prop · H3031 · 2015-09-21 00:00:00 — Jämställdhetsbudgetering innebär att göra jämställdhet till en aktiv del i problemlös- ningen, och vid behov undersöka alternativa lösningar, för att i slutändan kunna välja alterna- tiv som bidrar bäst till jämställdhet mellan kvin- nor och män. För att stärka arbetet med jämställdhets- budgetering pågår ett utvecklingsarbete i . har tyngd- punkten legat på metodutveckling och genomfö- rande av jämställdhetsanalyser som en del av beslutsunderlaget för reformer som presenteras i Inom centrala områden har regeringen också tagit fram nya mål för hur jämställdheten ska utvecklas och indikatorer för att följa upp utvecklingen. Arbetet går vidare med att ta fram riktlinjer för hur jämställdhets- analyser bör genomföras och beaktas så att jämställdhetsbudgetering blir en bättre integre- rad del av den ordinarie budgetprocessen. I syfte att upprätthålla ett gediget och kunskapsbaserat utvecklingsarbete, avsätter regeringen särskilda resurser för att utvärdera och utveckla arbetet med jämställd- hetsintegrering och jämställdhetsbudgetering. De slutsatser och analyser som framkommer i utvärderingarna kommer att återföras och användas i det arbete som bedrivs inom och myndigheter. Målsätt- ningen är att de ansträngningar som görs för att utveckla arbetet med jämställdhetsintegrering ska leda till en tydlig förflyttning framåt av arbetet med jämställdheten. 1.3Investeringar för fler jobb Regeringens mål är att antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka så att når målet om lägst arbets- löshet i EU 2020. Regeringens jobbagenda består av tre delar: framtidsinvesteringar i bostäder, klimatomställning och infrastruktur, en aktiv näringspolitik för fler och växande företag samt kompetens och matchning för att rusta alla att ta de jobb som växer fram. Därutöver behöver välfärden stärkas. En av regeringens viktigaste uppgifter är att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten varaktigt. Människor ska arbeta och bidra efter förmåga. Sedan målet presenterades har konjunkturutvecklingen i och i omvärlden försämrats. Till följd av en ökad oro i omvärlden väntas också fler människor med skyddsbehov komma till . Asylrätten är en grundläggande mänsklig rättighet som är stadgad i internationella konventioner. Om migrationens potential tas tillvara ger den förut- sättningar att lätta på försörjningsbördan av en åldrande befolkning genom att det största demografiska trycket på de offentliga finanserna senareläggs. Om samhället inte lyckas ta till vara nyanländas potential innebär det högre arbets- kraftsutbudet att utmaningen på kort sikt blir större än vad som förutsågs när målet presente- rades. Därmed blir reformer för att minska arbetslösheten och öka sysselsättningen än mer viktiga. Väl avvägda offentliga investeringar stärker konkurrenskraft och skapar förutsätt- ningar för fler jobb och en långsiktigt hög och hållbar tillväxt. Regeringen presenterar i denna proposition en samlad investeringsplan för investeringar i statliga anläggningstillgångar, dvs. exklusive bl.a. löpande drift och underhåll. Planen återger den beräknade årliga investe- ringstakten. Enligt planen ökar statens totala in- vesteringar realt med . Ökningen för transportinfrastruk- turinvesteringar är (se diagram 1.1). Denna ökning beror till stor del på ökad produktionstakt i de delvis trängselskattefinansierade projekten i och samt byggandet av Ostlänken mellan och . Utöver inves- teringar i statliga anläggningstillgångar lämnar regeringen förslag till ökade statliga bidrag till investeringar i andra sektorer. Diagram 1.1 Investeringar i statlig infrastruktur 2015–2019 Anm.: prisnivå. Källa: Egna beräkningar. Även om har en hög investeringskvot i jämförelse med andra OECD- och EU-länder ser regeringen ett behov av ökade investeringar. Detta gäller i synnerhet bostäder, där investe- ringsnivåerna har varit alltför låga. En fungerande bostadsmarknad skapar förutsättningar för fler jobb och högre tillväxt. Särskilt i tillväxtregioner är tillgången på bostä- der direkt avgörande för en väl fungerande arbetsmarknad och möjligheterna till tillväxt. En modern och effektiv infrastruktur är också viktig för att skapa förutsättningar för jobb och tillväxt. Utbildning är en viktig faktor när det gäller att varaktigt minska arbetslösheten och öka syssel- sättningen. Att skapa en skola av hög kvalitet är därför en nyckelfråga (se avsnitt 1.4). Den moderna arbetsmarknaden ställer också krav på kontinuerlig kompetensutveckling och omställ- ning. spelar en central roll för att säkerställa tillgång på kvalificerad arbetskraft och regeringen föreslår därför en utbyggnad med start . En aktiv arbetsmarknadspolitik kan vidare bidra till att förbättra matchningen och minska arbetslösheten. Det är bl.a. viktigt att säkerställa en snabbare etablering av nyanlända (se avsnitt 1.7). I en globaliserad värld är kommersiellt gång- bara innovationer centrala för svenska företags konkurrenskraft. Därför behövs insatser som underlättar etableringar av nya entreprenörs- drivna företag och som skapar en god miljö för att såväl nya som befintliga företag ska kunna växa och nå sin fulla potential. Välfärden är central för utveckling, sysselsätt- ning, hållbar tillväxt och kvinnors livsvillkor (se avsnitt 1.6). När vård, skola och omsorg håller tillräcklig kvalitet arbetar fler heltid. En tids sjukdom eller arbetslöshet ska inte leda till permanent utslagning från arbetsmarknaden. Välfungerande socialförsäkringar, rehabilitering och utbildningsinsatser kan bidra till att männi- skor kommer tillbaka till arbete vilket leder till ökad sysselsättning och tillväxt. Investeringar för fler bostäder Sedan den ekonomiska krisen har, med undantag –2006, bostads- investeringarna legat på en förhållandevis låg nivå, både jämfört (se diagram 1.2) och vid en internationell jämförelse. Det märks genom den bostadsbrist som råder framför allt i storstadsregioner. Ett ökat byggande och en bättre fungerande bostads- marknad kommer att leda till att fler människor hittar en egen bostad, men ökar också syssel- sättningen och förbättrar matchningen på arbetsmarknaden. Diagram 1.2 Antalet påbörjade bostäder 1980–2014 De bostäder som behövs kommer inte att uppföras om inte betalningsförmågan motsvarar de pris- och hyresnivåer som blir följden av rådande bygg-, byggmaterial- och markpriser. Hyresrätten har en viktig roll på bostads- marknaden, både för hushållens fria val och för att öka rörligheten på arbetsmarknaden och därmed stärka tillväxten. Utbudet av nya hyres- bostäder för hushåll med normala inkomster måste öka. Produktionen måste också inriktas på att bygga fler hyresbostäder. Vidare måste utbudet av byggbar mark öka tillräckligt mycket för att hålla nere produk- tionspriserna och boendekostnaderna. Regeringen föreslår en betydande satsning på ökade investeringar i bostadssektorn. föreslås avsättas och (se tabell 1.6). Regeringen föreslår att avsätts 2016 för investeringsstöd till fastighets- ägare som uppför nya bostäder som upplåts med hyresrätt och med rimlig hyra i områden där det råder bostadsbrist och befolkningstillväxt. Stödet ökar successivt till . Dessutom föreslås medel för att ge kommuner incitament att bidra till ett ökat bostadsbyggande. föreslås för detta ändamål. Ytterligare föreslås avsättas 2016 för att stödja byggande av studentbostäder. I syfte att göra mer mark tillgänglig för bostadsbyggande föreslår regeringen att avsätts till kommuner 2016 för att inventera, undersöka och åtgärda förorenade områden som behöver saneras och efterbehandlas så att bostadsbyggande kan bli möjligt. För att underlätta för äldre på bostadsmarknaden, och för att bidra till en ökad rörlighet, föreslår regeringen också ett investeringsstöd på för ny- och ombyggnation av bostäder för äldre som upplåts med hyresrätt, samt mindre anpassningar av gemensamma utrymmen i det befintliga bostadsbeståndet. Stödet byggs successivt ut till 2017 för att sedan permanentas på . Många bostäder i flerbostadshus behöver moderniseras på ett socialt och miljömässigt hållbart sätt som innebär att hyreshöjningen begränsas efter renoveringen. Regeringen föreslår därför att avsätts för renovering och upprustning som bl.a. bidrar till energieffektivisering av bostäder och utemiljöer framför allt i områden med socio- ekonomiska utmaningar. Budgetpropositionen (BP16) Stöd till kommuner för ökat Budgetpropositionen (BP16) Kollektivtrafik och järnväg i ekonomiska vårproposition (VÅP15) Totalt BP16 och VÅP16 Regeringens övergripande mål för transport- politiken är att säkerställa en samhällsekono- miskt effektiv och långsiktigt hållbar transport- försörjning för medborgare och näringsliv i hela landet. Miljöpåverkan från transportsektorn och dess utsläpp av växthusgaser ska minska. En väl utformad transportförsörjning bidrar också till en förbättrad matchning på arbetsmarknaden. Regeringen har höga ambitioner när det gäller att säkerställa kvaliteten på befintlig transport- infrastruktur och utveckla transportsystemet i stort. Det har tidigare tagit sig uttryck i bl.a. den beslutade och aviserade satsningen på järnvägs- underhåll på 2015 och 2016–2018. De satsningar som regeringen nu föreslår på infrastrukturområdet uppgår tillsammans med de ekonomiska vårproposition till 2016. Flera satsningar är inriktade mot regional tillväxt och landsbyg- den och beskrivs därför i avsnittet Jobb i hela landet. I budgetpropositionen ingick därut- över en satsning på medfinansiering till lokala och regionala kollektivtrafikinvesteringar genom de kommande stadsmiljöavtalen. Satsningen uppgår till 2015– 2018. Infrastrukturinvesteringar kräver en långsiktig planering. Arbetet med nästkommande plan- period för transportinfrastrukturen 2018–2029 pågår nu och bedöms fastställas . ska Trafik- verket rapportera sitt inriktningsunderlag inför nästa planperiod. Det är också angeläget att konkurrensvillko- ren för godstransporter på järnväg är goda. Kommande år prognostiseras en höjning av banavgifterna baserat på gällande lagstiftnings- krav. Regeringen har i kompenserande syfte gett i uppdrag att se över de EU- rättsliga förutsättningarna för att underlätta ekonomiskt för järnvägsföretagen. Uppdraget ska redovisas . Regeringen avser att återkomma om förut- sättningar för sådana eventuella kompenserande åtgärder, men föreslår redan nu att avsätts 2016–2019 för ändamålet. I arbetet med att uppnå ett mer hållbart transportsystem är det angeläget att cyklingens andel av det totala resandet ökar. Cykling är bra för klimatet, för folkhälsan och för att minska trängseln i stadstrafiken. Regeringen föreslår därför en tvåårig satsning på cykelfrämjande Regeringen verkar för ökad och säker cykling och ett led i arbetet är att i dialog med berörda aktörer ta fram en nationell cykelstrategi. Kommunerna har en central roll i arbetet för att främja cykling genom deras ansvar för cykelinfrastrukturen i tätorterna. Investeringar i kompetens och matchning Matchningen på svensk arbetsmarknad måste förbättras. som arbetslösheten är hög är antalet lediga jobb högre än (se diagram 1.3).5 Vakansgrad (procent) Arbetslöshet (procent) Anm.: Vakansgrad avser vakanser i näringslivet enligt Konjunkturstatistik för Vakanser (KV) i procent av antal anställda i näringslivet enligt Kortperiodisk Syssel- sättningsstatistik (KS). Arbetslöshet i procent av arbetskraften. –2000 har vakanserna länkats med hjälp av Arbetsförmedlingens statistik på kvarstående lediga platser. –1997 har antal anställda i näringslivet länkats med sysselsatta enligt . Data är säsongsrensad och utjämnad. Källor: , , och egna beräkningar. För att öka sysselsättningen och minska arbets- lösheten är det av stor vikt att de som söker jobb ges möjlighet till utbildning som ökar deras anställningsbarhet. Samhället har ett ansvar för att se till att det finns tillräckligt med utbild- ningsmöjligheter, som personer som behöver stärka sin ställning i arbetslivet också själva bär ett ansvar för att använda och förvalta dessa möjligheter. Regeringen har inlett en satsning på ett nytt kunskapslyft för att ge fler människor möjlighet att ta del av utbildning som syftar till att stärka arbetskraftens kompetens och vägarna in på arbetsmarknaden samt till att förkorta tiden för nyanländas etablering på arbetsmarknaden. initierades i budgetpropositionen och inkluderades till viss del i den beslutade budgeten. I vårpropositionen aviserade regeringen förstärkningar av reformen och i 5 Beveridgekurvan relaterar arbetslösheten till antal vakanser som andel av antalet sysselsatta. Med vakanser avses obemannade lediga jobb som kan tillträdas . Vakanser är således en delmängd av lediga jobb. denna proposition tas ytterligare steg. är en stadigvarande satsning på fler utbildningsplatser och ökad kvalitet. Tillsammans med regeringens jobbsatsning, och inklusive de platser som följer av beslutad budget handlar det totalt om drygt 55 000 nya möjligheter till jobb och utbildning (observera att de drygt 9 000 platserna beräknade i den beslutade budgeten 2015 inte ingår i tabell 1.8). Av dessa är 19 200 inom yrkesvux och komvux. Drygt 11 000 utbildningsplatser är avsedda för personer inom ramen för bl.a. traineejobb och utbildnings- kontrakt. Av tabell 1.8 till tabell 1.10 framgår de jobb och utbildningsplatser respektive resurser som regeringen nu föreslår , tillsammans med dem som aviserades i vårpropositionen. Tabell 1.8 Antal platser kopplade till utbildnings- och arbetsmarknadssatsningar Budgetpropositionen (BP16) ekonomiska vårproposition (VÅP15) Budgetpropositionen (BP16) ekonomiska vårproposition (VÅP15) Totalt antal jobb och 1Motsvarar antal ungdomar som deltar i heltidsstudier eller i en kombination av arbete, praktik och utbildning. 2Kombination av jobb och utbildning. Regeringen föreslår att medel avsätts för 9 200 nya utbildningsplatser inom vuxen- utbildning (komvux) och den statligt finansi- erade yrkesinriktade gymnasiala vuxenutbild- ningen inom komvux (yrkesvux) 2016. beräknas medel motsvarande 5 000 utbildningsplatser inom yrkesvux avsättas. Regeringen avser vidare att återkomma med förslag om att det 2017 ska införas en rätt till utbildning inom komvux som leder till grundläggande behörighet till högskolestudier, och motsvarande behörighet till yrkeshögskola, samt till särskild behörighet till högskolestudier. Det är viktigt med en bred rekrytering till högskolan, och att studenter väljer utbildning där det finns goda chanser till jobb. kan spela en central roll för att förbättra tillgången på kvalificerad arbets- kraft. Regeringen föreslår därför att yrkeshög- skolan byggs ut med motsvarande 2 500 utbild- ningsplatser . beräknas medel motsvarande 6 000 utbildningsplatser avsättas. Andelen distansutbildningar inom har ökat. Detta förbättrar möjligheterna att studera inom oavsett bostadsort. För att säkerställa god måluppfyllelse och hög kvalitet avser regeringen att ge Myndigheten för i uppdrag att se över kvalitet och effekter av distansutbildningar inom . Regeringen avser också att ge Myndigheten för i uppdrag att informera utbild- ningsanordnare om möjligheten att samverka kring utbildningar samt att underlätta för berörda parter i det arbetet. Utbildnings- departementet remitterade en promemoria med förslag om att bl.a. fler utbildningsomgångar inom ska kunna beviljas genom ett och samma beslut. Regeringen avser att återkomma med förslag för att ge yrkeshögskoleutbildningarna mer långsik- tiga förutsättningar. Folkhögskolans pedagogik, som i hög grad bygger på samtal och erfarenhetsutbyte i mindre studiegrupper, kan ge det stöd och den stimulans som kan vara särskilt viktigt för de som saknar grundläggande utbildning eller är arbetslösa. Regeringen föreslår därför att medel avsätts för motsvarande ytterligare 1 000 utbild- ningsplatser inom folkhögskolan. Därutöver föreslås 2 000 platser inom ramen för arbets- marknadspolitiken. Tabell 1.9 Vuxenutbildning och högre utbildning Budgetpropositionen (BP16) ekonomiska vårproposition (VÅP15) Totalt BP16 och VÅP15 För att säkerställa en effektiv studiestöds- administration, inte minst mot bakgrund av den föreslagna utbyggnaden av utbildningsplatser, föreslår regeringen att en ny finansieringsmodell införs för () fr.o.m. . CSN kommer i och med detta att finansieras i huvudsak med anslag i statens budget. Regeringen föreslår också satsningar på kompletterande utbildning och validering (se avsnitt 1.7). Jobb och utbildning för arbetslösa ungdomar För att uppnå regeringens sysselsättningsmål krävs offensiva reformer inom arbetsmark- nadspolitiken. Regeringen har initierat en 90- dagarsgaranti för ungdomar som införs stegvis. Det är en väg till första jobbet. Garantin innebär en bortre gräns för hur länge en ung person ska kunna vara arbetslös innan han eller hon erbjuds ett jobb, en insats som leder till jobb eller en utbildning. För att möjliggöra 90-dagarsgarantin görs flera olika satsningar som förenar krav på och stöd till individen, exempelvis utbildnings- kontrakt, för att slutföra sin gymnasieutbildning, och traineejobb, som kombinerar yrkesut- bildning och arbete inom välfärds- och brist- yrken. Möjligheten till det högre studiebidraget inom studiemedlen för unga i åldern 20–som återgår till studier har vidare utvidgats och möjligheterna till studiemotiverande kurs på folkhögskolan har förlängts. Regeringen har också tillsatt Delegationen för unga till arbete som har till uppgift att främja en konstruktiv och flexibel samverkan mellan Arbetsförmedlingen och kommunerna för att minska ungdoms- arbetslösheten (dir. 2014:157). Aktivt stöd till långtidsarbetslösa och personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga De arbetsmarknadspolitiska satsningar som regeringen nu föreslår fokuserar på att motverka och bekämpa långtidsarbetslösheten och uppgår, tillsammans med satsningarna som aviserades i vårpropositionen till ca 2016. Budgetpropositionen (BP16) Aktiva insatser för långtids- Förstärkning av lönestöd och ekonomiska vårproposition (VÅP15) Totalt BP16 och VÅP15 Chanserna att komma tillbaka till arbete minskar ju en person är arbetslös. En allt större del av de arbetslösa har en svag förankring på arbetsmarknaden och många saknar den kompetens som arbetsgivarna efterfrågar. Långtidsarbetslösheten är väsentligt högre bland personer med ofullständig gymnasieutbildning, personer födda utanför och personer med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Arbetsmarknadspolitiken har här en viktig roll att genom träffsäkra insatser förebygga och bryta långtidsarbets- löshet. För att effektivt bekämpa arbetslösheten behöver insatserna riktas till individer med relativt små chanser att hitta ett jobb (se fördjupningsrutan Arbetslösheten alltmer ojämnt fördelad). Programinsatser eller subventionerade anställningar till individer som står nära arbets- marknaden riskerar att ha begränsad effekt, då individerna i många fall skulle ha fått arbete även utan stöd. För att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt är det dock viktigt att dessa personer vid behov får tillgång till aktiva förmedlingsinsatser från Arbetsförmedlingen. Den höga långtidsarbetslösheten är en stor utmaning. För att öka utflödet till arbete och utbildning anser regeringen därför att sysselsätt- ningsplaceringar i fas 3 ska ersättas med insatser som utgår mer från varje individs behov och förutsättningar. I propositionen Vårändrings- budget föreslog regeringen därför ett införande av extratjänster i välfärden riktat till långtidsarbetslösa. De första extratjänsterna kommer att införas och kommer tillsammans med andra insatser inom arbetsmarknadspolitiken, såsom subvention- erade anställningar, utbildning och praktik att bidra till att fas 3 avvecklas successivt . Regeringen föreslår vidare i denna proposition att ytterligare resurser tillförs till mer aktiva och rustande insatser för dem som varit arbetslösa längst, dvs. i jobb- och utvecklingsgarantin. Inga nya anvis- ningar av nya individer till dagens sysselsätt- ningsplaceringar kommer att göras. Personer som inte har slutfört en gymnasie- utbildning har svårare att hitta ett arbete. Arbetslösheten bland unga 20–utan gymnasieutbildning låg 2014 på . Av de inskrivna på Arbetsförmedlingen som varit utan arbete är det ca 50 000 personer i åldern 25–som saknar en fullföljd gymnasieutbildning. För att förbättra dessa personers möjligheter att hitta ett arbete behöver deras utbildningsnivå höjas. För att fler arbetslösa ska välja att studera föreslår regeringen i denna proposition att möjligheterna för personer som är att ta del av studiemotiverande kurser på folkhögskola förlängs. Vidare föreslår regeringen en möjlighet att läsa yrkesinriktade kurser inom bristyrken på folkhögskola inom jobb- och utvecklingsgaran- tin 2016–2019. Ytterligare insatser kommer dock att krävas för att fler arbetslösa ska välja att studera. För att säkerställa insatsernas effektivitet krävs ett fortsatt analysarbete, bl.a. av varför inte de nuvarande studievillkoren för målgruppen haft större effekt. Detta är också viktigt utifrån ett kompetensförsörjnings- perspektiv. Regeringen avser att återkomma i frågan. Många långtidsarbetslösa har någon form av funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Dessa personer står ofta långt ifrån arbetsmarknaden och många har svårt att hitta ett arbete utan stöd. För att fler ska kunna få jobb föreslår regeringen att tillförs 2016. Satsningen beräknas uppgå till för fler anställningar. För personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga är lönestöden för gruppen centrala för att öka möjligheterna att få en anställning. Nästan 80 000 personer uppbar vid utgången av 2014 något av dessa stöd. Särskilt introduktions- och uppföljningsstöd () är ett individuellt utformat stöd till en arbetssökande med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga inför en anställ- ning. Fler arbetssökande ur gruppen ska kunna få särskilt introduktions- och uppföljningsstöd i processen att hitta ett anpassat arbete, men också under introduktionen på arbetsplatsen och efter det att personen fått anställ- ning. Regeringen föreslår en satsning om 2016 på ökade resurser till lönestöden samt till särskilt introduktions- och uppföljningsstöd. Satsningen beräknas sedan successivt öka för att 2019 uppgå till . Lönestöden för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga ses även över för att förtydliga regelverket och förstärka insatserna med ett tydligt fokus på alla individers möjlighet till utveckling av sin arbetsförmåga. Regeringen utökar möjligheten för personer med funktionsnedsättning att inom ramen för jobb- och utvecklingsgarantin gå studiemotive- rande kurser vid folkhögskola, från dagens . Därutöver har arbetslösa med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga fortsatt tillgång till de generella insatserna såsom arbetsmark- nadsutbildning, arbetspraktik och subvention- erade anställningar. Det är viktigt att personer med subvention- erade anställningar har justa villkor. Regeringen har för avsikt att ställa krav på anställningsvillkor som följer, eller är likvärdiga med, kollektivavtal även för nystartsjobben. Fusk och överutnyttjande av subventionerade anställningar får inte förekomma. Det är positivt med arbetsgivare som i hög utsträckning välkomnar personer som står långt från Om arbetsgivare överutnyttjar subventionerade anställningar och andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder kan dock konkurrensen snedvridas och arbetsvillkor dumpas. Regeringen avser att i dialog med Arbetsförmedlingen och arbetsmarknadens parter genomlysa förekomsten av ett eventuellt överutnyttjande och hur missbruk i så fall kan förhindras. Arbetslösheten alltmer ojämnt fördelad Arbetslöshetens börda har blivit alltmer ojämnt fördelad. Arbetslöshetstiderna har förlängts i samband med den utdragna lågkonjunkturen och arbetslösheten består till allt större del av individer som har det relativt sett svårare att få en fast förankring på arbets- marknaden (se diagram 1.4).