prop · H3031d24 · 2015-09-21 00:00:00 — 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 49 –samt de prioriterade järn- vägsprojekten –Degerön, – , –samt järnvägs- projekt i . Den trafikslagsövergripande nationella planen för utveckling av transportsystemet för perioden –2025 (dnr N2014/01779/TE, m.fl.) samt länsplanen för regional transportinfrastruktur i för perioden –2025 inne- håller ett antal investeringar som delvis har finansierats eller kommer att finansieras med inkomster från trängselskatt eller vägavgifter. Det gäller de objekt som enligt Stockholmsöver- enskommelsen respektive Västsvenska infra- strukturpaketet delvis ska finansieras med inkomster från trängselskatt eller vägavgifter samt de vägavgiftsfinansierade broarna över Sundsvallsfjärden på och över på . Den del av investeringarna som täcks av framtida trängselskatte- eller avgiftsintäkter finansieras genom lån som totalt får uppgå till i enlighet med den av beslutade planeringsramen4 för sådana investeringar. I detta inkluderas även kostnader för uppbyggnaden av administrationen av systemen. Låneramen 2016 för ovan angivna ändamål föreslås sammanlagt uppgå till . I tabell 3.26 redovisas nettoupplåning med utgångspunkt från nu fattade beslut och förslag om anslag för amor- tering. I tabell 3.27 redovisas den ackumulerade skulden –2025, vilken är en konsekvens av den nettoupplåning som anges i tabell 3.26. 4 Planeringsramen prisnivå för investeringar i vissa väg- och järnvägsprojekt, för de delar där kapitalkostnaden finansieras med inkomster från trängselskatt eller vägavgifter som beslutades med anledning av regeringens proposition Investeringar för ett starkt och hållbart transportsystem (prop. 2012/13:25, bet. 2012/13:TU2, rskr. 2012/13:119) ska uppgå till för perioden – 2025 och komplettera den statliga ekonomiska ramen för infrastrukturåtgärder för planeringsperioden –2025 som uppgår till prisnivå. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.26 Beräknad nettoupplåning för projekt som med godkännande finansieras med lån åren 2014–2025 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.27 Beräknad låneskuld för projekt som med godkännande finansieras med lån åren 2014–2025 1 Den totala beräknade låneskulden uppgår 2023 till , 2024 till och 2025 till . Av utrymmesskäl redovisas i tabellen endast den totala låneskulden för åren 2014–2022 samt 2025. Kostnaden för räntor och amortering av lån för prioriterade infrastrukturobjekt, el- och te- leanläggningar samt belastar anslag 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur. I tabell 3.28 nedan redovisas det beräknade årliga anslagsbehovet –2025 för dessa kost- nader. Räntor och amortering av lån för dels de projekt som enligt Stockholms- överenskommelsen och Västsvenska infra- strukturpaketet delvis kommer att finansieras med inkomster från trängselskatt, dels de avgiftsfinansierade broarna kommer att finansieras genom inkomster från trängselskatt respektive avgifter. Vid beräkningen av anslagsbehovet har en kalkylränta på , , respektive använts för åren 2016, 2017 respektive 2018. har en kalkylränta på använts. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.28 Anslagsbehov för räntor och återbetalning av lån för vägar och järnvägar åren 2014–2025 Främjande av kollektivtrafik i landsbygd För att främja den regionala tillväxten och goda levnadsvillkor på landsbygd föreslår regeringen en tidsbegränsad satsning på kol- lektivtrafik i landsbygd. Satsningen föreslås uppgå till 2016, 2017, 2018 samt . ska samråda med länen om vad som kan uppnås i respektive län och därefter lämna förslag till regeringen om hur medlen bäst kan användas. Ett exempel på åtgärd kan vara förbättringsåtgärder på järnvägar i landsbygd som är viktiga för kollektivtrafiken. Det kan även omfatta investeringar som främjar ökat kollektivtrafikresande med buss. Regeringen föreslår därför att anslag 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur ökas med 2016, 2017, 2018 samt . Vidare föreslås att Statens väg- och trans- portforskningsinstitut (VTI) ges i uppdrag att genomföra en studie om hur exempelvis innova- tiva lösningar kan öka medborgares vilja och möjlighet att utnyttja kollektivtrafik på lands- bygden. Regeringen föreslår därför att anslag 1:9 ökas med 2016–2017 Cykling är ett transportsätt som så väl miljö- mässigt som ur ett folkhälsoperspektiv har Regeringen gör en tvååring sats- ning på 2016 och 2017 på cykelfrämjande åtgärder. Re- geringen föreslår därför att anslag 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur ökas med 2016 och 2017. Regeringen avser att föreslå att ett system med tonnageskatt införs. Den föreslagna åtgärden beräknas minska skatteintäkterna med . Minskningen av statens intäkter finansieras delvis genom att anslagsmedlen till utveckling av statens transportinfrastruktur minskas med sammanlagt . Därutöver minskas anslaget för sjöfartsstöd med . Mot bakgrund av detta föreslås anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur minskas med samt anslaget 1:15 Sjöfartsstöd med . De resurser som genom detta frigörs beräknas av regeringen utgöra en delfinansiering av effekterna vid införandet av tonnageskattesystemet. Regeringen bedömer att det krävs en utökning av resurserna för att det nationella nätverket av öppna beredskapsflygplatser för samhällsviktiga lufttransporter ska kunna upprätthållas. Detta för att finansiera ökade kostnader för att hålla 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 flygledare och markpersonal i insatsberedskap samt ändrade öppethållandetider på flygplat- serna. Regeringen föreslår mot bakgrund av detta en satsning om . Satsningen finansieras genom att anslagsmedlen till utveckling av statens trans- portinfrastruktur minskas med sammanlagt . Mot bakgrund av detta föreslår regeringen att anslag 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur minskas med . Statistik avseende maritima näringar Regeringen föreslår i denna proposition en sats- ning med för statistik-, utvärderings- och analysverksamhet inom transportområdet avseende maritima näringar. Mot bakgrund av detta föreslår rege- ringen att anslag 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur minskas med . Regeringens preliminära beräkning av anslagets fördelning på poster redovisas i tabellen nedan. Det ankommer dock på regeringen att slutligt besluta om medlens fördelning på poster. Tabell 3.29 Utveckling av statens transportinfrastruktur fördelning på anslagsposter Investeringar i regional plan Planering, stöd och Räntor och återbetalning av av lån för vägar av lån för järnvägar 1Större investeringar i nationell plan avser namngivna investeringar och åtgärder vars planerade kostnader överstiger . 2Till anslagsposten för räntor och återbetalning av lån har medel avsatts som motsvarar det beräknade anslagsbehovet vid en kalkylränta på . Den preliminära beräkningen av tilldelning av medel till den aktuella anslagsposten baseras därmed på en högre kalkylränta än den som använts vid beräkning av anslagsbehovet i tabell 3.28. Regeringen menar att det finns behov av en buffert på anslagsposten för räntor och återbetalning av lån för att kunna hantera eventuella räntehöjningar. Tabell 3.30 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. 3Anslaget minskas för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. Regeringen föreslår att 23 anvisas under anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till 23 , 24 respektive 25 . 3.6.21:2 Vidmakthållande av statens infrastruktur Tabell 3.31 Anslagsutveckling 1:2 Vidmakthållande av statens infrastruktur 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 21 818 147 tkr prisnivå. 3Motsvarar 21 273 865 tkr prisnivå. 4Motsvarar 19 524 957 tkr prisnivå. Anslaget får användas till utgifter för –trafikledning, drift, underhåll och bärig- hetsåtgärder på statliga vägar och järnvägar, 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 –bidrag till anläggningar i anslutning till det kapillära bannätet i enlighet med tidigare riksdagsbeslut, –statsbidrag till drift av enskilda vägar, –ersättning för eftersök av vilt som varit inblandat i sammanstötning med motor- fordon eller spårbundna fordon liksom administrations- och fakturahanteringskostnader för detta, –stakning av vinterled till , –eventuella böter till följd av försenat ge- nomförande av EU-direktiv, –betalning av kvalitetsavgifter till följd av avvikelser från i tågplan och trafike- ringsavtal fastställt användande av infra- strukturen som orsakats av , –ersättning som betalas ut av i egenskap av infrastrukturförvaltare med stöd av lagen (2015:338) om internationell järnvägstrafik, –kompensation till godstransportörer på spår för icke internaliserade kostnader avse- ende godstransporter på väg respektive inom sjöfarten, –forsknings- och innovationsinsatser inom transportområdet, samt –räntor och amorteringar på upptagna lån för byggande av broar som ersätter färjor på statens vägnät. Bestämmelser finns i förordningen (2009:236) om en nationell plan för transportinfrastruktur och förordningen (1989:891) om statsbidrag till enskild väghållning. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åta- ganden medför behov av framtida anslag på högst 20 2017–2021. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Skälen för regeringens förslag: Den verk- samhet som bedriver förutsätter att myndigheten ingår avtal med externa parter om ekonomiska åtaganden . Bemyndigandet bör avse all upphandlad verk- samhet och bidrag där fleråriga avtal sluts, som inte faller under 6 kap. 2 § budgetlagen (2011:203). Bemyndigandet ska avse det total- belopp som regeringen får ha bundit upp i avtal vid budgetårets utgång. I beräkningarna av bemyndigandet inkluderas framtida räntekostnader på upptagna lån. Vidare har en kalkylränta på , , respektive använts för åren 2016, 2017 respektive 2018. har en kalkylränta på använts. Avgörande för när ett åtagande inträffar enligt gällande redovisningsregler är vanligen när respektive kontrakt tecknas. De exakta tid- punkterna för kontraktstecknandet i de enskilda fallen kan vara svåra att förutse. Av detta följer att det behövs viss buffert i bemyndigandet. Utan en sådan buffert försämras möjligheterna till att genomföra kostnadseffektiva upphand- lingar och därmed också ett kostnadseffektivt byggande. Exempelvis kan det bli nödvändigt att skjuta upp den avslutande delen av en upphand- ling för att inte överskrida bemyndigandet vilket försenar och även kan fördyra projektgenom- förandet. Regeringen bör bemyndigas att för anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20 2017–2021. Tabell 3.32 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur -7 447 000 -11 514 000 -8 822 000 -8 644 000 -6 103 000 -5 546 800 Erhållet/föreslaget bemyndigande Utökade resurser till vidmakthållande av det statliga järnvägsnätet Behovet av underhåll på järnvägen är mycket stort. genomfördes en förstärkning av drift och underhåll av järnvägsinfrastrukturen med som en följd av riks- dagens beslut med anledning av propositionen Vårändringsbudget (prop. 2014/15:99, bet. 2014/15:FiU21, rskr. 2014/15:255). ekonomiska vårproposition (prop. 2014/15:100, bet. 2014/15:FiU20, rskr. 2014/15:254) aviserades även en fortsatt tillfällig förstärkning av drift och underhåll av järnvägs- infrastrukturen –2018 med . Tillskottet ska användas för att förstärka underhållet på järnvä- gen. De ökade underhållsinsatserna på järnväg koncentreras till de stora och mest trafikerade områdena där behoven och kapacitetsbristen är som störst. Det handlar på järnvägssidan om stambanorna, särskilt kring storstäderna, och även de transportstråk som näringslivet har pri- oriterat som mest angelägna. Satsning på vägar och järnvägar i landsbygd Regeringen föreslår att energiskatten på bensin och dieselbränsle höjs, vilket stärker bränslesnåla fordons konkurrenskraft och ökar drivkraften för att samåka, cykla eller använda kollek- tivtrafik. är tillgången till kollek- tivtrafik som alternativ till bil begränsad på landsbygden. För att främja den regionala tillväxten och goda levnadsvillkor på landsbygd föreslår regeringen därför tidsbe- gränsade satsningar på förbättrat vägunderhåll respektive järnvägsunderhåll. Vägunderhållet föreslås ökas med 2016. –2019 beräknas satsningen uppgå till . Satsningen inriktas på åtgärder för bärighet, tjälsäkring och be- läggning. Det är åtgärder som är viktiga för regional tillväxt och vägnätet på landsbygden. I avsikt att förbättra järnvägssystemets funktionalitet samt främja regional tillväxt och landsbygdens förutsättningar föreslås att järn- vägsunderhållet ökas tillfälligt med 2016. –2019 beräknas sats- ningen uppgå till . kommer att få i uppdrag av rege- ringen att återkomma om underhållsåtgärder som i närtid kan öka järnvägens funktionalitet utanför de stora och mest trafikerade banorna. Satsningen på järnvägsunderhållet kom- pletterar regeringens redan beslutade och avise- rade satsning på järnvägsunderhåll 2015–2018 som koncentrerats till de stora och mest trafike- rade områdena. Förbättrade konkurrensvillkor för godstransport på järnväg Det är angeläget att konkurrensvillkoren för godstransporter på järnväg är goda. Kommande år prognostiseras en höjning av banavgifterna baserat på gällande lagstiftningskrav. Regeringen har, bl.a. mot denna bakgrund, uppdragit åt att se över de EU-rättsliga förut- sättningarna för att kompensera järnvägs- företagen för icke-internaliserade kostnader för godstransporter på järnväg visavi väg och sjöfart i syfte att därigenom stärka järnvägens kon- kurrenskraft (dnr N2015/04606/TS). Uppdraget ska redovisas . Regeringen avser återkomma Vårändringsbudget om förutsättningar för en sådan eventuell kompensation, men föreslår redan nu att preliminärt 2016–2019 avsätts för ändamålet genom en ökning av underhållsanslaget. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att anslag 1:2 Vidmakthållande av statens trans- portinfrastruktur ökas med totalt 2016, 2017, 2018 och 2019. Säkerställd statlig kontroll över järnvägsunderhålet är en dominerande beställare på området för spårunderhållstjänster och det är därför av vikt att verket följer utvecklingen inom marknaden för dessa tjänster. Det är nödvändigt att har tillräcklig kunskap om anläggningens tillstånd och nödvändiga åtgärds- behov för att kunna fullgöra förvaltningsansvaret i alla delar från långsiktig planering till säkrandet av effektivt genomförda (operativa) åtgärder. Regeringen gav den pågående 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 utredningen om järnvägens organisation ett tilläggsdirektiv med uppdrag att tidigarelägga redovisningen av delar av utredningens resultat (dir. 2013:46). Det handlar om att i ett första skede särbehandla den del som rör byggande och underhåll av järnvägsinfrastrukturen. Utred- ningen överlämnade de delbe- tänkandet på anläggningen (SOU 2015:42). Regeringen anser att utredningens delbe- tänkande förstärker bilden av att det finns möjligheter att förbättra järnvägens funkt- ionssätt genom ett effektivare underhåll av anläggningen. Delbetänkandet har remitterats och regeringen avser fortsatt bereda ärendet och vidta åtgärder för att staten ska ta det samlade ansvaret för kontroll och utförande vid under- hållet av de svenska järnvägarna. Av tabellen nedan framgår regeringens preli- minära beräkning av anslagets fördelning på poster. Det ankommer dock på regeringen att slutligt besluta om medlens fördelning på poster. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.33 Anslag 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Tabell 3.34 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:2 Vidmakthållande av statens infrastruktur Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. 3Anslaget minskas med , och för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. Regeringen föreslår att 20 anvisas under anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till 21 , 21 respektive 19 . Tabell 3.35 Anslagsutveckling 1:3 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 1 297 371 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 297 461 tkr prisnivå. 4Motsvarar 1 297 462 tkr prisnivå. Anslaget får användas för för- valtningsutgifter. Från anslaget finansieras utgifter för ledning, ekonomiadministration, personaladministration, planering och upp- följning av verksamheten, övrigt verksam- hetsstöd och intern utveckling till den del dessa aktiviteter inte är direkt hänförliga till kärn- verksamhetens produkter och tjänster/prestationer. Anslaget finansierar vidare administration av statens miljöansvar inom det transportpolitiska området. Anslaget får även användas för modellutveckling och analys inom transport- området samt för verksamhet rörande den lång- siktiga infrastrukturplaneringen och riksin- tressen som bedrivs inom sjöfartsområdet. Anslaget får vidare användas för verksamhet rörande den långsiktiga infrastrukturplaneringen och riksintressen inom luftfarten samt admi- nistration av drift- och investeringsbidrag till icke statliga flygplatser och administrationen av trafikavtal. Tabell 3.36 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:3 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. 3Anslaget minskas med , och för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 1:3 . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till 1 , 1 respektive 1 . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 3.6.41:4 Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål Tabell 3.37 Anslagsutveckling 1:4 Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter inom Sjö- fartsverkets ansvarsområde som inte finansieras via handelssjöfarten, såsom flyg- och sjör- äddning, isbrytningsverksamhet samt fritids- båtsinfrastruktur. Tabell 3.38 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:4 Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:4 Ersättning för sjör- äddning och fritidsbåtsändamål . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , re- spektive . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 3.6.51:5 Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur Tabell 3.39 Anslagsutveckling 1:5 Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 3.6.61:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser Tabell 3.41 Anslagsutveckling 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser 1 Inklusive beslut om ändringar i status budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för ersättning för att täcka underskott vid drift av och slussar samt . Tabell 3.40 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:5 Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:5 Ersättning till viss kanal- och slussinfrastruktur . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . Anslaget får användas för utgifter för att finan- siera delar av driftunderskott vid kommunala och privata flygplatser som trafikeras av flyglin- jer som upphandlas av staten. Anslaget får användas för utgifter för att upprätthålla bered- skap för samhällsviktiga transporter på vissa flygplatser. Anslaget får därutöver användas för ersättning till utförare av flygtrafiktjänst för flygningar där avgift inte får tas ut. har uppdraget att teckna ettåriga överenskommelser för att upprätthålla ett nationellt nätverk av beredskapsflygplatser för samhällsviktiga lufttransporter. I uppdraget ingår att med en timmes inställelseberedskap kunna öppna flygplatser för dessa lufttrans- porter. Regeringen bedömer att för att det nationella nätverket av öppna beredskapsflygplatser för samhällsviktiga lufttransporter ska kunna upp- rätthållas, behövs en ökning av anslaget 1:6 Driftbidrag avseende icke statliga flygplatser. Detta behövs för att finansiera ökade kostnader för att hålla flygledare och markpersonal i insatsbe- redskap samt ändrade tider för öppethållande på flygplatserna. Regeringen föreslår mot bakgrund av detta en permanent satsning om från och 2016. Förslaget finan- sieras genom att en motsvarande sänkning fö- reslås av anslaget 1:1 Utveckling av statens trans- portinfrastruktur (se vidare anslaget 1:1 Utveckl- ing av statens transportinfrastruktur). Tabell 3.42 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 användas till statligt tonnage för färjetrafiken till och från . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:7 Trafikavtal ingå ekonomiska åtaganden i samband med tjänste- koncessioner, avtal om trafiktjänst baserat på allmän trafikplikt, samverkansavtal och upp- handling av transportpolitiskt motiverad trafik som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 7 2017–2027. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 3.43 Anslagsutveckling 1:7 Trafikavtal 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statens trafikavtal rörande transportpolitiskt motiverad interregional kollektivtrafik. Anslaget får an- vändas för utgifter för tillfällig juridisk, ekono- misk, eller annan expertis vid ingående av nya avtal samt för förvaltningsutgifter som är direkt hänförliga till trafikavtal. Skälen för regeringens förslag: Bemyndi- gandet föreslås vara något högre än beräknade utestående åtaganden för att ta höjd för den variation och osäkerhet som förekommer. Vissa trafikavtal rörande transportpolitiskt motiverad interregional kollektivtrafik, främst flygavtal och avtal om färjetrafik till och från , inne- håller rörliga ersättningsvillkor. Framför allt handlar det om förändringar av t.ex. oljepris. Regeringens förslag till bemyndigande tar således hänsyn till denna rörliga komponent.