prop · H3031d26 · 2015-09-21 00:00:00 — Myndighetens arbete med ackreditering och annan teknisk kontroll samt dess arbete inom ramen för internationella ackrediterings- organisationer bidrar till att förbättra den inre marknadens funktionssätt och underlättar även handeln med länder utanför den inre marknaden. Swedac tillhandahåller värdefullt expertstöd till regeringen i frågor om ackreditering, tekniska regler och marknadskontroll. Bidraget till den svenska standardiseringen har främjat svenska intressen i det europeiska och internationella standardiseringsarbetet. Arbetet med att följa upp den av standardiseringen framtagna strategin för standardiseringsarbetet har bland annat bidragit till en stärkt samverkan mellan de många berörda aktörerna. 4.4.3Resultatredovisning – Internationell handelspolitik Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Analys sker fortlöpande för att identifiera svenska intressen på det handelspolitiska området. Ett flertal myndigheter ger stöd i detta arbete, särskilt . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Handelspolitiken handlar om långa och omfattande processer med många inblandade aktörer vilket gör det är svårt att avgöra vad som är resultatet av svenska insatser. Bedömningsgrunden för redovisning av resultat bygger på några grundprinciper: –Utfallet i frågor som prioriterat (se texten i det följande). –I vilken utsträckning svenska ekonomiska intressen tillgodosetts. –Att handelspolitiken bidrar till ett öppnare EU och att protektionism motverkas. –Om handelspolitiken har bidragit till en rättvis och hållbar utveckling –Om handelspolitiken har bidragit till svenska mål inom andra politikområden, t.ex. jämställdhet och miljö. –Att regeringens arbete med hållbart företagande och kampen mot korruption är väl förankrat hos svenskt näringsliv, fackföreningar och civilsamhälle. Målet för arbetet med EU:s gemensamma externa handelspolitik är att bidra till tillväxt och sysselsättning, såväl i och EU som globalt, en hållbar utveckling, ett öppet samt till en ekonomisk, demokratisk och säkerhetsbefrämjande utveckling. Tillväxt och sysselsättning är ett övergripande mål. Som ett led att nå detta mål verkar regeringen för ökad och rättvis global handel. Detta görs genom att utveckla öppna, enkla, icke-diskriminerande och legitima regler för internationell handel och investeringar. För människor som lever i fattigdom kan handel vara ett hjälpmedel till utveckling. krävs särskilda insatser för utvecklingsländer att delta i handelsförhandlingar och att utveckla kapacitet för produktion och handel. Globaliseringen innebär att varor och tjänster i allt ökad utsträckning produceras i olika delar av världen, vilket skapar s.k. globala värdekedjor. Globala värdekedjor förstärker argumenten för öppen handel och ett öppet investeringsklimat. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 verkar för att avsluta de pågående han- delsförhandlingarna i Världshandelsorganisat- ionen (WTO), den s.k. Doharundan. Minister- mötet på blev en framgång och en uppgörelse nåddes för handelsprocedurer (cirka en tredjedel av värdet av hela Doharundan beräknas utgöras av vinster från förenklade han- delsprocedurer), ett utvecklingspaket samt delar av jordbruksförhandlingarna. Genomförandet av Balipaketet har inletts liksom arbetet med ett arbetsprogram för återstående förhandlingsom- råden. Inom ramen för WTO:s arbete, men utanför Doharundan, pågår förhandlingar om att upp- datera WTO:s informationsteknikavtal (). Regeringen vill utöka avtalet till att omfatta fler produkter, fler länder och till att täcka fler typer av handelshinder. Förhandlingar pågår om ett plurilateralt avtal för tjänster (Trade in Services Agreement, TiSA). inleddes förhandlingar om ett plurilateralt avtal om miljövaror. har varit pådrivande för att förhandlingarna även ska inkludera tjänster. Förhandlingar pågår om att fler WTO- medlemmar ska ansluta sig till WTO:s avtal om offentlig upphandling. Bilaterala och regionala avtal Förhandlingar om frihandelsavtalen med och är avslutade och processen för att granska och ratificera avtalen pågår. Kommissionen har begärt yttrande av angående behörighet att underteckna och ratificera avtalet med . har anslutit sig till EU:s existerande avtal med och . Förhandlingarna med kan förhoppningsvis avslutas . har varit pådrivande för ambitiösa och breda avtal med och . Här finns betydande ekonomiska vinster att hämta. I bägge fallen går förhandlingarna framåt. Det stora intresset för förhandlingarna med gör att arbete särskilt inriktas på utåtriktad verksamhet, både nationellt, inom EU och i . Kontakter och dialog förs med berörda intressenter från civilsamhälle, fackföreningar och näringsliv. inleddes förhandlingar om ett investeringsavtal med . Förhandlingarna är ett steg för EU att fördjupa handelsrelationerna med . beslutade att underteckna de politiska delarna av (AA) med , och att EU ensidigt skulle tillämpa åtaganden i avtalet som utgörs av ett djupgående frihandelsområde (DCFTA). Trots påtryckningar om att skjuta upp tillämpningen har både EU och bekräftat att DCFTA ska börja tillämpas . Handelsrelationerna mellan och EU har blivit än mer ansträngda till följd av aggression mot . Som svar på EU:s sektoriella sanktioner införde importstopp av livsmedel från EU, liksom en rad andra handelshinder varav flera direkt drabbat svenska intressen. har byggt på bilaterala diskussioner men också agerande i multilaterala fora såsom WTO. Vad gäller övriga länder inom Östliga partnerskapet har associeringsavtal, inklusive djupgående frihandelsområden ingåtts med och . Förhandlingarna om motsvarande avtal med avslutades sedan landet meddelat att man avser bli medlem i den Euroasiatiska tullunionen. Diskussioner pågår om ett en annan typ av avtal med . Inom ramen för södra partnerskapet pågår förhandlingar med . Förhandlingsdi- rektiv har antagits även för , och , men förhandlingar har inte kunnat inledas . Förhandlingar med , , och samarbetsråd (GCC) pågår, om än på sparlåga. avslutades förhandlingarna om eko- nomiska partnerskapsavtal med ECOWAS- länderna i , EAC-länderna i och SADC-länderna i . I konsultationerna inför genomförandet av den nya förordningen om EU:s allmänna preferenssystem (– GSP) fick bland annat gehör för att skulle återfå sina handelspreferenser. verkade också för att bevilja handelspreferenser till ett tiotal länder, däribland , inom delsystem för hållbar utveckling, GSP plus. är fortsatt kritiskt till Kommissionens förslag till förordning om EU-ländernas offentliga upphandling från länder utanför EU, eftersom förslaget öppnar för ökad europeisk protektionism. fortsätter arbetet för en mer restriktiv användning av EU:s handelspoli- tiska skyddsinstrument och är därför kritisk till Kommissionens förslag om modernisering av dessa eftersom förslaget går i protektionistisk riktning. Insatser inom andra verksamhets- och utgiftsom- råden , med särskild expertkun- skap på handelsområdet har på regeringens upp- drag byggt upp kapacitet för att bedriva tekniskt samarbete och kapacitetsbyggande i låg- och medelinkomstländer. Exempelvis bistår med dess anslutningsförhandlingar till WTO. Hållbart företagande, (Corporate Social Responsibility CSR), berör alla politikområden samt i varierande grad ett antal andra departement. och har arbetat med att ta fram en Nationell handlingsplan för företagande och mänskliga rättigheter i linje med FN:s vägledande principer för företagande och mänskliga rättigheter (UNGP). Planen är en uppmaning till företagen att de ska respektera mänskliga rättigheter i sin verksamhet hemma och i utlandet. Den är också del av regeringens höjda ambitionsnivå på området hållbart företagande. En viktig del av arbetet med hållbart företagande inriktas på de svenska företagens arbete på marknader utanför EU. Särskilda CSR- seminarier har hållits i bland annat , , , , , och . nationella kontaktpunkt (NKP) för riktlinjer för multinationella företag arbetar med att främja och informera om riktlinjerna. Den svenska NKP:n arbetar tillsammans med den norska NKP:n med en anmälan från svenska samer mot det norska statliga företaget . lämnade sin slutliga rapport till FN:s konvention mot mutor samt sin rapport i enlighet med konvention mot mutor i internationella affärstransaktioner. Vidare har varit del av det team som 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 granskat implementering under samma konvention. Rapport avseende lämnades . I flera delar av världen utgör handel med guld, tenn, tantal och (så kallade konfliktmineraler) en intäktskälla för väpnade grupper. har engagerat sig i de pågående förhandlingarna om en EU-förordning för att öka mineralernas spårbarhet och minska risken för konfliktfinansiering. stödjer även arbete med spårbarhet av konfliktmi- neraler och organisationen (Transparency Initiative) som arbetar för bättre insyn i betalningsströmmarna från bl.a. gruvföretag till olika statliga aktörer. Ekonomisk globalisering och handel kan leda till att värden som demokrati, jämställdhet och mänskliga rättigheter sprids över världen. Arbete har inletts för att bidra till regeringens höjda ambition om jämställdhetsintegrering i alla verksamhetsområden. EU:s arbete på det handelspolitiska området präglas fortfarande i hög grad av den ekonomiska krisens efterverkningar. Mot bakgrund av detta har oro funnits för att EU ska röra sig i protektionistisk riktning. Så har också delvis skett, som del i en global trend. arbete, tillsammans med likasinnade medlemsländer, har dock hållit emot. Åtgärder har även genomförts som bedöms kunna ha betydande positiva effekter för tillväxt och sysselsättning i EU och i . Det gäller tydligast förhandlingarna om frihandelsavtal med och med samt uppgörelsen vid på . tydliga linje att handelspolitiken också ska användas för att understödja mål på andra politikområden får allt större gehör inom EU och internationellt. Förhandlingar inom WTO om miljövaror är ett sådant exempel. Handelspolitiken och handels- och investeringsfrämjandet ska bidra till goda förutsättningar för svenska företag och konsumenter att ta tillvara den potential som 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 globaliseringen medför i syfte att stärka svensk ekonomi och handel och därmed välstånd. Handel och investeringar är ett instrument för att uppnå målet om EU:s lägsta arbetslöshet 2020. De kan även stimulera tillväxt som bidrar till att fattiga människor och länder lyfts ur ekonomiskt utanförskap. ska främja en fri och rättvis världshandel och verka för en global ordning mellan arbete och kapital som säkrar en internationell ekonomi som gynnar alla och förtrycker ingen. Regeringen arbetar för progressiva internationella handelsavtal och för att ta bort handelshinder. ska stå upp för miljön, löntagarnas intressen och människors hälsa. Handelsavtal ska respektera demokratiskt fattade beslut. Regeringen utarbetar en exportstrategi som omfattar åtgärder inom handelspolitik, främjandet av export, investeringar och turism samt Sverigefrämjandet och som kopplar ihop dessa områden med närings- och innovationspolitiken. Omställningen till en grön ekonomi genom resurseffektivisering och cirkulär ekonomi, hållbar konsumtion och produktion, miljöteknik och innovationer innebär möjligheter för affärsutveckling som klimat- och övrig miljöpåverkan minskar. En viktig del handlar om att öka effektiviteten i det samlade utbudet av offentligt stöd för fö- retagens export och internationalisering och öka antalet exporterande företag. Särskilt fokus läggs på att stärka de små och medelstora företagens export- och internationaliseringsmöjligheter. Det är här framtidens storföretag finns, och det är i främst dessa företag som nya arbetstillfällen skapas i . är det viktigt att våra traditionella exportföretag fortsatt ökar sin ex- port med som hemmabas. Exportstrategin utvecklas i bred dialog med näringslivet, både enskilda företag och bransch- organisationer. Med exportstrategin adresserar regeringen fem utmaningar som den svenska utrikeshandeln står inför: –svensk export måste i högre utsträckning nå tillväxtmarknaderna –fler små och medelstora företag måste våga och vilja exportera –svenska varor, tjänster och system måste nå ännu högre upp i förädlingskedjan –attraktionskraft för investeringar, kompetens och turism ska öka –den globala handeln måste hållas öppen Exportstrategin ska bidra till regeringens över- gripande mål om att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020. Med en exportstrategi kan det statliga stödet sättas in där det gör störst potentiell nytta. Detta är en utgångspunkt för strategin som bland annat innehåller följande förslag till åtgärder: –ökad samordning och effektivitet i exportfrämjandet (Team ) –stärkt svensk närvaro på exportmark- naderna –regionala centra för exportservice –nya metoder för samlat främjande av strate- giska exportaffärer –informationssatsningar riktade mot små och medelstora företag. Regeringen föreslår i anslutning till export- strategin en exportoffensiv som omfattar hela mandatperioden. Svenskt näringslivs export och international- isering stöds med särskilt fokus på små och medelstora företag. Stödet utformas utifrån företagens behov. Ökat fokus läggs på tillväxtmarknaderna då det är här som en stor del av den globala tillväxten förväntas ske . En stark export är central för att skapa fler jobb och högre tillväxt i hela landet. Handelsfrämjandet bidrar till att stärka svensk handel och ekonomi genom att främja svenska små och medelstora företags export och internationalisering samt svenska företags affärer på viktiga marknader. Främjandet inriktas på de marknader som ger bäst förutsättningar för de svenska företagen att expandera. Därför lyfter regeringen fram tjugosex länder, de flesta av dem tillväxtländer, som särskilt viktiga utifrån en kombination av ekonomisk storlek, tillväxtutsikter, grad av ekonomisk frihet och maximal svensk exportpotential. De utvalda länderna förväntas svara för av den totala I flera av dessa länder är regeringens sakdepartement och deras myndigheter involverade i bilaterala samarbeten och politiska processer. Dessa och nya kontaktytor är i många fall viktiga för att stödja svenska företag genom näringslivsfrämjande på strategiska marknader och områden. Små och medelstora företag behöver även stöd på de marknader där man inleder eller utvecklar sin exportverksamhet, oftast på EU:s inre marknad och i . Ett viktigt element i exportfrämjandet är att stärka samordning och samverkan mellan de offentliga aktörer som på olika sätt kan stödja svenska företag i deras internationalisering. Regeringen har lanserat begreppet Team för den stärkta samordningen med syfte att öka effektiviteten och undvika överlappningar. Det är viktigt att ett företag erbjuds stöd i sin internationalisering eller exportsatsning oberoende var i landet det är verksamt. Ambitionen är att skapa regionala exportcentra enligt principen ”en dörr in”. Företagen ska ges information om de viktigaste aktörerna som kan ge rådgivning och stöd för export. Regeringen tar ställning till ett eventuellt deltagande i världsutställningen i Astana, förutsatt att intresse finns från näringslivet. projektexportsekretariat ska fortsätta arbetet med sektorspecifika insatser som tillfälligt förstärker den exportfrämjande verksamheten på tillväxtmarknader och i länder där den svenska representationen är begränsad. Företagens efterfrågan på statligt stöd är särskilt hög inom sektorer som kräver långsiktighet i marknadssatsningen t.ex. energi. Sekretariatet kommer, i samarbete med (Business ), svenska ambassader och konsulat, att prioritera insatser i nya tillväxtländer, särskilt i länder och inom sektorer där företagen upplever att trösklarna för marknadsinträde är höga. Satsningen på att öka den svenska handeln med FN och bredda den grupp företag som offererar till FN-systemet kommer att ges förstärkt stöd. Svenska ambassader och konsulat är efterfrågade som stöd för svenska företags affärsmöjligheter i utlandet, särskilt i länder utanför . Arbetet ska bedrivas i enlighet med konceptet Team i samverkan med andra aktörer 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 och med målen och inriktningen för det samlade Sverigefrämjandet i syfte att främja svenska ekonomiska intressen och bilden av i utlandet. Utlandsmyndigheternas främjandeplaner är fortsatt centrala för ett effektivt främjande. Business är statens och näringslivets centrala serviceorgan för export- och investeringsfrämjande åtgärder. En stor potential för ökad export finns hos de små och medelstora företagen. Det är viktigt att fler av dessa företag tar steget till export samt att de företag som har börjat exportera kan expan- dera sin utlandsförsäljning. Det är angeläget att det statliga handelsfrämjandet utgår från och möter företagens behov för att så många företag som möjligt ska kunna hitta sin väg till internat- ionalisering och de bästa affärsmöjligheterna. Likaså ska företagens kännedom om Business och dess tjänster vara hög. Business ska inom ramen för sitt statliga uppdrag erbjuda goda förutsättningar för internationell affärsutveckling med exportservice, kompetens- utveckling och kunskapsspridning om internat- ionella marknader liksom riktade insatser, med närvaro på viktiga utlandsmarknader. Business regionala exportrådgivar- verksamhet är betydelsefull. För att möta företagens behov ska regional exportrådgivning erbjudas små och medelstora företag i alla delar av . Business ska medverka i framtagandet av regionala exportcentra enligt principen ”en dörr in” och utifrån konceptet Team , samt ytterligare förstärka närvaron på tillväxtmarknader av intresse för svensk export. Business ska utveckla arbetet med att identifiera särskilt strategiska affärer av svenskt intresse och leda långsiktiga riktade insatser för att främja svenska företags möjligheter att vinna dessa affärer, inte minst på tillväxtmarknader. Främjande av utrikeshandeln kan även innefatta import. När svenska företag får bra insatsvaror till konkurrenskraftiga priser ökar deras konkurrenskraft. Handel spelar en viktig roll även för utvecklingsländerna. Genom att öppna marknader för import av produkter som utvecklingsländerna kan producera ökar deras möjligheter till utveckling. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Utländska direktinvesteringar är viktiga för svensk ekonomi. De skapar nya arbetstillfällen, nya affärsmöjligheter, öppnar nya marknader, tillför ny kompetens och nytt kapital samt ökar utbytet av teknik och tekniskt kunnande, vilket leder till ekonomisk tillväxt. Utländska företags- investeringar i kan också bidra till den svenska exporten. Målet är att främja högkvalitativa utländska direktinvesteringar som kommer hela landet till del. Kvaliteten i investeringsfrämjandet ska säker- ställas. Utländska intressenter ska ges kvalificerad information med syfte att underlätta valet av investering. Utländska investeringar som leder till ny produktion och export av varor eller tjänster från ska särskilt uppmärksam- mas. Investeringar sker i en lokal miljö och därför behövs ett nära samspel med aktörer för lokalt och regionalt investeringsfrämjande i kontakterna med den utländske investeraren. Team samordningsroll avses även omfatta investeringsfrämjandet. Exportgarantier och exportkreditgivning ger företag möjlighet till internationell expansion, inte minst under prövande tider men även på nya marknader med hög tillväxt och hård konkurrens. Ett väl fungerande exportkredit- system är betydelsefullt för svensk utrikeshandel. Finansiering i olika former är för såväl stora som mindre företag en faktor som påverkar möjligheterna att handla med andra marknader. Det är centralt för exportföretagen att få finansiering eller riskavtäckning för att inte få sämre förutsättningar än sina konkurrenter och de facto gå miste om affärer eller få minskad konkurrenskraft internationellt. Arbetet med att anpassa exportfinansieringen till kundernas behov ska fortsätta. Det är viktigt att kunskapen om exportfinansiering hos företagen ökar och att aktörerna utvecklar erbjudandet till företagen, vilket särskilt inkluderar de små och medelstora företagen. verksamhet ska vidareutvecklas i syfte att sänka trösklarna för små och medelstora företag i samband med export. Garantigivningen ska i ökad utsträckning bidra till hållbara investeringar och minskad klimatpåverkan. En ram för exportkreditgarantier är viktig för EKN:s möjligheter att möta exportföretagens efterfrågan. Därmed har EKN en marginal som gör att svenska exportföretag vid oväntade omvärldsförändringar också i fortsättningen snabbt kan ges möjligheter till riskavtäckning för att inte få sämre förutsättningar än sina konkurrenter och sämre konkurrenskraft internationellt. Eftersom EKN räknar med en lägre efterfrågan på garantier än föreslår regeringen att exportkreditgarantiramen sänks till från tidigare . Efterfrågan på exportkrediter är fortsatt hög och SEK behöver även 2016 ha möjlighet att erbjuda exportfinansiering på de löptider som svensk exportindustri efterfrågar. Detta innebär i sin tur att svenska exportföretag kan konkurrera i fler exportaffärer. Den låneram för Aktiebolaget () som beviljades enligt propositionen Åtgärder för förstärkt exportfinansiering (prop. 2008/09:86) och som i olika steg förlängts har haft en stor betydelse för möjligheterna att kunna ställa ut långfristiga lån. En fortsatt låneram för systemet med statsstödda exportkrediter är av stor vikt då sådana krediter alltjämt är centrala för exportföretagen och deras internationella konkurrenskraft. Ramen ger ingen belastning på statsbudgeten, men om den skulle utnyttjas ökar statens lånebehov. För att kunna säkra tillgången till exportkrediter och långfristiga lån mot en ökad efterfrågan från företagen behöver låneramen höjas till . presenterade en granskningsrapport om exportgarantisystemet, – effektivitet i exportgarantisystemet? (RiR 2014:21). Regeringen redovisade vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i skrivelsen om effektivitet i exportgarantisystemet (skr. 2014/15:59). har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2014/15:NU13, rskr. 2014/15:171). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. Åtta av tio av största exportländer finns på EU:s inre marknad och av den svenska exporten går till den inre marknaden. EU:s inre marknad är svenska företags hemmamarknad och dess funktion är av stor vikt för utvecklingen av svensk handel. Det finns ett antal kvarvarande hinder som medför att den inre marknadens potential inte utnyttjas fullt ut. Det är en prioritet för regeringen att aktivt arbeta för att hinder undanröjs, att nya hinder inte uppstår och att den inre marknadens funktion förbättras ytterligare. kommer regeringens politik för den inre marknaden i stor utsträckning att bedrivas kopplat till kommissionens strategier för den inre marknaden respektive för den digitala inre marknaden. Regeringen kommer även att särskilt fokusera på standardiseringens betydelse för den svenska exporten. Strategin för en digital inre marknad presenterade kommissionen ett meddelande om en strategi för en digital inre marknad. Strategin har tagits fram mot bakgrund av att det bedöms finnas en outnyttjad potential till följd av att den globala ekonomin i allt större utsträckning blir digital. Strategin syftar till att motverka hinder för och fragmentisering av den digitala inre marknaden med målet att göra EU världsledande inom den digitala ekonomin. Strategin innehåller de tre övergripande områdena att förbättra tillgången till digitala varor och tjänster, att skapa goda förutsättningar för digitala nät och tjänster samt att maximera tillväxtpotentialen för den europeiska digitala ekonomin. Regeringen delar kommissionens bedömning att en inre marknad som till fullo drar nytta av digitaliseringens möjligheter har stor potential att öka hållbar tillväxt och konkurrenskraft. Regeringen anser att digitaliseringens möjligheter för att stödja en grön resurseffektiv ekonomi särskilt bör uppmärksammas. Arbetet med strategin kommer att fortgå och kommissionen kan förväntas gå vidare med ett antal av de förslag som finns i strategin.