prop · H20399 · 2015-04-15 00:00:00 — Minskningen bedöms inte nämnvärt påverka myndighetens verksamhet. Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statens budget . Regeringens förslag: Ett nytt ramanslag 2:5 Arbetslivspolitik förs upp på statens budget med . Anslaget får användas för utgifter för att finansiera forskning om arbetsliv. Anslaget får även användas för vissa utgifter för stöd till företagshälsovårdens kompetens- försörjning. Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslog i budgetpropositionen att anslaget 2:5 Arbetslivspolitik skulle föras upp på statens budget med (prop. 2014/15:1 utg.omr. 14 avsnitt 5.8.5). beslutade dock att anslaget inte skulle föras upp på statens budget (bet. 2014/15:AU2, rskr. 2014/15:89). Regeringen anser alltjämt att arbetslivsforskningen måste stärkas. Regeringen föreslår därför att särskilda medel avsätts för att finansiera forskning om kvinnors arbetsmiljö- problem och arbetsrelaterade ohälsa. Vidare är företagshälsovården ett viktigt stöd för både arbetsgivare och arbetstagare i det förebyggande arbetsmiljöarbetet för att främja hälsa och underlätta återgång i arbete vid sjukdom. Det är av stor vikt att företags- hälsovården har tillgång till rätt kompetens. För att främja kompetensförsörjningen inom företagshälsovården föreslår regeringen att särskilda medel avsätts. Regeringen återkommer i fråga om utformningen av detta stöd. Regeringen anser mot denna bakgrund att anslaget 2:5 Arbetslivspolitik bör föras upp på statens budget med . bedöms utgifterna uppgå till , till och till . Anslaget får användas för utgifter för att finansiera forskning om arbetsliv. Anslaget får även användas för vissa utgifter för stöd till företagshälsovårdens kompetens- försörjning. Finansiering sker genom de förslag till inkomstökningar och minskade anslag som lämnas i denna proposition. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 3 . Regeringens förslag: Anslaget 1:1 Studiehjälp minskas med . Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslog i budgetpropositionen att 3 skulle anvisas anslaget 1:1 Studiehjälp (prop. 2014/15:1 utg.omr. skulle anvisas anslaget, med motiveringen att kostnadsersättningen till elever i gymnasial lärlingsutbildning, den s.k. lärlingsersättningen, skulle kunna fördubblas fr.o.m. för att öka antalet elever i lärlingsutbildningen (bet. 2014/15:UbU2, rskr. 2014/15:91). Lärlingsersättningen infördes för att täcka elevernas ökade kostnader för kost och transporter utbildningen är förlagd till en arbetsplats (prop. 2013/14:1 utg.omr. 15 avsnitt 3.8.2). Enligt remiss- promemorian inför reformen utgår ersättningsnivån på bl.a. från schablonberäkningar (dnr U2013/6057/SF). Innan en utvärdering av reformen har gjorts anser regeringen att en höjning av ersättningsnivån inte bör prioriteras. Anslaget 1:1 Studiehjälp bör därför minskas med . bedöms utgifterna minska med , med och med 2018. Minskningen av anslaget används för att bidra till finansieringen av de ökade anslagen i denna proposition. Minskningen bedöms inte påverka verksamheten innevarande år. 1:3 Avsättning för kreditförluster 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor I statens budget finns för dessa ändamål uppförda ramanslag på 14 , 1 respektive . Regeringens förslag: Anslaget 1:2 Studiemedel Anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster ökas med . Anslaget 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor ökas med . Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslog i budgetpropositionen att 14 skulle anvisas anslaget 1:2 Studiemedel, 1 skulle anvisas anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster och skulle anvisas anslaget 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor (prop. 2014/15:1 utg.omr. 15 avsnitten 3.8.2–3.8.4). beslutade dock att 14 skulle anvisas anslaget 1:2 Studiemedel, 1 skulle anvisas anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster och skulle anvisas anslaget 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor (bet. 2014/15:UbU2, rskr. 2014/15:91). Skillnaden mellan regeringens förslag och beslut beror på en rad faktorer hänförliga till anslagens användning. Regeringen redovisar i det följande sin bedömning av anslagens användning 2015. Höjd bidragsnivå för vissa lärarutbildningar Regeringen bedömde i budgetpropositionen att studerande på kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämnes- lärarexamen inom matematik, naturorienterande ämnen eller teknik bör kunna få den högre bidragsnivån inom studiemedlen fr.o.m. . Syftet var att stärka rekryteringsläget då bristen på utbildade lärare inom dessa områden är bekymmersam. beslutade dock att i stället skulle anvisas ett nytt anslag 1:7 Examenspremie för examenspremier till studerande på bl.a. dessa utbildningar. uttalade att förslaget om en examenspremie är en mer verkningsfull åtgärd än regeringens bedömning om den högre bidragsnivån (se vidare anslag 1:7 Examenspremie). Regeringen anser dock alltjämt att det högre studiebidraget, som uppgår till per studiemånad , är en lämpligare åtgärd för att rekrytera studerande till utbildning. Studerande på kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen inom matematik, naturorienterande ämnen eller teknik bör därför kunna få den högre bidragsnivån inom studiemedlen för sina studier Anslagen 1:2 Studiemedel och 1:3 Avsättning för kreditförluster bör därför ökas med respektive . och framåt bedöms utgifterna på anslagen 1:2 Studiemedel, 1:3 Avsättning för kreditförluster och 1:4 Statens utgifter för kreditförluster öka med , respektive till följd av denna åtgärd. Ökade kostnader till följd av utbildningskontrakt Regeringen bedömde i budgetpropositionen att de möjligheter som finns för arbetslösa ungdomar i åldern 20–att under vissa förutsättningar få den högre bidragsnivån inom studiemedlen borde fortsätta, som ett led i införandet av utbildningskontrakt, och framöver anpassas till hur 90-dagarsgarantin utformas. I samband med behandling av regeringens proposition uttalade utbildnings- utskottet att satsningen ska förlängas, men att det inte är aktuellt att se den som ett led i införandet av utbildningskontrakt för arbetslösa ungdomar. Utskottet föreslog också medel för att den pågående satsningen skulle utökas och även omfatta nyanlända invandrare i åldern 20– som har slutfört sin etableringsplan. beslutade i enlighet med utskottets betänkande. Regeringen föreslår i denna proposition att medel tillförs för införande av utbildnings- kontrakt, som syftar till att arbetslösa ungdomar mellan 20–ska påbörja eller återgå till studier med målsättningen att fullfölja en gymnasieutbildning (se avsnitt 6.13). Regeringen anser alltjämt att de möjligheter som finns för arbetslösa ungdomar att få det högre studiebidraget bör fortsätta och vara ett led i införandet av utbildningskontrakt. Studiemedel, 1:3 Avsättning för kreditförluster och 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor bör därför ökas med , respektive . Därefter bedöms utgifterna öka med , respektive 2016, , respektive 2017 och med , respektive 2018 till följd av denna åtgärd. Vid en kommande anpassning till hur utbildningskontraktet utformas bör även nyanlända invandrare i åldern 20–som har slutfört sin etableringsplan under vissa förutsättningar ha möjlighet att få den högre bidragsnivån inom studiemedlen. Regeringen anser därför att de medel som anvisats, utöver medlen för regeringens satsning på utbildnings- kontrakt, för nyanlända invandrare i åldern 20– bör användas till andra prioriterade insatser. Anslagen 1:2 Studiemedel och 1:3 Avsättning för kreditförluster bör därför minskas med respektive . Därefter bedöms utgifterna minska med respektive 2016 samt med respektive 2017 till följd av denna åtgärd. Ökade kostnader till följd av traineejobb Regeringen föreslår i denna proposition medel för traineejobb. Traineejobb innebär en möjlighet för arbetslösa ungdomar mellan 20–att kombinera arbete med relevant yrkesutbildning (se avsnitt 6.13). Satsningen på traineejobb innebär ökade kostnader för studiemedel, avsättningar för kreditförluster och statens utgifter för studiemedelsräntor. Anslagen 1:2 Studiemedel, 1:3 Avsättning för kreditförluster och 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor bör därför ökas med , respektive . Därefter bedöms utgifterna öka med , 2016, 201 600 000 kronor, 20 000 000 Ökade kostnader till följd av fler utbildningsplatser inom vuxenutbildning Regeringen föreslår i denna proposition ökade medel för fler utbildningsplatser inom komvux och yrkesvux (se avsnitt 6.15), vilket även innebär ökade kostnader för studiemedel, avsättningar för kreditförluster och statens utgifter för studiemedelsräntor. Studiemedel, 1:3 Avsättning för kreditförluster och 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor bör därför ökas med , respektive . Därefter bedöms utgifterna öka med , respektive 2016, , 31 100 000 Ökade kostnader till följd av fler utbildningsplatser på folkhögskolan Regeringen föreslår i denna proposition ökade medel för fler utbildningsplatser på folkhögskolans allmänna kurs (se avsnitt 6.16), vilket även innebär ökade kostnader för studiemedel, avsättningar för kreditförluster och statens utgifter för studiemedelsräntor. Anslagen 1:2 Studiemedel, 1:3 Avsättning för kreditförluster och 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor bör därför ökas med , respektive . Därefter bedöms utgifterna öka med , respektive 2016, , respektive 2017 och med , respektive 2018 till följd av denna åtgärd. Ökade kostnader till följd av fler utbildningsplatser på universitet och högskolor Regeringen föreslår i denna proposition ökade medel för fler utbildningsplatser på universitet och högskolor, vilket även innebär ökade kostnader för studiemedel, avsättningar för kreditförluster och statens utgifter för studiemedelsräntor (se avsnitt 6.15). Anslagen 1:2 Studiemedel, 1:3 Avsättning för kreditförluster och 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor bör därför ökas med , respektive . Därefter bedöms utgifterna öka med , 2016, 76 500 000 Minskade kostnader till följd av studier med aktivitetsstöd Regeringen anser att det under vissa förutsättningar ska vara möjligt för deltagare i den s.k. sysselsättningsfasen att studera kortare kurser inom komvux, universitet och högskola samt inom med bibehållet aktivitetsstöd (se avsnitt 6.13). Detta innebär minskade kostnader för studiemedel, avsättningar för kreditförluster och statens utgifter för studiemedelsräntor. Studiemedel, 1:3 Avsättning för kreditförluster och 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor bör därför minskas med , respektive . bedöms utgifterna minska med , respektive 2016, , respektive 2017 och med , respektive 2018 till följd av denna åtgärd. Regeringen föreslog i budgetpropositionen att 1 skulle anvisas anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster (prop. 2014/15:1 utg.omr. 15 avsnitt 3.8.3). beslutade dock att 1 skulle anvisas anslaget, till följd av att utbildnings- utskottet bl.a. ställt sig bakom ett förslag om helt avskaffad åldersavskrivning för studielån och återkrav av studiemedel. Förslaget innebär att åldersavskrivningen av studielån, som sker vid utgången av det år då låntagaren fyller , avskaffas, liksom motsvarande ålders- avskrivning för återkrav. Förslaget remitterades (dnr U2014/4061/SF) och möttes av kritik från flera remissinstanser. Bland annat avstyrkte förslaget, främst av skälet att de ekonomiska konsekvenserna är osäkra och att det innebär ett risktagande att minska de avsättningar som ska täcka framtida avskrivningar. Regeringen anser att det finns flera allvarliga problem med förslaget om avskaffad åldersavskrivning för studieskulder. Regeringen anser bland annat att förslaget på ett oskäligt sätt missgynnar personer med låga inkomster och pensioner, och då särskilt kvinnor. Regeringen anser mot denna bakgrund att förslaget om slopad åldersavskrivning för studieskulder inte bör genomföras. Anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster bör därför ökas med . Därefter bedöms utgifterna öka med 2016, 2017 och med 2018 till följd av denna åtgärd. Ökade, eller minskade, utgifter på anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster påverkar inte den offentliga sektorns finansiella sparande då avsättningarna görs för framtida kreditförluster och det finansiella sparandet endast påverkas av konstaterade förluster. I tabell 6.1 redovisas en sammanställning över utgiftsförändringarna på anslagen. Tabell 6.1 Sammantagen budgeteffekt 2015 för anslagen 1:2 Studiemedel, 1:3 Avsättning för kreditförluster och 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor Höjd bidragsnivå för vissa lärarutbildningar Höjd bidragsnivå för nyanlända -20,4 Fler platser inom komvux/yrkesvux Fler platser på folkhögskolan Fler platser på universitet och högskolor -12,0 Anslag 1:3 Avsättning för kreditförluster Höjd bidragsnivå för vissa lärarutbildningar Höjd bidragsnivå för nyanlända -0,2 Fler platser inom komvux/yrkesvux Fler platser på folkhögskolan Fler platser på universitet och högskolor -0,9 Anslag 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor Fler platser inom komvux/yrkesvux Fler platser på folkhögskolan Fler platser på universitet och högskolor -0,1 Sammantaget bör anslagen 1:2 Studiemedel, 1:3 Avsättning för kreditförluster och 1:4 Statens 400 000 000, Finansiering sker genom de förslag till inkomstökningar och minskade anslag som lämnas i denna proposition. För bedöms anslaget 1:2 Studiemedel ökas med 2016, 1 2017 och 1 2018. För bedöms anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster ökas med 2016, 454 400 000 kronor 2017 och 2018. För bedöms anslaget 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor ökas med 2016, 2017 och 2018. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:7 Examenspremie minskas med . Skälen för regeringens förslag: beslutade att skulle anvisas ett nytt anslag 1:7 Examenspremie (bet. 2014/15:UbU2, rskr. 2014/15:91) i syfte att införa examenspremier till vissa lärarstuderande. En promemoria med förslag om införande av s.k. examenspremier remitterades (dnr U2014/4064/SF). Remissinstanserna var i huvudsak positiva till att något gjordes för att stimulera den berörda målgruppen, men bedömde att det inte skulle få tillräcklig effekt varken . Regeringen anser alltjämt, som angetts ovan, att den högre bidragsnivån inom studiemedlen är en mer lämplig åtgärd än examenspremier för att snabbt locka fler personer att utbilda sig till lärare inom matematik, naturorienterande ämnen eller teknik. Förslaget om examenspremier bör därför inte genomföras. Det nya anslaget 1:7 Examenspremie bör därför minskas med . Utgifterna bedöms därefter minska med 2016, 2017 och med 2018 till följd av denna åtgärd. Minskningen av anslaget används för att bidra till finansieringen av de ökade anslagen i denna proposition. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:8 minskas med . Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslog i budgetpropositionen att skulle anvisas anslaget 1:8 2014/15:1 utg.omr. 15 avsnitt 3.8.7). beslutade dock att skulle anvisas anslaget med motiveringen att hade behov av medel för genomförandet av examenspremiereformen (bet. 2014/15:UbU2, rskr. 2014/15:91). Regeringen anser, i enlighet med vad som anförts ovan, att förslaget om examenspremier till vissa lärarstuderande inte bör genomföras. har således inte behov av de medel som finns avsatta för genomförandet av reformen. bör därför minskas med . Minskningen av anslaget används för att bidra till finansieringen av de ökade anslagen i denna proposition. 6.15Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:1 minskas med . Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslog i budgetpropositionen att skulle anvisas anslaget 1:1 (prop. 2014/15:1 utg.omr. 16 avsnitt 10.1.1). beslutade dock att skulle anvisas anslaget (bet. 2014/15:UbU1, rskr. 2014/15:90). Regeringen anser i enlighet med vad som anfördes i propositionen Ökad individanpassning – en effektivare sfi och vuxenutbildning att ett material för att stödja en likvärdig bedömning och betygssättning inom vuxen- utbildning på grundläggande nivå i kurserna svenska, svenska som andraspråk, matematik, engelska och samhällskunskap bör tas fram, i stället för nationella prov (prop. 2014/15:85). Ett sådant material bedöms utgöra en fullgod ersättning för nationella prov, som kostnaden blir lägre. Kostnaderna bedöms även bli lägre för vissa informationsinsatser . Regeringen anser mot denna bakgrund att anslaget 1:1 bör minskas med . bedöms utgifterna minska med . Minskningen av anslaget används för att bidra till finansieringen av de ökade anslagen i denna proposition. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:2 minskas med . Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslog i budgetpropositionen att skulle anvisas anslaget 1:2 (prop. 2014/15:1 utg.omr. 16 avsnitt 10.1.2). beslutade dock att skulle anvisas anslaget (bet. 2014/15:UbU1, rskr. 2014/15:90). Ökningen avsåg bl.a. en förstärkt tillsyn över förskolan som bl.a. innebär en kvalitetsgranskning där barngruppernas storlek analyseras särskilt. Regeringen anser att denna förstärkta tillsyn inte behöver innehålla regelmässiga stickprov genom besök på ett antal förskolor i varje kommun. Anslaget bör därför minskas med 2015. Ökningen avsåg även för central rättning av elevlösningar på nationella prov inom komvux på grundläggande nivå. Regeringen anser dock, som anförts under anslaget 1:1 , att ett stödmaterial bör ersätta sådana nationella prov. rättning av elevlösningar av sådana prov är därmed inte aktuell. Anslaget bör därför minskas med . Mot denna bakgrund anser regeringen att anslaget 1:2 bör minskas med . Utgifterna bedöms minska med motsvarande belopp 2016 och framåt. Minskningen av anslaget används för att bidra till finansieringen av de ökade anslagen i denna proposition. 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 3 . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2016–2019. Regeringens förslag: Anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet minskas med . Anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet får även användas för inrättande av ett nationellt kunskaps- och resurscentrum mot rasism. Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2016–2023. Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslog i budgetpropositionen att 4 skulle anvisas anslaget 1:5 Utvecklingen av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet (prop. 2014/15:1 utg.omr. 16 avsnitt 10.1.5). beslutade dock att 3 skulle anvisas anslaget (bet. 2014/15:UbU1, rskr. 2014/15:90). Skillnaden mellan regeringens förslag och beslut beror på en rad faktorer hänförliga till anslagets användning. Regeringen redovisar i det följande sin bedömning av anslagets storlek och användning 2015 och även den fleråriga budgeteffekten. Redovisningen baserar sig på regeringens överväganden i budgetpropositionen och ställningstaganden om anslagets användning. Regeringen redovisade i budgetpropositionen att av anslaget skulle användas för satsningen nationella skolutvecklingsprogram. uttalade dock att nationella skolutvecklings- program inte skulle genomföras. Regeringen anser alltjämt att satsningen bör genomföras för att ge alla huvudmän och skolor möjlighet att utvecklas. Anslaget bör därför ökas med . och framåt bedöms satsningen uppgå till . Förstärkning av Statens skolverks informationskampanj om lärar- och förskollärarutbildningarna Regeringen redovisade i budgetpropositionen att av anslaget skulle användas för en förstärkning av Statens skolverks informationskampanj om lärar- och förskolläraryrkena och de nya lärar- och förskol- lärarutbildningarna. uttalade dock att förstärkningen av informationskampanjen inte skulle genomföras. Regeringen anser alltjämt att Statens skolverks informationskampanj behöver förstärkas och att anslaget därför ska ökas med . Fler speciallärare och specialpedagoger Regeringen redovisade i budgetpropositionen att skulle avsättas för insatser som i huvudsak skulle syfta till att öka tillgången till specialpedagogiskt stöd i förskoleklass och årskurs 1–3. Utbildnings- utskottet uttalade dock att satsningen inte skulle genomföras. Regeringen anser alltjämt att satsningen bör genomföras för att öka tillgången till speciallärare och specialpedagoger. Av tidsmässiga skäl är det emellertid endast möjligt att genomföra en mycket begränsad del av satsningen . Anslaget bör därför endast ökas med . Syftet är att göra det mer attraktivt för verksamma lärare att genom utbildning inom ramen för satsningen Lärarlyftet II få en speciallärarexamen med specialisering mot utvecklingsstörning. Det bidrag om per högskolepoäng som enligt förordningen (2007:222) om statsbidrag för fortbildning av lärare samt fritidspedagoger och motsvarande lämnas till huvudmän vars lärare deltar i den ovan nämnda utbildningen kommer därmed att höjas. och framåt bedöms satsningen på ökad tillgång till specialpedagogiskt stöd uppgå till . Regeringen redovisade i budgetpropositionen att av anslaget skulle användas för att stimulera framväxten av s.k. yrkescollege på gymnasieskolans yrkesprogram. uttalade dock att insatsen inte skulle genomföras. Regeringen anser alltjämt att s.k. yrkescollege eller liknande samverkansmodeller bör stimuleras och spridas till fler branscher och att anslaget därför bör ökas med . –2018 bedöms satsningen uppgå till . Regeringen redovisade i budgetpropositionen att av anvisade medel under anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal skulle användas för kompetens- utveckling av lärare inom utbildning i svenska för invandrare, förkortad sfi, (prop. 2014/15:1 utg.omr. 16 avsnitt 10.1.10). Utbildnings- utskottet uttalade dock att insatsen inte skulle genomföras (bet. 2014/15:UbU1 s. 53 f.). Regeringen anser alltjämt att satsningen bör genomföras för att öka antalet lärare inom sfi och genomföra utvecklingsinsatser för dessa. Denna satsning bör även omfatta lärare i svenska som andraspråk inom vuxen- utbildning. bör användas för satsningen varav av anvisade medel under anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet och av anvisade medel under anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal. Anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet bör därför ökas med . Nationellt kunskaps- och resurscentrum mot rasism Regeringen aviserade i budgetpropositionen sin avsikt att analysera behovet av och se över formerna för ett nationellt kunskaps- och resurscentrum mot rasism, bl.a. för att sprida de lyckade modeller som finns för att minska rekryteringen av människor till rasistiska organisationer (prop. 2014/15:1 utg.omr. 16 avsnitt 9.1). Regeringen anser nu att åtgärder inom området bör vidtas skyndsamt och att ett nationellt kunskaps- och resurscentrum mot rasism bör inrättas. Anslaget bör därför även få användas för inrättandet av ett nationellt kunskaps- och resurscentrum mot rasism och bör ökas med för denna verksamhet. I budgetpropositionen avser regeringen återkomma till vilka permanenta medel som bör avsättas kommande år. Samverkan för bästa skola Regeringen redovisade i budgetpropositionen att av anvisade medel under anslaget skulle användas för satsningar på skolor med låga resultat och på nyanlända elever, inom ramen för Samverkan för bästa skola. uttalade dock att satsningarna inte skulle genomföras i enlighet med regeringens intentioner och tog i stället ställning för en annan satsning som även den benämns insatser för skolor med låga resultat samt nyanlända elever, men som i huvudsak inkluderar andra insatser och uppgår till .