prop · H3031d15 · 2015-09-21 00:00:00 — Regeringen har i uppdrag till utökat stödet till att omfatta fler myndigheter samt förlängt uppdraget (U2014/07490/JÄM). Rapportens slutsats är att JiM är en unik satsning där ledningens ägarskap för jämställdhetsintegrering inom myndigheterna ökat. Satsningen har genomsyrats av ett kunskapsbaserat jämställdhetsarbete vilket gett legitimitet till arbetet och en god grund för hållbarhet. Vidare påpekas i rapporten, att uppdraget till myndigheterna har utgått från de jämställdhetspolitiska målen vilka befinner sig på en relativt hög abstraktionsnivå och därmed kan vara svåra att operationalisera. En tydligare nedbrytning av 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 målen med politiska prioriteringar skulle enligt rapporten bidra till att förtydliga myndigheternas ansvar och uppdrag. i har lämnat förslag på hur länsstyrelsernas arbete med jämställdhetsintegrering kan utvecklas (S2015/01469/JÄM). Förslagen rör bl.a. hur länsstyrelsernas arbete med jämställdhetsintegrering kan följas upp. Samtliga länsstyrelser har redovisat hur de genomför sina strategier för jämställdhetsintegrering. i har i uppdrag att stödja och samordna länsstyrelsernas arbete med jämställdhetsintegrering . Aktörer med regionalt utvecklingsansvar i länen har på regeringens uppdrag tagit fram regionala handlingsplaner för jämställd regional tillväxt. Dessa har tydliggjort ansvaret för jämställdhet i det regionala tillväxtarbetet och skapat strukturer för ett fortsatt arbete med jämställdhetsintegrering i samtliga län. kommuner och landsting (SKL) har redovisat sitt projekt att sprida erfarenheter och resultat av Program för Hållbar Jämställdhet samt att genomföra en extern effektutvärdering av programmet (U2013/05996/JÄM). Effektutvärderingen visade att Program för Hållbar Jämställdhet har haft stor betydelse för att bredda jämställdhetsarbetet till att omfatta rollen som utförare av service och välfärdstjänster. Effektutvärderingen konstaterar vidare att programmet har lett till ökat lärande och bättre förutsättningar att styra organisationerna mot jämställd verksamhet (S2015/00042/JÄM). SKL genomför med stöd från regeringen projektet modellkommuner (S2015/01255/JÄM). Projektet är ett sätt att ytterligare stärka arbetet med jämställdhetsintegrering hos deltagande kommuner och förvalta de kunskaper och erfarenheter som vunnits genom Program för Hållbar Jämställdhet. För att markera 40-årsjubileet av det nordiska jämställdhetssamarbetet har för jämställdhet genomfört en konferens för att diskutera samarbetets resultat och mål för framtiden. Konferensens slutsats var att det nordiska samarbetet gett goda resultat , samt att det är viktigt att öka mäns och ungdomars deltagande i jämställdhetsarbetet. för jämställdhet har vidareutvecklat samarbetet på områdena jämställdhet på arbetsmarknaden, könsrelaterat våld, jämställdhet och media samt samarbetet med , och . Jämställdhet är en av regeringens övergripande prioriteringar för EU-arbetet 2015. Områden som särskilt kommer att vara i fokus är fler kvinnor på arbetsmarknaden, minskat lönegap mellan kvinnor och män, att bekämpa våld mot kvinnor, ökad jämställdhet i beslutsfattande och feministisk utrikespolitik. EU- arbetet omfattas också av det intensifierade arbetet med jämställdhetsintegrering. Inom bl.a. ramen för 2020 har regeringen bidragit till att kopplingar gjorts mellan behovet av kvinnors ökade arbetskraftsdeltagande och ekonomisk tillväxt samt att dessa lyfts fram i rådsslutsatser och i den årliga Sysselsättningsrapporten. deltog i FN:s kvinnokommissions årliga möte . Huvudtemat för sessionen var uppföljningen av Peking-deklarationen och handlingsplanen från som antogs i Pe- king 1995. Flera av och EU:s prioriteringar återspeglas i den politiska deklarationen som antogs. Regeringen bedömer att de insatser som har genomförts har bidragit till att utveckla arbetet inom flera områden i jämställdhetspolitiken. Trots flera positiva insatser har dock jämställdhetsarbetet utvecklats för långsamt och mycket återstår att göra för att uppnå målet om att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. (2014:06, dir. 2014:55) som bl.a. har i uppdrag att bedöma jämställdhetspolitikens genomförande lämnar sina förslag . Dessa förslag kommer att ligga till grund för regeringens fortsatta överväganden. Insatser för att utveckla arbetet med jämställdhetsintegrering har varit viktiga och gett resultat. Utmaningen framöver är att myndigheter och organisationer på den lokala, regionala och nationella nivån införlivar de kunskaper och metoder som har utvecklats i särskilda projekt till att bli en del av den ordinarie verksamheten och få långsiktigt hållbara resultat. Myndigheter och organisationer på lokal, regional och nationell nivå kan även ta hänsyn till kunskap och erfarenheter som har erhållits genom internationella samarbeten. Myndigheter och organisationer på lokal, regional och nationell nivå kommer vidare att ha en roll i genomförandet av FN:s nya agenda för hållbar utveckling. Engagemang och arbete inom det civila samhällets organisationer är en betydelsefull förutsättning för att utveckla jämställdhetspolitiken och stimulera den politiska debatten. Den samlade kvinnorörelsen spelar en viktig roll för främjandet av en levande diskussion i samhället om jämställdhet och kvinnors rättigheter. Fem civilsamhällesorganisationer deltog i den svenska delegationen till FN:s kvinnokommission och kunde med sitt aktiva deltagande medverka till genomslag för svenska prioriteringar. Regeringens jämställdhetspolitik ligger väl i linje med Europeiska kommissionens strategi för jämställdhet 2010–2015. har, på uppdrag av Europeiska kommissionen, utarbetat Gender Equality Index. I indexet bedöms kvinnors och mäns villkor i medlemsländerna utifrån kategorier som arbete, pengar, kunskap, tid, makt och hälsa. Index 100 innebär att ett land är jämställt. har det bästa resultatet med 74,2 följt av och . Genomsnittet i EU ligger på 52,9. Löne- och inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män består. Den psykiska ohälsan bland kvinnor är ett växande problem och ett uttryck för bristande jämställdhet. Delegationen för jämställdhet i arbetslivet med företrädare för bl.a. arbetsmarknadens parter lämnade sitt betänkande med förslag på hur jämställdheten på arbetsmarknaden ska öka. Delegationens förslag, som bereds i , utgör ett värdefullt underlag för fortsatta överväganden om insatser för att bl.a. minska skillnaderna i kvinnors och mäns löner och deras karriärmöjligheter. Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet Deltidsarbete är i hög grad förknippat med huvudansvar för hem- och omsorgsarbetet. Av deltidsarbetande kvinnor och män uppgav mer än dubbelt så många kvinnor som män att det är familjeansvaret, som är orsaken till deltidsarbetet. Kvinnor tar också ett betydligt större 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 ansvar än män för vård av vuxna anhöriga. Den ojämnställda fördelningen av det obetalda hem- och omsorgsarbetet innebär olika löneinkomster och därmed också olika livsinkomster för kvinnor och män. Detta är en viktig förklaring till att fler kvinnor än män har en låg ekonomisk standard (se vidare utg. omr. 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn). Mäns våld mot kvinnor ska upphöra Regeringens insatser för att förebygga och förhindra mäns våld mot kvinnor är fortsatt angeläget. Mäns våld riktas mot såväl kvinnor de har eller har haft en nära relation till som mot helt obekanta. Våld förekommer också i samkönade relationer. Män står för merparten av våldet, även det som riktas mot andra män. Utredningen med uppdrag att föreslå en Nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor ska upphöra lämnade sitt betänkande (SOU 2015:55) . Utredningens förslag, som remissbehandlas , kommer att ligga till grund för fortsatta överväganden om arbetets organisation och inriktning. är en feministisk regering. Målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män har samma makt att forma samhället och sina egna liv. Jämställdhetspolitiken syftar till att flickor och pojkar, kvinnor och män ska ges förutsättningar att utvecklas utan att hindras av strukturer, fördomar och stereotypa föreställningar. I det sammanhanget är det viktigt att uppmärksamma att även andra identiteter, faktorer och maktordningar påverkar levnadsvillkor och förutsättningar för olika grupper av kvinnor och män. Regeringens arbete syftar till ett där alla ges lika rättigheter och möjligheter, oavsett socioekonomiska förutsättningar (klass), kön, könsidentitet eller könsuttryck, etnicitet, religion eller annan trosuppfattning, ålder, sexuell läggning eller funktionshinder. Jämställdhetsarbetet har getts en större tyngd i . fortsätter regeringen reformarbetet för att påskynda utvecklingen inom områden som är strategiskt viktiga för jämställdhetspolitiken. Mot bakgrund av erfarenheter från tidigare jämställdhetssatsningar är det en central uppgift 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 att skapa långsiktighet och att säkerställa hållbarheten i de åtgärder som genomförs. Insatser för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, inklusive hedersrelaterat våld och förtryck kommer fortsatt att ha hög prioritet. lämnade utredningen med uppdrag att föreslå en nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor slutbetänkandet Nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck (SOU 2015:55). Förslagen kommer att ligga till grund för regeringens fortsatta överväganden. Betänkandet är på remiss. Jämställdhet i arbetslivet och näringslivet samt kvinnors och mäns, flickors och pojkars, rätt till utbildning på lika villkor är andra viktiga områden. Jämställdhetsintegrering är en av de viktigaste prioriteringarna för att utveckla och genomföra jämställdhetspolitiken. Det påbörjade arbetet med att stärka och utveckla jämställdhetsintegrering på alla departement och berörda myndigheter ska fortsätta. Jämställdhetsintegrering innebär ett förhållningssätt där jämställdhetsperspektivet ska beaktas vid utformningen av all politik. Därför har ett arbete påbörjats för att konkretisera vad de jämställdhetpolitiska målen innebär för olika utgiftsområden. Arbetet har resulterat i mål, indikatorer och åtgärder inom en rad centrala områden där regeringen kommer att verka för en positiv utveckling . Ett utvecklingsarbete för stärkt tillämpning av jämställdhetsbudgetering pågår i . Syftet är att säkerställa att regeringens reformer och förslag baseras på en tidigt genomförd jämställdhetsanalys, för att förverkliga regeringens ambitioner på jämställdhetsområdet. I syfte att upprätthålla ett gediget och kunskapsbaserat utvecklingsarbete, avsätter regeringen särskilda resurser för att utvärdera och utveckla arbetet med jämställdhetsintegrering och jämställdhetsbudgetering. De slutsatser och analyser som framkommer i utvärderingarna kommer att återföras och användas i det arbete som bedrivs inom departement och myndigheter. Målsättningen är att de ansträngningar som nu görs för att utveckla arbetet med jämställdhetsintegrering ska innebära en tydlig förflyttning framåt av jämställdheten . Regeringens strategi för jämställdhetsintegrering i löper ut (U2012/01388/JÄM). Strategins tillämpning och användbarhet ska utvärderas och ligga till grund för utformningen av en ny strategi för arbete med jämställdhetsintegrering. Jämställdhetsintegrering i statliga myndigheter Myndigheterna bidrar till att uppnå de jämställdhetspolitiska målen genom att integrera ett jämställdhetsperspektiv i relevanta delar av sina verksamheter. kommer de 41 myndigheter som ingår i utvecklingsprojektet i myndigheter (JiM) att redovisa sina planer för jämställdhetsintegrering som ska genomföras . Regeringen anser det angeläget att fortsätta och att utveckla detta arbete. Jämställdhetsintegrering på regional nivå Länsstyrelserna erbjuder ett betydelsefullt stöd till de regionala aktörernas arbete med jämställdhet. Regeringen anser att det är viktigt att det ambitiösa arbete som bedrivs utifrån de regionala strategierna för jämställdhetsintegrering fortsätter. Regeringen bedömer vidare att det numera finns en bra struktur för arbetet med jämställdhetsintegrering kopplat till regional tillväxt, vilket är positivt för det fortsatta arbetet inom området. Jämställdhetsintegrering på lokal nivå Regeringen stödjer kommuner och landstings projekt modellkommuner och därmed också arbetet för att sprida goda exempel på jämställdhetsarbete i kommuner (S2015/01255/JÄM). Regeringen avser att stödja projektet . Jämställdhetsintegrering internationellt och i EU De mål som gäller för jämställdhetspolitiken i gäller också som mål för vad regeringen vill uppnå inom EU. kommer fortsatt att driva ett starkt jämställdhetsperspektiv i relevanta EU-analyser, -processer och beslut, t.ex. inom ramen för den pågående halvtidsutvärderingen av arbetet med EU:s sysselsättnings- och tillväxtstrategi, 2020. var pådrivande för jämställdhet och kvinnors egen- makt som fristående mål i den nya agendan för hållbar utveckling. Regeringen har ingått ett samarbetsavtal med . Avtalet omfattar tre samarbetsområden; barnrätt, jämställdhet samt sociala frågor i bred bemärkelse. Avtalet syftar till att byta erfarenheter och goda exempel mellan länderna samt att underlätta samarbete mellan frivilligorganisationer i respektive land. Det nödvändiga i att involvera män i jämställdhetsarbetet fastslogs tidigt på politisk nivå i och har återkommande uppmärksammats . Regeringen bedömer att mäns och pojkars delaktighet är en förutsättning för att arbetet på samtliga jämställdhetspolitiska delområden ska kunna utvecklas. Detta gäller inte minst strävan efter en jämn fördelning av obetalt hem- och omsorgsarbete liksom att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. beslutade regeringen om en förstärkning av bidraget för projekt som bedrivs av organisationer som främjar jämställdhet mellan kvinnor och män. Förstärkningen avser att särskilt stödja pojkars och mäns arbete för jämställdhet vilket bl.a. innefattar arbete för att förändra maskulinitetsnormer. Förstärkningen avses pågå . Utredningen och jämställdhet (SOU 2014:6) framhåller att inställningen till jämställdhet förefaller ha blivit alltmer positiv hos flertalet män i . konstateras att denna inställning inte nödvändigtvis gäller specifika jämställdhetsfrågor eller omsätts i jämställda handlingar. Okunskap och likgiltighet är fortfarande utmaningar i detta sammanhang liksom den sexism och anti-feminism som kommer till uttryck i samhället och på nätet. Utvecklingen mot ett mer jämställt samhälle har i hög grad drivits av kvinnor och handlat om kvinnors avancemang på arenor som tidigare dominerats av män. Motsvarande rörelse bland män mot kvinnodominerade fält är förhållandevis blygsam. Inte minst den ojämna fördelningen av obetalt hem- och omsorgsarbete har bl.a. negativa följder för kvinnors ekonomiska ställning och hälsa. Män kan stödja jämställdhetsmålen utifrån såväl solidaritet med kvinnor som egna intressen. Även för män kan traditionella maskulinitetsnormer ha negativa konsekvenser i 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 form av ohälsa och överdödlighet medan en jämställd livsstil i flera avseenden är positiv för hälsa, relationer och föräldraskap. Jämn fördelning av makt och inflytande Kvinnor och män ska ha samma rätt och möjlighet att vara aktiva medborgare och att forma villkoren för beslutsfattandet. Arbetet för att uppnå detta mål ska genomsyra alla områden, som t.ex. socialpolitiken, utbildningspolitiken, regionalpolitiken, utrikespolitiken, kulturpolitiken och arbetsmarknadspolitiken. Regeringens arbete med diskriminerings- och demokratifrågor är också centralt när det gäller att uppfylla målet om en jämn fördelning av makt och inflytande. Män innehar i större utsträckning än kvinnor chefspositioner och dominerar också i börsbolagens styrelser och ledningsgrupper. Regeringen anser att det är angeläget att åstadkomma en jämnare könsfördelning både i styrelser och på ledande befattningar. Staten har genom att ta sitt ägaransvar åstadkommit en jämn könsfördelning i de statliga helägda företagen, något som även andra ägare, liksom förtroendevalda i kommuner och landsting, bör kunna åstadkomma. Regeringen avser att skynda på utvecklingen mot att börsbolagens styrelser består av kvinnor. Regeringen kommer att göra en avstämning efter bolagsstämmorna 2016 och om inte målet är uppnått avser regeringen att föreslå lagstiftning om kvotering i börsnoterade företag. På EU-nivå deltar i förhandlingarna om ett direktiv om jämnare könsfördelning i börsbolagens styrelser. Förhandlingsarbetet drivs med beaktande av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Arbete och utbildning är grunden för kvinnors och mäns möjligheter att utvecklas och försörja sig. Trots ett mångårigt arbete för att stärka förutsättningarna för jämställdhet råder det fortfarande olika förutsättningar för kvinnor och män för att komma ut, stanna kvar och utvecklas i arbetslivet och som företagare samt att förena arbete och familj. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Löne- och inkomstskillnader, ojämställda karriärmöjligheter, skillnader i sjukskrivningar och i användande av föräldrapenningdagar samt underrepresentation av kvinnor i ledande befattningar är till stor del uttryck för att kvinnors och mäns förutsättningar i arbetslivet alltjämt skiljer sig åt. Ojämställdheten på arbetsmarknaden och i arbetslivet får stora konsekvenser även efter arbetslivets slut, vilket resulterar i att kvinnor i genomsnitt får lägre pensioner än män. kommer regeringen att arbeta strategiskt för att närma sig målet om ekonomisk jämställdhet och för att kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. Löne- och inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män ska minska. Ett angeläget steg är att återinföra kravet på årliga lönekartläggningar. Kvinnor och män ska ha samma sysselsättningsgrad. är kvinnors sysselsättningsgrad medan mäns är . Heltid ska vara norm på arbetsmarknaden och deltid ska vara en möjlighet. För att fler ska orka arbeta heltid behövs breda insatser som syftar till att förbättra särskilt kvinnors arbetsmiljö, kvinnors hälsa och kvinnors villkor i arbetslivet. Att stärka resurserna till arbetslivsforskningen utgör en av flera viktiga pusselbitar. Delegationen för jämställdhet i arbetslivet avslutade sin utredning . Slutbetänkandet (SOU 2015:50) bereds i . har haft ett särskilt uppdrag om förebyggande insatser för kvinnors arbetsmiljö, som avslutas . Regeringen avser att fortsätta uppdraget också . Se vidare utg.omr. 14, avsnitt 5.7.1. Jämställdhet i skolan och högskolan Utbildningspolitiken är en central del av jämställdhetspolitiken. Verksamheten i förskola, skola och högre utbildning har strategisk betydelse för kvinnors och mäns, flickors och pojkars, möjligheter att växa upp fria från begränsande könsstereotyper och fördomar. Regeringen arbetar aktivt för jämställdhet inom skolväsendet, bl.a. har regeringen gett i uppdrag att ta fram och genomföra nationella skolutvecklingsprogram avseende arbetsformer och arbetssätt för att utveckla arbetet med skolans värdegrund t.ex. jämställdhet och normkritik (U2015/03844/S m.fl.). Enligt regeringens bedömning är det angeläget att universitet och högskolor fortsatt arbetar aktivt med jämställdhetsintegrering och avser därför att stödja detta arbete med . –2019 beräknar regeringen för ändamålet. Regeringen avser att ge , där Nationella sekretariatet för genusforskning finns, i uppdrag att fungera som stödfunktion för lärosätena i arbetet. Regeringen har också tillsatt en expertgrupp för ökad jämställdhet i högskolan som ska fungera som en referensgrupp och idégivare till regeringen. Gruppen ska arbeta till . Se vidare utg.omr. 16, Utbildning och universitetsforskning. Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet Målet om en jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet innebär att kvinnor och män ska ta samma ansvar för hemarbetet och ha möjlighet att ge och få omsorg på lika villkor. Det obetalda arbetet omfattar omsorgen om barn, äldre och andra närstående samt hemarbetet. Föräldraförsäkringen, förskolan och äldreomsorgen är därför strategiskt viktiga områden för jämställdhetspolitiken. Målet för den ekonomiska familjepolitiken föreslås i denna proposition få ett starkare jämställdhetsfokus, på så sätt att den ekonomiska familjepolitiken även ska bidra till ett jämställt föräldraskap, något som i sin tur är viktigt för att öka jämställdheten på arbetsmarknaden. Som ett steg mot ett jämställt uttag av föräldrapenning har regeringen föreslagit att en tredje månad reserveras för vardera föräldern inom föräldrapenningen. Målet är ett helt jämställt uttag av försäkringen. Nästa steg är att tillsätta en utredning som ser över föräldraförsäkringen i syfte att nå målet. Jämställdhetspolitiken ska vara anpassad till att alla familjer inte ser likadana ut. Regeringen vill därför även se över möjligheterna att underlätta för stjärnfamiljer att använda föräldraförsäkringen. Regeringen har också lämnat förslag till om att avskaffa det kommunala vårdnadsbidraget. Se vidare utg. omr. 12 avsnitt 3.6. Regeringen avser också att vidta åtgärder för att stärka kvaliteten i äldreomsorgen, vilket kan åstadkomma en jämnare fördelning av det obetalda omsorgsarbetet, som till stor del utförs av kvinnor. Mäns våld mot kvinnor Att förebygga och motverka våld och andra former av övergrepp mot kvinnor har hög prioritet i regeringens jämställdhetsarbete. Mäns fysiska, sexuella och psykiska våld mot flickor och kvinnor är ett allvarligt hinder för jämställdhet och kvinnors fulla åtnjutande av mänskliga rättigheter. beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag (dir. 2014:123) att bl.a. göra en översyn av våldtäktsbrott, lämna förslag på hur en reglering för ett särskilt straffansvar för oaktsamhetsbrott avseende våldtäkt bör utformas samt överväga om det bör införas en samtyckesbaserad regleringsmodell för våldtäkt. Utredningen ombildades till en parlamentarisk kommitté (dir. 2014:144). Kommittén fick i tilläggsuppdrag (dir. 2015:5) att ta ställning till om straffet för de mest allvarliga fallen av våldtäkt och våldtäkt mot barn bör skärpas, analysera om den befintliga lagstiftningen erbjuder ett tillräckligt starkt skydd mot vissa sexuella övergrepp som med hjälp av modern teknik sker via internet samt överväga om åtgärder kan vidtas för att förbättra rutinerna när det gäller förordnande av målsägarbiträde. Kommittén ska redovisa uppdraget . Förstärkt stöd till tjej- och kvinnojourer m.fl. Det är viktigt att det civila samhällets organisationer får stöd för att utföra sin verksamhet riktad till dem som utsätts för våld. De ideella tjej- och kvinnojourerna utför ett betydelsefullt arbete med stöd och skydd till kvinnor som har utsatts för våld. För att stärka tjej- och kvinnojourernas arbete har regeringen beslutat att avsätta 2015, och därefter . Syftet är att stödet ska bidra till ökad långsiktighet och bättre planeringsförutsättningar för de aktuella tjej- och kvinnojourerna. Medlen fördelas därför i första hand som tvååriga bidrag. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Regeringen avser också att fortsätta stödja de organisationer som arbetar för att utveckla brottsofferverksamhet riktad till homosexuella, bisexuella och transpersoner som utsatts för våld i en nära relation med . Regeringen avser att stärka det universellt våldsförebyggande arbetet som syftar till att förhindra att våld mot flickor och kvinnor uppstår. En del av detta arbete handlar om att förändra stereotypa könsnormer som kopplar samman maskulinitet och våld. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) har identifierat ett antal våldsförebyggande program riktad till unga som visat goda resultat internationellt. Några av dessa program prövas nu i , och regeringen har gett i uppdrag att utvärdera effekten av det program som fått störst spridning i landet, programmet in Violence prevention (MVP). ska rapportera resultatet av uppdraget .