronor högre än 2015. Närmare om vilka personalkonsekvenser detta får är ännu svårt att förutse. Den satsning på att förstärka Arbetsmiljö- verkets förvaltningsanslag som regeringen inledde och beräknade i Vårändringsbudgeten genomförs. Förstärkningen 2016 uppgår till och till och avser i första hand myndighetens tillsynsverksamhet. Det bedöms att myndigheten kommer kunna ny- anställa ca 30–40 personer . anslag föreslås öka med för att hamna i nivå med regeringens förslag i budgetpropositionen . Förslaget kan få personella konse- kvenser. 3Personalstrukturen m.m. i staten Ansvaret för den statliga arbetsgivarpolitiken har till stor del delegerats till de statliga myndigheterna. Det innebär att myndig- heterna, utifrån sina uppgifter, har en betyd- ande frihet vad gäller bl.a. att utforma organisation, arbetsprocesser, lönebildning och kompetensförsörjning. För att regeringen ska kunna följa utveck- lingen av kompetensförsörjningen redovisar myndigheterna sin kompetensförsörjning till regeringen. sker denna redovisning i myndigheternas årsredovisning. Myndigheterna ska i sin kompetens- försörjning säkerställa att relevant kompetens finns för att fullgöra de uppgifter som de är ålagda och för att tillgodose sina behov på både kort och lång sikt. Myndigheterna ska i sin strategiska kompetensförsörjning systema- tiskt analysera vilken kompetens som behövs för att de ska klara sina nuvarande och framtida uppgifter. var 251 515 personer anställda i den statliga sektorn, vilket är en ökning med knappt 3 700 . har antalet anställda ökat med ca 16 600. De stats- anställda motsvarar av samtliga sysselsatta på den svenska arbetsmarknaden. Av diagram 3.1 framgår utvecklingen av antalet statsanställda – 2014, uppdelat på kvinnor och män. Diagram 3.1 Antalet statsanställda 1995–2014 var fler män än kvinnor anställda i staten, men är för- hållandet det omvända. Uppföljningen av utvecklingen i staten redovisas efter den internationella klassifikationen COFOG2. Vissa justeringar har gjorts avseende några myndigheters COFOG-tillhörighet. 2 COFOG (Classification of the functions of the government) syftar till att redovisa sektorns uppgifter efter deras funktion eller ändamål. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga Tabell 3.1 Antalet anställda och andelen kvinnor och män i procent 2012–2014 fördelade efter COFOG- grupper Grupper, antal resp. procent Fritidsverksamhet, kultur och 1Näringslivsfrågor, miljöskydd samt bostadsförsörjning och samhällsutveckling. 2Socialt skydd inklusive hälso- och sjukvård. Som framgår av tabell 3.1 finns flest anställda inom Utbildning och minst antal inom gruppen Fritidsverksamhet, kultur och religion. I jämförelse med 2013 sker den största ökningen inom Socialt skydd m.m. Störst ökning bland enskilda myndigheter uppvisar Försvarsmakten och Migrations- verket med en ökning om ca 700 anställda vardera. Fördelningen mellan tillsvidareanställda, visstidsanställda och timanställda m.fl. är i princip oförändrade inom staten 2014 jämfört med . var tre fjärdedelar av de statsanställda tillsvidareanställda. Av kvinnorna hade en tillsvidare- anställning jämfört av männen. Av de anställda var 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga visstidsanställda, av kvinnorna och av männen. av de anställda hade betings-, dag- eller timanställ- ningar, av kvinnorna och av männen. Bland de visstidsanställda ingår bl.a. de som har en provanställning, de som fått möjlighet till tjänstledighet för att prova annan statlig anställning och chefer för myndigheter som anställs av regeringen för en bestämd tid. En stor del av visstidsanställningarna inom staten grundar sig på arbetets karaktär eller förutsättningar och vilar på reglering i lag, förordning eller kollektivavtal. Exempel är soldater och sjömän där både lag och kollektivavtal reglerar förutsättningarna och tingsnotariernas författningsreglerade anställ- ningar inom Domstolar. Andelen visstidsanställda skiljer sig åt mellan olika myndigheter. fanns, , den högsta andelen viss- tidsanställda inom universitet och högskolor. Även andelen timanställda m.fl. skiljer sig åt mellan myndigheterna. Det kan t.ex. vara fråga om säsongsanställningar, vilket är särskilt vanligt vid de statliga museerna. Av tabell 3.2 framgår fördelningen av stats- anställda totalt per kompetenskategori samt könsfördelningen inom respektive kategori . Med ledningskompetens avses personal med formellt personalansvar som har till uppgift att planera och leda myndighetens verksamhet på olika nivåer, oavsett om uppgifterna avser kärn- eller stödkompetens. Kärnkompetens avser personal med sakområdeskompetens inom myndighetens verksamhetsområde. Stödkompetens avser personal med stöd- funktion för lednings- och kärnkompetens, utan specifik sakområdeskompetens inom myndighetens verksamhetsområde. Tabell 3.2 Fördelning total andel statsanställda per kompetenskategori samt könsfördelning för respektive kategori 2014 1 Vid en exkludering av anställda tillhörande ledningskompetens inom Försvarsmakten uppgår andelen kvinnor på ledande befattningar i staten och andelen män till . Se avsnitt 5, diagram 5.3. Totalt sett överensstämmer fördelningen med 2013. Nedbrutet per kön syns vissa skillnader i jämförelse med 2013 vad avser två kategorier. Andelen kvinnor har ökat med en procentenhet från i gruppen ledningskompetens som andelen män minskat från . Den största skillnaden återfinns i kategorin oklassade där andelen kvinnor har minskat från och andelen män ökat från . Staten har en äldre personalstyrka än arbets- marknaden i övrigt. var medelåldern för statligt anställda för både kvinnor och män. Diagram 3.2 Åldersstrukturen i staten och på arbets- marknaden totalt 2014, andel fast anställda av de sysselsatta i arbetskraften Att medelåldern för statsanställda är högre förklaras till stor del av att utbildningsnivån i statlig sektor är högre än på arbetsmarknaden i övrigt, vilket innebär att de anställda i den yngsta åldersgruppen är få. Åldersfördelningen i staten 2014 har ändrats något i jämförelse med 2013. Av de stats- anställda var eller äldre (att jämföra 2013) och var (att jämföra var yngre än 35 år3. Antalet nybeviljade ålderspensioner enligt det statliga tjänstepensionsavtalet PA 03 minskade 2014. För kvinnor var minskningen och för män . Totalt uppgick antalet nybeviljade ålderspensioner till 5 110 jämfört med 5 710 och 5 535 . Tabell 3.3 Nybeviljade ålderspensioner 2012–2014 Trenden är att allt färre av dem som avgår med ålderspension gör det vid 65-årsmånaden. avgick 1 061 personer vid 65-års- månaden, vilket motsvarar . Av kvinnorna avgick vid 65-års- månaden, medan av männen gjorde det. Även var det en större 3 Data är insamlade och skattas . Populationen skiljer sig något från den åldersstruktur som redovisas i diagram 5.1, avsnitt 5.3.2. Här redovisar läget per . I underlag ingår affärsverken. Dessa ingår inte i de siffror avseende staten som () redovisar. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga andel kvinnor än män som avgick vid 65-års- månaden, men skillnaderna har minskat. Allt fler tar i stället ut sin pension efter att de har fyllt . var det totalt 2 306 personer, motsvarande , som avgick med pension efter månaden då de fyllt . var det respektive som gjorde det. Det är en större andel män än kvinnor som arbetar längre än till , men skillnaderna har minskat. tog av männen ut sin pension efter att de fyllt , medan av kvinnorna gjorde det. tog respek- tive av männen ut sin pension medan respektive av kvinnorna gjorde det. som många statligt anställda tar ut sin pension efter att de fyllt är det en större andel som avgår med pension före . var det totalt 1 743 personer, mot- svarande som avgick före månaden då de fyllde . respektive 2013 var det som avgick innan månaden de fyllde . Män har i större utsträckning än kvinnor en lägre pensionsålder än enligt det aktuella statliga pensionsavtalet PA 03, medan kvinnor i större utsträckning använder eventuell rätt till lägre pensionsålder enligt övergångs- bestämmelser till äldre pensionsavtal. Vidare använder kvinnor i större utsträckning än män möjligheten till s.k. förtida uttag av sin ålders- pension. Bortsett har det varit en större andel kvinnor än män som gått i pension före . var det av kvinnorna och av männen som gick i pension före månaden de fyllde . var andelen både för kvinnor och för män. Medianåldern för de statsanställda som har gått i pension är . Kvinnorna hade en högre medianålder vid pensionering än männen. Skillnaderna jämnades ut –2007. har median- åldern varit både för kvinnor och för män. Antalet statsanställda som har månadslön och är eller äldre har fortsatt att öka, från 1 554 personer 2013 till 1 731 personer 2014. Fördelningen efter kompetenskategori och kön framgår av tabell 3.4. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga Tabell 3.4 Antal anställda eller äldre fördelade efter kompetenskategori och kön 2012–2014 Jämfört med 2013 har antalet anställda som är eller äldre ökat inom alla kategorier bortsett från kategorin oklassade, där det skett en minskning. Av det totala antalet anställda som är eller äldre uppgår andelen kvinnor till (att jämföra 2013) och andelen män uppgår till (att jämföra 2013). nybeviljades det färre delpensioner enligt Avtal om delpension för arbetstagare hos staten än färre än 2012. Den totala andelen beviljade delpensioner av antal aktiva 61–har minskat från föregående år och uppgår till , jämfört för . efter att avtalet om delpension infördes var det fler män än kvinnor som beviljades delpension. är det fler kvinnor än män som beviljats förmånen. Tabell 3.5 Nybeviljade delpensioner 2012–2014 var det 702 kvinnor och 535 män som beviljades delpension. Under de två före- gående åren var det 708 respektive 748 kvinnor och 574 respektive 615 män som beviljades delpension. har det så när som på en individ varit lika många kvinnor som män som beviljats delpension med den högsta omfattningen . har det varit fler män än kvinnor som fått den högsta omfattningen på delpensionen. till andelen av de som beviljas en delpension är det dock fortfarande fler män än kvinnor som beviljas delpension med omfattningen . Tabell 3.6 Andelen nybeviljade respektive löpande delpensioner 2014 hos anställda inom olika kompetenskategorier Av tabell 3.6 framgår att delpension är vanligast förekommande hos anställda inom kompetenskategorin Kärnkompetens och minst vanliga inom Ledningskompetens. Beviljade delpensioner står i relativ god proportion till kompetenskategoriernas rela- tiva andel (se tabell 3.2). Jämn könsfördelning i staten Staten är den sektor som har jämnast köns- fördelning på arbetsmarknaden. det fler kvinnor än män bland de statsanställda. var andelen kvinnor . Av tabell 3.1 framgår dock att könsfördel- ningen skiljer sig åt mellan COFOG- grupperna och därmed också mellan myndig- heter och kompetenskategorier. Andel kvinnor och män med chefsuppgifter Andelen chefer som är kvinnor har långsiktigt ökat i staten. Totalt finns nu drygt 6 100 che- fer som är kvinnor () och drygt 9 600 som är män (). var drygt 4 100 chefer kvinnor, motsvarande av alla chefer. Fördelning av kvinnor och män bland myndighetschefer som regeringen anställt anställde regeringen totalt 23 myndighetschefer, av vilka 12 () var kvinnor och 11 () var män. var andelen kvinnor bland myndighetscheferna , dvs. högre än 2014. Föränd- ringar i myndighetsstrukturen har påverkat det totala antalet myndighetschefer som regeringen anställer. Dessa uppgår nu till 199, att jämföra med 2014. Tabell 3.7 Fördelningen av kvinnor och män bland myndighetschefer som regeringen anställt 1 Regeringen anställer rektorer vid statliga universitet och högskolor efter förslag från lärosätets styrelse. 2 Häri ingår myndighetschefer med andra eller unika titlar såsom ombudsmän, direktörer, ordföranden samt rikspolischef, riksåklagare etc. 3 Inklusive vikarierande myndighetschefer. 4 och har tillkommit. har upphört som myndighet. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga 3.4Anställda med utländsk bakgrund Andelen anställda med utländsk bakgrund fortsätter att öka Totalt ca 40 200 statsanställda hade utländsk bakgrund 2014. Som framgår av tabell 3.8 ökar andelen anställda med utländsk bakgrund i staten stadigt och uppgick till 16,8 pro- cent, vilket är en ökning med 0,7 procent- enheter jämfört med . Bland de ny- anställda i staten har andelen med utländsk bakgrund ökat från , vilket nästan är i linje med andelen i befolkningen med utländsk bakgrund (24,2014). Andelen anställda med utländsk bakgrund förändras . Många av dem som är statsanställda rekryterades när andelen med utländsk bakgrund i befolkningen var lägre än . Det är därför intressant att följa andelen nyanställda med utländsk bakgrund inom staten eftersom det påverkar andelen med utländsk bakgrund bland de statsanställda totalt sett. (senast jämförbara uppgifter) uppgick ökningen av andelen med utländsk bakgrund till inom gruppen statsanställda och till inom gruppen förvärvs- arbetande i . Andelen anställda med utländsk bakgrund ökar snabbare i staten än bland det totala antalet förvärvsarbetande eftersom andelen nyanställda med utländsk bakgrund är högre i staten än andelen med utländsk bakgrund på arbetsmarknaden totalt. Se vidare tabell 3.8. Nedbrutet per födelseregion är av de statsanställda födda utrikes och 2,9 pro- cent födda i med två föräldrar som är födda utomlands. Bland de utrikesfödda har de som kommer från länder utanför EU och successivt ökat . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga Tabell 3.8 Andelen anställda med utländsk bakgrund inom staten samt för befolkningen i arbetsför ålder 2012–2014 20–64 år3 Befolkningen 20–64 år4 1Avser individer med månadsavlönad anställning hos obligatoriska och frivilliga medlemmar i . Timanställda m.fl. ingår ej. 2Som nyanställda räknas individer som inte var anställda i staten föregående år samt individer som bytt anställningsmyndighet sedan föregående år. 3Källa: () registerbaserade arbetsmarknadsstatistik (RAMS). I RAMS ingår egna företagare och personer vars arbetstidsomfattning är . 4Källa: SCB:s befolkningsstatistik. Källa: om inget annat anges. Som framgår av tabell 3.8 var andelen med utländsk bakgrund i statsförvaltningen bland kvinnorna och bland männen . Det innebär en ökning för kvinnor och för män jämfört med . Att andelen är något lägre bland män hänger samman med strukturen i de tre mest mans- dominerade COFOG-grupperna Försvar, Näringslivsfrågor m.m. samt Samhällsskydd och rättskipning. Inom dessa grupper har mellan drygt 6 och av de anställda utländsk bakgrund. De låga andelarna kan till viss del förklaras av en skev köns- fördelning och det krav på svenskt medborgar- skap som följer av lagstiftning bl.a. lagen (1994:260) om offentlig anställning eller av säkerhetsklassning som gäller för vissa arbets- uppgifter inom dessa grupper. Att en betydande andel av verksamheterna bedrivs i regioner med en befolkning med få invånare med utländsk bakgrund kan också ha betydelse. Medelåldern är lägre bland personer med utländsk bakgrund. Den totala andelen anställda i åldrarna 25–var 2014, medan andelen i gruppen anställda med utländsk bakgrund var . Andelen äldre är generellt lägre bland anställda med utländsk bakgrund. Bland samtliga statligt anställda var andelen som var , och bland anställda med utländsk bakgrund uppgick andelen till . Var och på vilka kompetenskategorier inom staten finns de anställda med utländsk bakgrund? Andelen med utländsk bakgrund skiljer sig avsevärt åt mellan regioner, men kanske främst mellan storstadsområden och landsbygd. Utanför de tre storstadsområdena är andelen personer med utländsk bakgrund lägre än genomsnittet. Det gäller oavsett om jäm- förelsen görs för befolkningen, samtliga sysselsatta på arbetsmarknaden eller statligt anställda. Högst andel med utländsk bakgrund i staten finns i de tre storstadsområdena (21,), (20,) och (21,). Vad avser olika kompetenskategorier tillhör en högre andel av de anställda med utländsk bakgrund kategorin kärnkompetens jämfört med anställda med svensk bakgrund. Motsatsen gäller dock för kategorierna stöd- och ledningskompetens. Andelen som räknas som ledningskompetens är mer än dubbelt så hög bland anställda med svensk bakgrund (7,) jämfört med bland dem med utländsk bakgrund (3,). Det före- ligger inte någon skillnad mellan könen vad avser kärnkompetens, medan en högre andel kvinnor med utländsk bakgrund tillhör lednings- och stödkompetens (se vidare tabell 3.8). Andelen anställda med utländsk bakgrund varierar mellan olika delar av statsförvaltningen då verksamhetens karaktär har betydelse. Av tabell 3.9 framgår andelen anställda med utländsk bakgrund fördelad på COFOG- grupper och kompetenskategorier. Tabell 3.9 Andelen anställda med utländsk bakgrund fördelad på COFOG-grupper och kompetenskategorier 2014 Fritidsverksamhet, kultur och Anm. Uppgifterna i tabellen baseras på alla anställda med månadsavlönad anställning hos samtliga medlemmar. Timavlönade m.fl. ingår inte. Den högsta andelen anställda med utländsk bakgrund, , finns inom gruppen Utbildning. Det är också denna grupp som har flest anställda i statlig sektor. Universitetens och högskolornas verksamhet karaktäriseras av internationellt samarbete inom både forskning och utbildning och rekryteringar sker ofta internationellt. Det förklarar den relativt höga andelen anställda med utländsk bakgrund inom gruppen. Även andelen nyanställda med utländsk bakgrund är högst inom Utbildning, 2014. Gruppen Socialt skydd m.m. har den näst högsta andelen anställda med utländsk bak- grund, . Övriga fem grupper har andelar under genomsnittet på . Gemensamt för alla grupper utom Fritids- verksamhet, kultur och religion, är att andelen anställda med utländsk bakgrund successivt ökat –2014. Inom gruppen Fritidsverksamhet, kultur och religion ökar även andelen med utländsk bakgrund, men inte . Det beror delvis på att förändringarna inom denna, den minsta gruppen, påverkas procentuellt mer även av små förändringar i antalet anställda. omsättningen är också relativt sett högst inom denna grupp. Den lägsta andelen anställda med utländsk bakgrund finns inom gruppen Försvar, där av de anställda har utländsk bakgrund. Inom både grupperna Försvar och Näringslivsfrågor m.m., där affärsverken finns, samt inom gruppen Samhällsskydd och 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga rättskipning, finns befattningar som förut- sätter svenskt medborgarskap. Detta krav kan antas sänka andelen anställda med utländsk bakgrund inom dessa grupper. Inom gruppen Försvar har av de anställda annat medborgarskap än svenskt. Inom gruppen Samhällsskydd och rättskipning är motsvarande andel . Inom den största gruppen Utbildning har utländskt medborgarskap, att jämföra i statsförvaltningen och 9,1 pro- cent i befolkningen mellan 20–. Mellan uppgick personalrörligheten i staten till . Det innebär att rörligheten minskat med en procentenhet i jämförelse med perioden –. Med personalrörlighet avses här nyanställningar och avgångar vid myndig- heterna oavsett om det skett inom staten eller i förhållande till andra arbetsmarknadssektorer. Diagram 3.3 Personalrörlighet fördelad på kompetenskategorier och ålder 10,310,3 8,57,9 5,75,5 2,83,1 3,4 I likhet var rörligheten totalt sett högre bland anställda , för att sedan avta med stigande ålder. Personalrörligheten var också högre inom kompetenskategorierna kärn- och stöd- kompetens än inom kategorin lednings- kompetens, framför allt i den yngsta ålders- gruppen. Skillnaderna i personalrörligheten mellan kvinnor och män var marginella. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga När en statsanställd blir uppsagd på grund av arbetsbrist är det uppgift att så långt som möjligt förhindra att han eller hon blir arbetslös. Detsamma gäller när någon till följd av omlokalisering av en myndighets verksamhet väljer att inte följa med till den nya orten. bildades i samband med att parterna på det statliga avtalsområdet enades om trygghetsavtalet för statligt anställ- da. arbetar stiftelsen med ett nytt avtal, benämnt avtal om omställning. stöd till de uppsagda är individinriktat och utgår ifrån arbetslinjen. Sedan starten har det totala inflödet till varit 98 660 personer. Diagram 3.4 Totalt inflöde av uppsagda till 1990 1992 1994 1996 1998 2000 2002 2004 2006 2008 2010 2012 2014 uppgick antalet anmälda personer till till 2 124 personer, vilket är 154 färre än 2013 och 78 färre än 2012. Trenden att majoriteten av de som anmäls till har lämnat en tidsbegränsad anställning fortsatte .