prop · H3031d18 · 2015-09-21 00:00:00 — Ytterligare uppgifter om fördelningen av kvinnor och män i utbildning på grundnivå och avancerad nivå, utbildning på forskarnivå samt bland den forskande och undervisande personalen finns redovisade under respektive del i resultatredovisningen. Statskontoret har redovisat sitt uppdrag om att kartlägga och analysera fördelningen av anslagen för forskning och forskarutbildning vid universitet och högskolor ur ett jämställdhets- perspektiv (S2015/52/JÄM). Kartläggningen omfattade ett urval av lärosäten med för- djupande fallstudier av tre lärosäten. Studien visade att kvinnor får mindre forskningsmedel än män vid de undersökta lärosätena men att skillnaden mellan kvinnor och män varierade mellan och inom lärosätena. Se vidare utg. omr. 13 avsnitt 5.3.2. Regeringens strategi för att genomföra de jämställdhetspolitiska målen är jämställdhets- integrering, dvs. att jämställdhetsperspektiv integreras i alla politikområden och i alla led av beslutsfattande, planering och utförande av verk- samheter. och Universitets- och högskolerådet ingår numera i utvecklingsprogrammet för jämställdhets- integrering i staten (JiM) vilket innebär att de fått i uppdrag att redovisa en plan för jämställdhetsintegrering som ska genomföras –2018. Se vidare utg. omr. 13 avsnitt 5.3.2. Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Summan av universitets och högskolors takbelopp för utbildning på grundnivå och avancerad nivå uppgick till ca . Därutöver tilldelades universitet och högskolor för särskilda åtaganden. Ett särskilt åtagande är en uppgift som ett universitet eller en högskola har särskild finansiering för och som inte avräknas mot lärosätets takbelopp. För ytterligare information om hur resurstill- delningssystemet för utbildning på grundnivå och avancerad nivå i högskolan fungerar se avsnittet 7.3.1 Kort beskrivning av verksam- heten. var det totala utfallet ca vilket motsvarar av takbeloppet. hade 15 lärosäten en överproduktion, vilket innebär fler studenter än 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 vad som ryms inom takbeloppet (se vidare Tabell 7.1). Intresset för högskolestudier är fortsatt högt. I Tabell 7.6 redovisas sökande, inklusive obehöriga sökande, och antagna till högskoleutbildning . Antalet sökande utan tidigare högskolestudier ökade med en procent jämfört med föregående höst och uppgick till 135 000 personer, varav var kvinnor och män. Andelen utan tidigare högskolestudier har minskat i åldrarna , men det är fortfarande 19-åringarna som står för den största andelen av ansökningarna. Tabell 7.6 Sökande och antagna till högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå Det totala antalet sökande till utbildnings- program och kurser ökade jämfört med . Majoriteten av de sökande var kvinnor och denna fördelning bland de sökande har varit i stort sett oförändrad . Antalet kvinnor och män som antogs till högskoleutbildning var nästan oförändrat i jämförelse med föregående år. Av de antagna till högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå var kvinnorna i majoritet. Fördelningen mellan kvinnor och män bland de antagna har varit i stort sett densamma . Antalet högskolenybörjare, dvs. studenter som var registrerade vid högskole- utbildning i , var omkring 2 500 färre /14 jämfört med föregående läsår. Kvinnorna stod för två tredjedelar av minsk- ningen. Exkluderas inresande studenter var ned- gången för kvinnor och för männen. Antalet inresande studenter som var nybörjare uppgick till omkring 21 400 personer, en minskning med en procent från föregående år. /14 var medianåldern för samtliga högskolenybörjare (inkl. inresande studenter) vilket är samma medianålder som föregående läsår. Exkluderas de inresande studenterna var medianåldern för kvinnor och medianåldern för män . till hela studentgruppen minskade medianåldern för registrerade studenter från 26,0 till 24,9 under läsåren 2004/05–2013/14. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 7.7 Högskolenybörjare, helårsstudenter och registrerade studenter –2014 Källa: SCB/ *Uppgifterna avser läsår, 2014 innebär /14. Totalt fanns ca 295 500 helårsstudenter . Antalet helårsstudenter minskade något jämfört . Minskningen beror delvis på indragningen av medel för inaktiva studenter samt införandet av studieavgifter för studenter som inte är medborgare i en stat som omfattas av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbets- området eller i (s.k. tredjelands- medborgare) eftersom de medel som tidigare finansierade dessa studenter drogs in då avgifterna infördes. Ytterligare en förklaring är att en utbyggnad av bl.a. läkar- och tandläkar- utbildningarna har genomförts vilket delvis har finansierats genom en omfördelning av medel inom högskolesektorn, både mellan och inom lärosäten. Trots minskningen av antalet helårs- studenter ligger utbild- ningsvolymen kvar på en hög nivå. Andelen kvinnor uppgick till och andelen män till . Fördelningen mellan kvinnor och män har varit i stort sett densamma . Antalet registrerade studenter var något lägre än föregående hösttermin. Också bland de registrerade studenterna var antalet kvinnor större än antalet män. En för- till detta, som och lyfter fram i sin rapport och examinerade på grundnivå och avancerad nivå 2013/14 (UF 20 ), är att kvinnor i högre utsträckning än män söker sig till högskolan för att läsa ett yrkesexamens- program eftersom gymnasieskolans yrkes- utbildningar till största del omfattar traditionellt manliga yrken. Även kvinnornas bättre studie- resultat i gymnasieskolan kan vara en förklaring till den högre andelen kvinnor i högskolan. Därutöver återkommer kvinnor i större utsträckning än män till nya studieperioder i högskolan. Under läsåren 2003/04–2010/11 ökade antalet studenter i distansutbildning kraftigt. har antalet dock minskat. Jämfört med /13 studerade färre på distans /14, vilket var en större minskning jämfört med hela studentgruppen där tappet var . Andelen kvinnor bland studenterna som studerar på distans var något större än andelen kvinnor bland samtliga registrerade studenter, respektive . Av gruppen studenter i distans- utbildning läste två tredjedelar enbart distansbaserad utbildning. Övriga studenter i distansutbildning kombinerade studier på distans med campusbaserad utbildning. har analyserat andelen som har påbörjat en svensk högskole- utbildning senast bland personer födda –1988 med svensk eller utländsk bakgrund. Bland födda och som invandrade vid 7–hade börjat i hög- skolan senast (de som invandrat 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 efter ingår inte i denna uppföljning av födelsekullar). Det var en mindre övergångs- andel jämfört med dem som har svensk bakgrund där andelen uppgick till . Övergången till högskolan i födelsekullarna 1979–1988 bland dem med svensk respektive utländsk bakgrund ser i stora delar ut på liknande sätt för kvinnor och män, om än på olika nivåer eftersom en större andel av kvinnorna fortsätter till högskolan. Män som har invandrat i åldersspannet 7–påbörjar högskolestudier i minst utsträckning, . Diagram 7.2 Andel som har påbörjat en svensk högskoleutbildning senast bland personer födda –1988 med svensk eller utländsk bakgrund Född i , två utrikes födda föräldrar Kommentar: Uppgifterna finns ej redovisade uppdelat på kön. Vissa yrkesexamensprogram samt kompletterande utbildningar har riktade satsningar gjorts mot vissa utbildningar inom vård/medicin- och teknikområdet. I Tabell 7.8 redovisas antalet programnybörjare på civilingenjörsutbildningen, högskoleingenjörsutbildningen, läkarutbildning- en, tandläkarutbildningen och sjuksköterske- utbildningen. Som framgår av tabellen har antalet nybörjare på utbildningarna ökat . För flera av utbildningarna finns stora skillnader när det gäller könsfördelningen bland nybörjarna. Tabell 7.8 Programnybörjare på vissa yrkesexamensprogram Källa: SCB/ Utöver de riktade satsningarna mot utökat antal helårsstudenter på ovanstående utbildningar har medel anvisats till kompletterande utbildningar för personer med avslutad utländsk utbildning som motsvarar en svensk högskoleutbildning för vissa specifika yrkesgrupper inom vård, pedagogik och juridik. pågick på regeringens uppdrag kompletterande utbild- ningar vid flera lärosäten för motsvarande ca 17 respektive 382 helårsstudenter inom de kompletterande utbildningarna för jurister respektive lärare. Dessutom anordnades kompletterande utbildningar för personer med avslutad läkar-, tandläkar- eller sjuksköterskeut- bildning från tredjeland i enlighet med regerings- uppdraget om totalt 119 helårsstudieplatser. Kostnaden för kompletterande utbildningar för utländska akademiker uppgick till ca . Utöver dessa utbildningar anordnar kompletterande utbildning för veterinärer med särskild finansiering från regeringen. Examina inom högskoleutbildning delas in i tre kategorier: generella examina, konstnärliga examina och yrkesexamina. har antalet avlagda examina ökat med ca ökade antalet examinerade personer med . Till viss del förklaras ökningen av att det har blivit vanligare att en student tar ut flera examina för samma studier. Det gäller framför allt vissa yrkesexamina som högskoleingenjörsexamen och sjuksköterskeexamen som kombineras med en generell examen. Tabell 7.9 Antal examina och examinerade personer Källa: SCB/ /14 utfärdades ca 78 000 examina vid universitet och högskolor, 3 300 fler examina än 2012/13. Antalet examinerade personer uppgick till 65 500. Av samtliga examinerade var kvinnor och män. Kvinnorna har varit i majoritet och andelen kvinnor förväntas fortsätta öka. Antalet masterexamina, en examen som tillkom vid införande av den nya examensstrukturen , föll något till följd av ett minskade antal inresande studenter. /14 utfärdades 8 400 masterexamina, vilket var 400 färre än läsåret innan. Av dessa utfärdades 3 800 till kvinnor och 4 600 till män. /14 examinerades 13 400 personer vars utbildnings- tid var eller längre, vilket var en ökning med 200 från läsåret innan. Av dessa var 6 600 kvinnor och 6 800 män. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 7.10 Antal examina för vissa yrken Källa: SCB/ /14 utfärdades ca 32 600 yrkesexamina varav 22 500 till kvinnor och 10 100 till män. Detta var en ökning med 1 900 yrkesexamina från läsåret innan. Antalet utfärdade sjuksköterskeexamina var drygt 3 900 /14, vilket var något fler än föregående läsår. Andelen sjuksköterske- examina utfärdade till kvinnor var och till män. Könsbalansen är den omvända för civilingenjörer. av civilingenjörsexamina utfärdades till kvinnor och till män. Totalt utfärdades knappt 3 800 civilingenjörsexamina /14, vilket var 400 fler än föregående läsår. Bedömning av utländska utbildningar Universitets- och högskolerådet ansvarar för bedömning av utländska utbildningar på gymnasial och eftergymnasial nivå. inkom 7 730 ansökningar och 7 950 ärenden om erkännande av utländska högskoleutbildningar avgjordes. Den genomsnittliga handläggningstiden för bedömning av högskoleutbildning har varit med en sjunkande trend (sista kvartalet). Det är en ökning från föregående år, då den genomsnittliga handläggningstiden var . Den längre handläggningstiden beror på en ökande ärendemängd, huvudsakligen med anledning av det fortsatt ökande antalet asyl- sökande från . Totalt ökade antalet ärenden på alla utbildningsnivåer som Universitets- och högskolerådet ansvarar för från hela världen jämfört med året innan, dvs. en ökning från 13 730 ärenden till 18 000 ärenden . Universitets- och högskolerådet har bistått med information och utbildnings- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 insatser om bedömning av utländsk utbildning för bl.a. studievägledare vid universitet och högskolor och vid den kommunala vuxen- utbildningen. Rådet har vidare haft en fortsatt samverkan med i uppgiften att lämna yttranden över utländska utbildningar som ligger till grund för ansökningar om lärar- legitimation. har rådet tagit emot 1 190 begäran om yttrande från och lämnat besked i 1 140 ärenden med en genomsnittlig handläggningstid . har Universitets- och högskole- rådet på uppdrag av regeringen gjort en analys och uppföljning av användningen av utlåtandena över utländsk högskoleutbildning, rapporten av utlåtandet över utländsk högskoleutbildning (U2013/06179/UH). Upp- följningen visar att det finns en koppling mellan utlåtandet och ett bättre utfall på arbetsmarknaden för de utrikes utbildade personer som har ett utlåtande. Personer som har ett utlåtande arbetar i högre utsträckning än de som inte har ett utlåtande, de har arbeten med högre utbildningskrav och de kommer snabbare i arbete. Skillnaderna i utfallet på arbetsmarknaden är i många fall inte stora men gäller oavsett utbildning, kön, ursprungsregion och skäl för immigration. Personerna i studien möter dock enligt Universitets- och högskolerådet problem på arbetsmarknaden som har att göra med andra faktorer än utlåtandet. Mellan läsåren 2009/10 och 2013/14 har antalet inresande studenter minskat . Antalet utresande studenter ökade . /13 inträffade ett trendbrott då antalet inresande kvinnor blev fler än männen. Fler kvinnor än män bedrev under läsåren 2009/10 till 2013/14 utlands- studier. Tabell 7.11 Antal in- och utresande kvinnor och män läsåren 2009/10–2013/14 Källa: SCB/ Under /14 studerade 28 900 svenska studenter utomlands, vilket var drygt 600 fler än föregående läsår. Av de utresande studenterna var fritt utresande studenter (s.k. freemover-studenter) och utbytes- studenter, medan studerade språk- kurser på eftergymnasial nivå. Majoriteten av de utresande studerade i , främst i , och . lockade fler studenter och allt fler valde att studera i . Av antalet studenter, exklusive inresande studenter, som hade avlagt examen i under /2014 hade studerat utomlands under sin utbildning. Det finns dock stora variationer mellan olika examensgrupper. Av hade varannan examinerad studerat utomlands, av dem som hade avlagt en lärarexamen hade av de examinerade studerat utomlands och av dem som hade avlagt en sjuksköterske- examen hade av de examinerade studerat utomlands. /14 deltog 32 600 inresande studenter i svensk högskoleutbildning, vilket var 1 400 färre än föregående år. Antalet fritt inresande studenter har dock ökat, även bland de som betalar studieavgifter, och minskningen finns i stället bland utbytesstudenterna. Jämfört med föregående läsår har antalet inresande ökat från länder utanför EU/EES och minskat från EU/EES. Kvinnorna var, liksom läsåret innan, i majoritet bland de inresande: av de inresande var kvinnor och var män. Av dessa inresande studenter var det 21 400 som studerade i vilket är 200 färre än föregående år. Av de inresande nybörjarstudenterna var utbytesstudenter och fritt inresande studenter. Av inresande utbytesstudenter som var nybörjare vid svenska universitet och högskolor 2013/14 kom från nordiska länder, och från övriga . Därefter följde och . Av de fritt inresande studenterna som var nybörjare kom från . De enskilt största länderna var , och . Av de studieavgifts- betalande fritt inresande studenterna kom de flesta från , , , och . /14 läste i stort sett samtliga utbytesstudenter fristående kurser medan av de fritt inresande studenterna läste ett utbildningsprogram. infördes studieavgifter och anmälningsavgifter för personer som inte är medborgare i en stat som omfattas av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i (s.k. tredjelandsmedborgare). Syftet med införandet av studieavgifter var att svenska lärosäten skulle konkurrera med kvalitet och inte främst med avgiftsfri utbildning. /14 betalade ca 1 900 studenter studieavgift som nybörjare i svensk högskole- utbildning vilket var en ökning från föregående år. Av dessa studenter var kvinnor och män. Det totala antalet avgiftsbetalande studenter i svensk högskole- utbildning uppgick /14 till ca 3 200. Av dessa var kvinnor och män. Av de studieavgiftsbetalande fritt inresande studenterna kom de flesta från , , , och . anvisades sammanlagt för stipendier till avgiftsskyldiga studenter, vilket framgår av Tabell 7.12. Av dessa medel avsåg stipendier inom utgiftsområde 7, Internationellt bistånd, anslaget 1:1 Biståndsverksamhet. Vidare avsåg medel inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, anslaget 4:1 Internationella program. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 7.12 Stipendier till tredjelandsstudenter Universitets- och högskolerådet fördelar de ovan nämnda medlen, , från utgiftsområde 16 till statliga universitet och högskolor och vissa enskilda utbildnings- anordnare. Universitets- och högskolerådet uppskattar att lärosätena under /14 beviljade totalt ca 560 nya stipendier. Stipendieprogrammen som finansieras med medel från utgiftsområde 7 administreras av . beviljade 447 stipendier till studenter från de långsiktiga samarbetsländerna. Av stipendierna beviljades till män och till kvinnor, vilket speglar söktrycket mellan män och kvinnor. beviljade även 157 stipendier till studenter från /DAC-länder. Av dessa stipendier beviljades till kvinnor och till män. arbetskraftsunder- sökning () visar att arbetslösheten är lägre bland högskoleutbildade än bland de personer vars högsta utbildningsnivå är fullgjord gymnasieskola eller grundskola. Detta gäller oavsett konjunkturläge. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 på arbetsmarknaden – examinerade 2009/10 (rapport 2013:11) behandlar högskoleutbildades etablering på arbetsmarknaden. Rapporten publiceras vart- annat år. Regeringen redogjorde i budget- propositionen för rapportens innehåll. Av rapporten framgår att etableringen på arbetsmarknaden är fortsatt god då av dem med avlagd examen /10 hade etablerat sig på arbetsmarknaden . Etableringsgraden var något lägre för kvinnor, jämfört för männen. Den sammantagna etableringsgraden var något högre jämfört med gruppen som tog examen /09 (75,) på grund av ett förbättrat konjunkturläge mellan mät- tillfällena. Även 2008/09 hade kvinnorna en något lägre etableringsgrad, mot männens . Lärosätenas statsanslag för forskning och utbild- ning på forskarnivå var 2014. Jämfört med 2013 har de direkta anslagen ökat med ca . Anslagen för forskning och utbildning på forskarnivå utgjorde av lärosätenas alla intäkter för forskning . Denna andel har i stort sett varit . Utöver de direkta anslagen uppgick läro- sätenas intäkter för forskning från nationella och internationella forskningsfinansiärer till samt intäkter från uppdrags- forskning, avgifter och finansiella intäkter till . Av de externa intäkterna för forskning var bidrag från statliga myndigheter och stiftelser som har bildats av staten. Diagram 7.3 Universitet och högskolors intäkter för forskning 2004–2014 Källa: SCB/ Anslagen för forskning och utbildning på forskarnivå används främst till grundforskning i form av lönekostnader för lektorer och professorer, samfinansiering av externa forsk- ningsprojekt och riktad forskning till särskilt utpekade strategiska forskningsområden. Anslagen används också till strategiska insatser för meritering av yngre forskare eller för forskare inom områden med ojämn könsför- delning och finansiering av utbildning på forskarnivå. Samfinansiering av externa projekt avser dels sådana medel som skjuts till när de externa forskningsmedlen inte finansierar forsk- ningsprojekt fullt ut, dels sådana medel som krävs som medfinansiering av vissa finansiärer. Genom att införa universitets- och högskoleförbunds redovisningsmodell för indirekta kostnader har lärosätena ökat sin kontroll över forskningsprojektens totala kost- nader och gjort det tydligare vilken del av forskningsprojekten som finansieras med anslagsmedel. Kvalitetsbaserad fördelning av forskningsmedel I propositionen Ett lyft för forskning och inno- vation (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160) bedömde regeringen att en ny modell för resurstilldelning för forskning och utbildning på forskarnivå borde införas. I enlighet med propositionen har anslagsmedel fördelats till universitet och högskolor utifrån deras resultat, mätt med resultatindikatorerna externa medel och vetenskaplig produktion. Verket för innovationssystem har fått i uppdrag att utforma metoder och kriterier för bedömning av prestation och kvalitet i lärosätenas samverkan med det omgivande samhället samt att utlysa och fördela medel för forskning och forskarutbildning baserat på modellen. Uppdraget ska slutredovisas /17. Resultatindikatorerna har använts vid fördelningen av nya medel för forskning och utbildning på forskarnivå som tillförts universitet och högskolor. Dessutom har –2014 en omfördelning av forskningsmedel skett i enlighet med resultat- indikatorerna. Det totala belopp som omfördelats är summan av de medel som har omfördelats året innan och av de nya resurserna som tillfördes universitet och högskolor året innan. har av anslaget omfördelats. Föränd- ringen av den kvalitetsbaserade resurs- tilldelningen beskrivs i den nämnda propositionen Ett lyft för forskning och innovation. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 7.13 Omfördelning av forskningsmedel 2011–2014 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Den faktiska omfördelningen har varit relativt blygsam. Det lärosäte som förlorat mest medel har sammanlagt förlorat –2014. Det lärosäte som tilldelats mest medel har tilldelats . får enligt högskolelagen utfärda generella examina på forskarnivå. Med anledning av propositionen Forskarutbildning med profilering och kvalitet (prop. 2008/09:134, bet. 2008/09:UbU18, rskr. 2008/09:276) har författningsändringar beslutats som medför att högskolor som inte är universitet kan ansöka om tillstånd att utfärda sådana examina på forskarnivå. Examens- tillståndet söks inom ett område och beslutas i fråga om statliga lärosäten av Universitets- kanslersämbetet. Konstnärliga examina på forskarnivå får universitet och högskolor utfärda inom ett område endast efter tillstånd av . För enskilda utbildningsanordnare fattar regeringen beslut om tillstånd att utfärda examina efter att lämnat yttrande över ansökan. Antalet doktorandnybörjare uppgick till 3 120 vilket är drygt 100 färre än året innan. Flest nybörjare fanns liksom föregående år inom medicin och hälsovetenskap och det lägsta antalet fanns inom lantbruksvetenskap. Köns- fördelningen bland doktorandnybörjarna var 2014, liksom året innan, relativt jämn kvinnor och män. Köns- fördelningen bland doktorandnybörjarna skiljer sig dock mellan olika forskningsämnesområden. Av doktorandnybörjarna i naturvetenskap var andelen kvinnor och andelen män . Inom teknik var andelen kvinnor och andelen män . Det senare är en ökning av andelen kvinnor sedan föregående år. Även antalet utländska doktorandnybörjare minskade jämfört med året innan, men eftersom antalet svenska nybörjare också minskade är andelen utländska nybörjare densamma som föregående år, , varav kvinnor och män. Antalet licentiatnybörjare minskade 2014 och uppgick till ca 260 till varav kvinnor och män. Diagram 7.4 Doktorandnybörjare 2004–2014 Källa: SCB/ Antalet doktorander uppgick till ca 19 000 vilket är något färre än föregående höst då antalet var ca 19 100. Av doktoranderna var kvinnor och män. Andelen doktorander som ägnade sig åt studier på forskarnivå på heltid uppgick till , vilket var en liten minskning jämfört . Andelen kvinnor som studerade på heltid var vilket var lägre än männen där studerade på heltid. Att av doktoranderna studerade på deltid kan delvis förklaras med att en doktorand kan ha påbörjat sin forskarutbildning en bit in på terminen eller återkommit efter ett uppehåll. En annan förklaring är att en del doktorander genomför sin utbildning på deltid vid sidan om ett annat arbete, t.ex. en läkaranställning. I ett längre perspektiv har antalet doktors- examina ökat. , det år då flest doktorsexamina utfärdades, har antalet minskat för att sedan återigen stiga . uppgick antalet utfärdade doktorsexamina till 2 843. Flest doktorsexamina avlades inom medicin och hälsovetenskap. Av det totala antalet doktorsexaminerade var könsfördelningen jämn kvinnor och män. Dock finns det skillnader i könsfördelningen mellan olika ämnesområden, t.ex. utfärdades av doktorsexamina inom medicin och hälsovetenskap till kvinnor och till män.