prop · H203100 · 2015-04-15 00:00:00 — Den låga genomströmningen i gymnasieskolan försämrar ungdomars möjlighet att etablera sig på arbets- marknaden eller gå vidare till fortsatta studier. Diagram 3.10 Icke-behöriga till nationella program och genomströmningen i gymnasieskolan Icke-behöriga till gymnasieskolans nationella program Elever som i gymnasieskolan inte fått slutbetyg Anm.: Behörighetskraven skärptes . Skärpningen har dock bara påverkat andelen behöriga marginellt (0,1–0,). För elever som började gym- nasieskolan 2011 avser siffran den andel när det gäller elever som inte fått slutbetyg som varken fått gymnasieexamen eller studiebevis 2 500 p. Mot bakgrund av de sjunkande resultaten i har regeringen bett att ge- nomföra en tematisk granskning av den svenska grund- och gymnasieskolan med fokus på . Resultatet av granskningen ska redovisas . Regeringen avser att tillsätta en skolkommission som, bl.a. utifrån , ska lämna förslag som syftar till att förbättra den svenska skolan senast . Regeringens förslag och aviseringar inom skolområdet, inklusive förskolan och lärarfort- bildningen, innebär i stor utsträckning en omdisponering av de medel som avsatts för om- rådet i den beslutade budgeten . Vissa satsningar utgår helt i och med förslagen i pro- positionen Vårändringsbudget samt aviseringar i denna proposition. Det handlar bl.a. om ett generellt införande av betyg från årskurs 4. Detta leder enligt regeringens bedömning till en bättre skolpolitik. För att vända de fallande skolresultaten krävs skolreformer med fyra huvudsakliga inriktning- ar: tidiga insatser, ökad attraktivitet i läraryrket, ökad likvärdighet – att alla skolor ska vara bra skolor – samt att alla elever ska fullfölja en gym- nasieutbildning. Med sådana insatser ges förut- sättningar för att återföra svensk skola till inter- nationell toppklass. Tidiga insatser lägger en stabil grund förframtiden En viktig förutsättning för att förskolan ska kunna uppfylla målen för verksamheten är att barngrupperna har en lämplig storlek, att perso- naltätheten är tillräcklig, och att personalen är väl utbildad. Regeringens föreslagna satsningar i propositionen Vårändringsbudget in- nebär riktade resurser för en utökning av antalet nybörjarplatser på förskollärarutbildningen och medel för att stimulera tillgängligheten av om- sorg på obekväm arbetstid. I den beslutade bud- geten avsattes för att minska barngrupperna i förskolan och i fri- tidshemmen. Regeringen föreslår i proposition- en Vårändringsbudget att medlen an- vänds för att minska barngrupperna i förskolan. aviseras för detta ändamål. Utvärderingar från visar också att svensk grundskola sätter in särskilt stöd relativt sent, med tonvikt på högre årskur- ser. Regeringen har som mål att säkerställa att stöd och särskilt stöd sätts in redan i tidiga års- kurser för att förebygga problem som kan växa och försvåra för den enskilde ele- ven. De elever på lågstadiet som inte har tillräckliga baskunskaper i att läsa, skriva och räkna riskerar att komma efter och få större problem senare . Regeringen initierar därför en rad åtgärder inom ramen för ett lågstadielöfte som syftar till att förbättra den tidiga uppfölj- ningen av elevernas kunskaper och stöd till ele- verna. Regeringen avser att utreda förutsättning- arna för att införa en s.k. läsa-skriva-räkna- garanti samt hur en sådan bör utformas. I den beslutade budgeten finns en satsning på ett s.k. Lågstadielyft på ca 2015. Re- geringen avser att med dessa medel införa ett statsbidrag med syftet att öka läraryrkets attrakt- ionskraft och höja kvaliteten på undervisningen genom att skapa mer tid för läraren att undervisa eleverna i lågstadiet inklusive förskoleklassen. Statsbidraget kommer att fördelas med utgångs- punkt i skolhuvudmännens behov, för att kunna öka antalet anställda så att lärare på lågstadiet får mer tid för sitt arbete, kan ägna mer tid åt varje elev och klasserna kan bli mindre. Regeringen beräknar satsningen till årlig- en . Regeringen föreslår även att medel avsätts för att öka antalet nybörjarplat- P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 ser på grundlärarutbildningen för dessa årskurser med 700 platser . Åtgärder måste vidtas för att komma till rätta med bristen på lärare med specialpedagogisk kompetens. Det handlar dels om fler utbild- ningsplatser på speciallärar- och special- pedagogutbildningarna, dels om satsningar som syftar till att göra det mer attraktivt för verk- samma lärare att vidareutbilda sig till special- lärare eller specialpedagog. En annan viktig del handlar om att stimulera skolhuvudmännen att anställa fler lärare med specialpedagogisk kom- petens och öka andelen behöriga speciallärare och specialpedagoger. Förskoleklass och årskurs 1–3 är prioriterade men även övriga kan komma att omfattas. Regeringen föreslår därför i propositionen Vårändringsbudget ett resurstillskott motsvarande 300 nybör- jarplatser inom speciallärar- och specialpedagog- utbildningen, samt en förstärkning av den del av lärarlyftet som avser speciallärarutbildning med specialisering mot utvecklingsstörning. Rege- ringen föreslår att medel avsätts för att inleda satsningen 2015. beräknas regeringens satsningar för specialpedagogisk kompetens i lågstadiet uppgå till . Vidare avser regeringen att införa ett obligato- riskt bedömningsstöd i läs- och skrivutveckling samt kunskapskrav i läsförståelse i årskurs 1 . Lärarna är nyckeln för att höja kunskaps- resultaten i skolan. Det är därför allvarligt att läraryrket har tappat i status och attraktionskraft. För att göra läraryrket mer attraktivt behövs bl.a. högre löner, minskat ad- ministrativt arbete och bättre möjligheter att göra karriär och utvecklas i yrket. För att stärka yrkets attraktivitet har regering- en tagit initiativ till en nationell samling för lära- ryrket, som bl.a. syftar till bättre löneutveckling för lärare kopplad till deras kompetens och kar- riärutveckling. Regeringens avsikt är att i bud- getpropositionen tillföra resurser med syftet att lärares löner ska höjas. Under förut- sättning att berörda parter tar ansvar för att på- tagligt prioritera höjda lärarlöner kan resurser tillföras motsvarande på års- basis. En given utgångspunkt är att svensk löne- P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 bildning alltjämt ska skötas av de förhandlande parterna på arbetsmarknaden. Regeringen för samtal med berörda parter för att bl.a. diskutera formerna för reformen. Bristen på utbildade och behöriga lärare och förskollärare är stor och ökande. Varannan lärare i gymnasieskolan och var tredje lärare i grund- skolan saknar behörighet i de ämnen de undervi- sar i. Inom matematik, naturorienterade ämnen och teknik är bristen särskilt bekymmersam. Regeringen avser därför att införa en möjlighet till studiemedel med den högre bidragsnivån för studenter som läser in kompletterande pedago- gisk utbildning (KPU) inom dessa områden. I propositionen Vårändringsbudget före- slås att medel avsätts för detta ändamål samt för en generell utbyggnad av KPU. I samma proposition föreslår regeringen även att totalt avsätts för fortbild- ningsinsatser för lärare och förskolans personal, samt rektorer och förskolechefer. – 2018 beräknas satsningarna uppgå till totalt Regeringen avser även att inrätta nationella Insatserna kan avse olika kom- petens- och stödinsatser när det t.ex. gäller undervisning i ämnen eller ämnesövergripande arbete, statistik och resultatuppföljning, arbete med elever i behov av särskilt stöd, hur admin- istrationen kan minskas och arbetsprocesser göras mer effektiva. Regeringen föreslår i propo- sitionen Vårändringsbudget att avsätts för detta 2015. Sats- ningen beräknas uppgå till . Alla skolor ska vara bra skolor Alla elever ska ha samma möjligheter till en bra utbildning oavsett vilken skola de går i och vil- ken del av landet de bor i. Det finns ingen mot- sättning mellan likvärdighet och höga studiere- sultat – snarare tvärtom. Genom riktade insatser för att förbättra resultaten i skolorna med de största utmaningarna kan likvärdigheten i skol- systemet förbättras. Regeringen föreslår en rad insatser med denna inriktning i propositionen Vårändringsbudget . Den vinstjakt som pågår i välfärden måste stoppas. Regeringen har tillsatt en utredning för att säkerställa att skattemedel ska gå till just den verksamhet de är avsedda för. Detta gäller bl.a. skolan. Regeringen vill vidare ge kommunerna avgörandet av nyeta- bleringen av skolor med vinstsyfte. Statens stöd till huvudmän för skolor med låga studieresultat och svåra förutsättningar eller många nyanlända elever behöver förstärkas och effektiviseras inom ramen för regeringens sam- verkan för bästa skola. Regeringen föreslår att satsningen ska ske med utgångspunkt i budget- propositionen men med oförändrade medel jämfört med i den beslutade budgeten . Detta innebär att föreslås avsättas och sedan en beräknad omfattning på . kommer att få i uppdrag att träffa överenskommelser med de aktuella huvud- männen bl.a. för att stödja dem i att attrahera lärare. Antalet nyanlända elever förväntas öka kraf- tigt i . Nyanlända elever har generellt sett svårare att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås i . /14 nådde av de nyanlända ele- verna behörighet till gymnasieskolans nationella program. Regeringen föreslår riktade medel inom ramen för samverkan för bästa skola för att höja studieresultaten för nyanlända elever. Möjligheten till läxhjälp ska inte vara bero- ende av om elevernas föräldrar kan hjälpa dem eller har betalningsförmåga för att köpa läxhjälp. Regeringen föreslår därför att RUT-avdragets bestämmelse om skattereduktion för hjälp med läxor och annat skolarbete upphör att gälla . I den beslutade budgeten ingår en satsning på hjälp med läxor och skolarbete för elever i , vid sidan av den ordinarie undervisningstiden. I beslutad budget avsätts för läxhjälp. Regeringen avser att i stället fördela medlen i form av ett sökbart statsbidrag. Skolor som tar del av satsningen ska sätta upp tydliga och upp- följningsbara mål för vad en utbyggd verksamhet med hjälp med läxor och annat skolarbete ska uppnå för skillnad i elevernas resultat. I den beslutade budgeten ingår även satsningar på sommar- och lovskola för elever i årskurs 6–9. Regeringen föreslår en omfattande utbyggnad av sommar- och lovskolan för de elever i årskurserna 6–9 och i gymnasieskolan som riskerar att inte klara kunskapskraven. föreslår regeringen ett årligt stats- bidrag på . del av satsningen ska sätta upp tydliga och upp- följningsbara mål för vad en utbyggd verksamhet med undervisning på skollov ska uppnå för skill- nad i elevernas resultat. Även elevhälsan kan ha betydelse för att för- bättra förutsättningarna för höjda skolresultat. Regeringen bedömer att elevhälsan behöver för- stärkas för att bl.a. förebygga ungas psykiska ohälsa och beräknar därför ett riktat statsbidrag om . Många av de svenska skollokalerna är i behov av renovering. Detta innebär en möjlighet till ökad energieffektivisering. Ett sådant stöd bidrar till att göra skolan till en mer attraktiv arbets- plats för såväl lärare som elever och till att skapa moderniserade studiemiljöer. Satsningen bör i första hand avse och motsvarande skolformer men bör också inbegripa lokaler i direkt anslutning till skolan, såsom lokaler för förskoleklass. Även gymnasieskolans och gym- nasiesärskolans lokaler kan till viss del omfattas. Regeringen föreslår därför en satsning på 2015 för stöd till upp- rustning och energieffektivisering av skollokaler. –2018 beräknas satsningen uppgå till . Alla ska påbörja och fullfölja en gymnasie- utbildning Regeringens mål är att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. Regeringen har därför gett en särskild utredare i uppdrag att, i dialog med en parlamentarisk sammansatt refe- rensgrupp, analysera situationen och föreslå åtgärder (dir. 2015:31). Yrkesutbildningens kvalitet och attraktions- kraft bör utvecklas i samverkan med arbetsmark- nadens parter för att svara mot de krav som ar- betslivet ställer. Regeringen anser därför att det är viktigt att stärka yrkesutbildningens kvalitet och attraktionskraft och på så sätt stärka den nationella kompetensförsörjningen. Därför har regeringen gett tilläggsdirektiv till Yrkes- programutredningen (dir. 2012:15). Utredaren ska bl.a. verka för att utveckla samverkan med arbetslivet i form av t.ex. yrkescollege, under- söka intresse och förutsättningar för en försöks- verksamhet med s.k. branschlärlingar samt ana- lysera hur matchningen mellan val av gymnasial yrkesutbildning och efterfrågan kan förbättras. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Ungdomar som inte påbörjar eller fullföljer en gymnasieutbildning löper en ökad risk att hamna utanför både arbetsmarknad och utbildnings- system. Det är viktigt att insatser riktas mot gruppen unga som varken arbetar eller studerar för att motivera ungdomarna till utbildning. Klimatfrågan är vår tids ödesfråga och en av re- geringens högst prioriterade frågor. ska ligga i framkant i den klimatomställning som är nödvändig. Regeringens mål är en resurseffektiv ekonomi där hänsyn till miljön är en självklar del i samhällsutvecklingen. Därför ska vi stoppa miljöförstöringen och minska klimatutsläppen. Minskade klimatutsläpp kräver flera typer av åtgärder och ett sammanhållet globalt och nat- ionellt politiskt arbete. Det svenska samhället behöver också förberedas för och anpassas till ett förändrat klimat. Avgörande steg för att nå mil- jökvalitetsmålen bör tas. Regeringen prioriterar också arbetet för att uppnå en giftfri miljö, för ökad biologisk mång- fald och för en förbättrad havs- och vattenmiljö. En framåtsyftande miljöpolitik bidrar till att skapa nya möjligheter för jobb och utveckling. Stimulanser och ekonomiska styrmedel ska användas för att ställa om i en mer håll- bar riktning. Det ska vara lätt och lönsamt att göra miljövänliga val i vardagen. Genom skatter på miljö- och hälsoskadliga varor och beteenden ska samhällsekonomiska kostnader synliggöras, för att styra konsumtion och investeringar i en mer hållbar riktning. Miljöskatternas styrande effekt ska därför öka. Den senaste tioårs- perioden har miljöskatteintäkterna som andel av BNP minskat (se diagram 3.11). För att upp- rätthålla miljöskatternas styrande effekt i takt med omställningen mot ett mer hållbart sam- hälle bör även miljöskatterna med jämna mellan- rum ses över och justeras. Miljöskatter är bara ett av flera styrmedel som kan användas för att minska skadlig miljöpåverkan och för att nå upp- satta miljömål. Miljöskatteintäkterna kan även påverkas av vilka andra styrmedel som används. Regleringar av t.ex. skadliga utsläpp är en annan typ av styrmedel. De kan i vissa fall vara mer effektiva än ekonomiska styrmedel men genere- rar inte skatteintäkter. Hur BNP utvecklas på- verkar också miljöskattekvoten. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 utvecklingen i samband med finanskrisen som inleddes . Det är i detta sammanhang centralt att öka miljöskatternas styrande effekt. Väl avvägda och väl utformade miljöskatter gör så att miljö- kvalitetsmålen nås på ett kostnadseffektivt sätt. Högre ambitioner och en ökad användning av miljöskatter får också som konsekvens att miljö- skatteintäkterna som andel av BNP ökar. Diagram 3.11 Miljöskatteintäkter som andel av BNP 2003– 2013 Anm.: Löpande priser. Utfall 2003–2012, prognos 2013. Klimatfrågan – vår tids ödesfråga I enlighet med ska halten av växthusgaser i atmosfären för klimat- förändringar stabiliseras på en nivå som innebär att människans påverkan på klimatsystemet inte blir farlig. På internationell nivå har detta preci- serats till att den globala ökningen av medeltem- peraturen ska begränsas till så långt under två grader som möjligt jämfört med den förindustri- ella nivån. Svensk klimatpolitik ska bidra till tvågradersmålet. ska vara ett föregångs- land i omställningen till ett samhälle med mycket låga utsläpp av växthusgaser och ska minska utsläppen av växthusgaser i den takt som behövs för en globalt hållbar utveckling. En ny global, rättvis och rättsligt bindande överenskommelse om markant minskade utsläpp av växthusgaser efter 2020 är avgörande för att nå framgångar i det globala klimatarbetet. Rege- ringen anser att en ny klimatöverenskommelse bör vila på en stabil vetenskaplig grund och om- fatta utsläppsåtaganden som begränsar den globala uppvärmningen så långt under två grader som möjligt. För att möjliggöra detta behövs ökade klimatambitioner och nya och förstärkta initiativ i alla världens länder och bland centrala aktörer. I vilken utsträckning de rikare länderna bidrar till de fattigare ländernas omställning mot minskade utsläpp och anpass- ning till klimatförändringar kommer att bli avgö- rande för om världen kan enas om ett nytt glo- balt klimatavtal vid i . kom överens om att EU genom åtgärder inom unionen ska minska utsläppen av växthusgaser med till 2030 jämfört med nivå. Regeringen anser att EU ska befästa sin internat- ionellt ledande roll i klimatomställningen och att ska driva på detta. Regeringen anser att 50 procents utsläppsminskningar till 2030 speg- lar EU:s ansvar och förmåga och kommer därför att verka för att EU inför mötet i höjer klimatambitionerna både före och efter 2020. En sådan ambitionshöjning skulle skicka en positiv signal och stärka förhandlingspositionen för EU att konstruktivt bidra till att åstadkomma ett nytt globalt klimatavtal. ska därutöver visa ledarskap genom en ambitiös nationell kli- matpolitik och ett omfattande utvecklingsbi- stånd för klimatåtgärder i fattiga länder. ska verka strategiskt i internationella finansiella institutioner och andra multilaterala organisationer för att öka de globala investering- arna i förnybart. Arbetet med att minska de svenska utsläppen av växthusgaser är en priorite- rad fråga för regeringen. Klimatpolitiken kräver samverkan mellan aktörer i samhället och stärks av att även kommuner och regioner/landsting är engagerade. Klimatpolitiken ska grundas på principerna om ett pris på koldioxid och om att förorenaren ska betala för sina utsläpp. Det av antagna svenska etappmålet för klimat är att klimatutsläppen ska minska till 2020 jämfört med . Regering- ens ambition är att i ökad utsträckning genom nationella insatser nå målet 2020. skärper den nationella klimatpolitiken och minskar ut- släppen i den takt som behövs för att bidra till en globalt hållbar utveckling som håller den globala temperaturökningen så långt som möjligt under två grader. Klimathotet möts genom att länder och aktö- rer går före och kan sprida klimatsmarta lösning- ar. Kostnadseffektiva styrmedel bidrar till både teknikutveckling och förändrat beteende. Alla delar av samhället behöver medverka i denna För att skapa bästa möjliga förutsätt- ningar för breda och uthålliga insatser behövs därför tydliga och stabila, långsiktiga mål samt en entydig färdriktning och stärkt upp- följning. Regeringen har därför genom ett till- äggsdirektiv gett Miljömålsberedningen i upp- drag att ta fram ett klimatpolitiskt ramverk till 2050 för att säkerställa att minskar ut- släppen i den takt som behövs för att nå våra internationella åtaganden (dir. 2014:165). Därtill ska beredningen föreslå mål för utsläppen och etappmål samt en strategi för en långsiktig klimatpolitik som ska skapa tydliga drivkrafter för omställning, tydlighet i uppföljning och ett stabilt och förutsägbart inve- steringsklimat för näringslivet. ska ge- nom att demonstrera att kostnadseffektiva åt- gärder för utsläppsminskningar stärker jobb och välfärd befästa sin ledande roll i det globala kli- matarbetet. Just nu pågår arbete med att ta fram underlag inför den s.k. kontrollstationen 2015 där måluppfyllelsen för etappmålet för miljö- kvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan, målet för förnybar energi och energiintensitetsmålet till 2020 ska redovisas till . Genom ett nytt klimatinvesteringsstöd till kommuner och regioner stärks arbetet för mins- kade klimatutsläpp. Regeringen föreslår i propo- Bidraget ska gå till de åtgärder där investerade medel ger störst klimat- effekt . Satsningen kan bidra till nya jobb i olika delar av landet. De me- del som finns avsatta för investe- ringsstöd till laddinfrastruktur kommer att ingå som en del i det nya stödet. Regeringen anser att insatserna för att nå en fordonsflotta oberoende av fossila bränslen till 2030 ska intensifieras och avser att utreda hur ett s.k. bonus malus-system kan utformas, där mil- jöanpassade fordon med relativt låga utsläpp av koldioxid premieras vid inköpstillfället med en bonus och fordon med relativt höga utsläpp av koldioxid får högre skatt med målet att det trä- der i kraft . Regeringen anser att flyget i högre utsträck- ning ska bära sina egna klimatkostnader. Rege- ringen bedömer därför att en skatt på flygresor bör utredas. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 En bärande princip i miljöpolitiken är, precis som i klimatpolitiken, att förorenaren ska betala för sina negativa miljöeffekter när det är möjligt och lämpligt. Principen att det ska vara lätt att göra rätt står bakom regeringens ambitioner att underlätta för hushållen att sortera sitt avfall så att mer kan återvinnas. I syfte att upprätthålla miljöskatternas sty- rande effekt är det lämpligt att miljöskatternas nivå anpassas efter förändringar i den allmänna prisutvecklingen. I propositionen Vår- ändringsbudget föreslår regeringen därför höjningar av såväl skatten på bekämp- ningsmedel, som har varit oförändrad , som skatten på naturgrus, som har varit oförändrad . Regeringen vill stärka genomförandet av mil- jöpolitiken och ta avgö- rande steg för att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet. Arbetet för en giftfri miljö, biologisk mångfald samt bättre havs- och vat- tenmiljö ska prioriteras. Regeringen avser därför att kraftigt förstärka de anslag som är viktigast för att uppnå detta. I propositionen Vårändringsbudget föreslår regeringen en höjd ambitionsnivå för skydd och skötsel av värdefull natur på totalt . beräknar regeringen att anslagen kommer att öka med . Genom denna satsning ska bl.a. fler naturskogar skyddas och skötseln av skyddad natur förbättras för att säkra den biologiska mångfalden och viktiga ekosy- stem. Även skyddet av haven ska förbättras ge- nom bl.a. fler reservat. Regeringen före- slår att anslaget för havs- och vattenmiljö ökas med 2015. beräknas anslaget öka med . Vad gäller miljökvalitetsmålen är myn- digheternas arbete av avgörande betydelse. Rege- ringen föreslår i samma proposition ökade an- slagsmedel till och Kemikalie- inspektionen för bl.a. detta arbete. Dessutom beräknas anslaget för sanering av förorenade områden höjas . Regeringen har även beslutat att höja kärnavfallsavgifterna fr.o.m. för att säkerställa att de medel som avsätts för slutförvaring av kärnbränsle är till- räckliga. Regeringen har också inrättat ett Miljömåls- råd, som är en plattform för samarbete mellan de P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 myndigheter som är strategiskt viktiga för att nå miljökvalitetsmålen. Rådet kommer att presentera en lista på åtgärder som myndigheterna åtar sig att genomföra i syfte att öka takten i arbetet med att nå miljökvalitetsmå- len. ska också lämna förslag till regeringen på frågor som rådet anser att rege- ringen behöver arbeta vidare med. 3.6Ökad välfärd och trygghet För att skapa nödvändiga förutsättningar för ett mer rättvist och hållbart samhälle krävs mins- kade inkomst- och hälsoklyftor, jämställdhet samt åtgärder mot rasism och diskriminering. Den ekonomiska politiken ska säkerställa förut- sättningarna för en väl fungerande välfärd. Väl- färden är central för utveckling, sysselsättning, hållbar tillväxt och kvinnors livsvillkor. Därför är välfärdsjobben så centrala att nödvändiga insat- ser måste vidtas för att människor ska vilja ar- beta, trivas och söka sig dit . Per- sonalförsörjningen är en stor utmaning. När människor känner sig trygga vågar de mer och när de ekonomiska villkoren mellan olika grupper i samhället jämnas ut skapas mer jämlika förutsättningar för att utvecklas. När varje per- sons potential tas tillvara står starkt.