prop · H203147 · 2015-09-14 00:00:00 — Om sådana begränsningar inte görs för dem som är beroende av samhällets olika trygghetssystem, kan ett vårdnadsbidrag bidra till högre marginaleffekter och inlåsningar som innebär att gruppen kommer längre ifrån arbetsmarknaden. Som en följd av denna begränsning är det sannolikt inte de hushåll som står allra längst från arbetsmarknaden som är mottagare av vårdnadsbidrag . Statistik från visar dock att mottagare av vårdnadsbidrag oftare har lägre löneinkomster både före och efter 2014/15:147 perioden med vårdnadsbidrag än de föräldrar som väljer att inte nyttja bidraget. Detta styrker hypotesen att de som använder bidraget har en relativt sett svagare anknytning till arbetsmarknaden än de som inte väljer vårdnadsbidrag och därmed i högre utsträckning är beroende av andra för sin försörjning, både på kort och på lång sikt. Personer födda utanför mottar vårdnadsbidrag i större utsträckning än personer födda i . Det har beskrivits i bl.a. betänkandet Med rätt att delta (SOU 2012:69) samt i en rapport från Expertgruppen för Studier i Offentlig ekonomi (Sysselsättning för invandrare – en ESO- rapport om arbetsmarknadsintegration), att nyanlända utrikes födda kvinnor har ett lägre arbetsutbud och lägre arbetskraftsdeltagande än andra grupper. Att det finns en överrepresentation av utrikes födda kvinnor som tar emot vårdnadsbidrag kan därmed bidra till att förklara varför trösklarna för deltagande i arbetskraften är höga, även om det är andra strukturella hinder som utgör huvudorsaker till en långsammare etablering på arbetsmarknaden. För hushåll där kvinnans inkomster huvudsakligen utgörs av vårdnadsbidrag höjs reservationslönen, dvs. den lägsta lön en person är beredd att acceptera. När även andra hinder finns för arbetskraftsdeltagande kan därmed vårdnadsbidraget enligt regeringens mening skapa inlåsningseffekter och försena etableringsinsatser som kan föra gruppen närmare arbetsmarknaden. delar den åsikten och framför att förslaget förväntas förbättra förutsättningarna för utrikes födda kvinnors etablering på arbetsmarknaden och att avskaffandet är särskilt viktigt för de grupper som står långt ifrån arbetsmarknaden. Mot denna bakgrund anser regeringen att avskaffandet av vårdnadsbidraget kan mildra inlåsningseffekter och tillsammans med andra insatser för ett ökat arbetskraftsdeltagande påskynda en etablering. Ett barnrättsperspektiv ska genomsyra alla områden och verksamheter där barn är berörda. Det speglar synen på barn som fullvärdiga medborgare och individer som ska bemötas med respekt i alla sammanhang. Att ha ett barnrättsperspektiv innebär bl.a. att man inför ett beslut eller en åtgärd överväger om det berör barnet och i så fall på vilket sätt. Om åtgärden eller beslutet bedöms få konsekvenser för barnet, ska hänsyn tas till de mänskliga rättigheter som barn har bl.a. enligt FN:s konvention om barnets rättigheter (). Föräldrarna är huvudansvariga för barnets fostran enligt artikel 18 och barnets försörjning enligt artikel 27 i . Föräldrarna är mycket betydelsefulla för varje barn och dess utveckling. Varje barn har ett behov av att få en nära och djup relation med sina föräldrar. delar bedömningen att det är en grundläggande rätt för barnet att få upprätthålla en nära och god kontakt med båda sina föräldrar och att denna rätt bör prägla hur samhället väljer att organisera och stimulera föräldrarna att i början av barnets liv ta hand om barnet. Det är därför av stor betydelse för barnet att samhället stöttar föräldrarna i deras föräldraroll. Detta kan inbegripa såväl stöd som möjliggör omsorg i hemmet som offentligt finansierad förskola eller pedagogisk omsorg. Vårdnadsbidraget infördes för att ge föräldrar mer tid med sina barn. Bidraget har dock nyttjats enbart marginellt, vilket indikerar att andra stödsystem täcker de behov föräldrar har av ledighet och ersättning för omsorgen om barnen. Barn har dock olika grundförutsättningar, lever under olika förhållanden och utvecklas på olika sätt. Behoven av omvårdnad kan därför skifta, vilket kan påverka föräldrarnas val i fråga om föräldraledighetens längd och även behovet av flexibilitet. Barnets rätt till båda sina föräldrar utom i de fall det inte är till barnets bästa enligt artikel 9 i ligger till grund för hur samhället väljer att organisera stödsystem i syfte att stödja föräldrarna i omsorgen om barnet. Det är av avgörande betydelse för barnet att båda föräldrarna erbjuds verkliga möjligheter att vara föräldralediga. Regeringen har därför lämnat ett nytt förslag i propositionen En mer jämställd föräldrapenning (prop. 2014/15:124). Förslaget innebär att inom föräldrapenningen reserveras för respektive förälder. Det syftar främst till att öka jämställdheten när det gäller fördelningen av föräldrapenning mellan föräldrarna samt att stärka barnets rätt till båda föräldrarna. Förskolan ska stimulera barns utveckling och lärande samt erbjuda barnen en trygg omsorg. Artikel 6 i slår fast att staten till det yttersta av sin förmåga ska säkerställa barnets utveckling. Verksamheten ska utgå från en helhetssyn på barnet och dess behov och utformas så att omsorg, utveckling och lärande bildar en helhet. Förskolan ska främja allsidiga kontakter och social gemenskap och förbereda barnen för fortsatt utbildning. I har kontantstötte, som har likheter med det svenska vårdnadsbidraget, funnits . En norsk studie visar att för barn till utrikes födda föräldrar kan förskolan ha särskild betydelse för bl.a. språkutvecklingen (Ellingsäter L. [2012] and new politics of time to care: three Norwegian reforms, 17 [49]). Förskolan ger barn möjlighet att utvecklas tillsammans med andra barn och är ett stöd i barns lärande. Att vårdnadsbidrag lämnas , vilket exempelvis möjliggörs genom att äldre barn är hemma med sina yngre syskon som det lämnas vårdnadsbidrag för, kan därför försena förskolestarten. Eftersom deltagande i förskola kan ha stor betydelse även för den fortsatta skolgången kan detta vara negativt för de barn som behöver stöd i till exempel sin språkutveckling eller andra färdigheter. En konsekvens av att bidraget avskaffas kan vara att tillgången på förskoleplatser inte är tillräcklig på kort sikt vilket också Statskontoret har påpekat och det särskilt när det gäller de kommuner och stadsdelar där vårdnadsbidraget förekommer oftare. har anfört att det måste finnas en beredskap för att förslaget kan medföra en ökad efterfrågan på platser i förskola eller pedagogisk omsorg i en del kommuner. Många kommuner har även anfört att en konsekvens av förslaget är att behovet av antalet förskoleplatser kommer att öka och att det i sin tur kommer att påverka kommunens kostnader även om några kommuner även menar att det ges tid för att hantera omställningen. Regeringen instämmer i att negativa effekter i och för sig kan uppstå i de kommuner där föräldrar och barn tvingas vänta på förskoleplats. Kommunen har dock en skyldighet att tillgodose föräldrarnas behov av 2014/15:147 förskoleplatser och att se till att dessa är av god kvalitet liksom att storleken på barngrupperna är lämpliga. Kommunerna ges möjlighet till en förhållandevis lång omställningstid i och med att tidigare beviljade vårdnadsbidrag liksom ärenden anhängiggjorda före får fortsätta att betalas ut. Regeringen bedömer därför att kommunerna ges rimliga förutsättningar att fullgöra sitt ansvar att anordna förskoleplats inom och att risken för negativa effekter inte ska överdrivas. Statskontoret ser positivt på förslaget om övergångsbestämmelser så att kommuner och kommuninvånare får för omställning. kommun har framfört att Barn och utbildningsnämnden förutsätter att de kommuner som har infört vårdnadsbidraget kompenseras för sina kostnadsökningar genom ökade statsbidrag. Vårdnadsbidraget infördes dock inte med motivet att begränsa kommunernas kostnader för förskolan och utformades på så sätt att det är frivilligt för kommunerna att införa bidraget. Regeringen har inte för avsikt att öka statsbidragen till de kommuner som infört vårdnadsbidraget mot bakgrund av att bidraget är frivilligt för kommunerna att införa och administrera. De remissinstanser som avstyrker förslaget är främst kommuner och de flesta av dessa har som motiv för sitt avstyrkande att i de kommuner där vårdnadsbidraget har införts medför detta en ökad valfrihet för föräldrar att själva besluta om hur barnomsorgen ska utformas. Ett avskaffande av möjligheten att vara föräldraledig med kommunalt vårdnadsbidrag kan stå i konflikt med behovet av flexibilitet och föräldrars valfrihet i synnerhet på grund av anpassning till barnets behov. Några kommuner har påtalat just detta i sina yttranden. kommun avstyrker förslaget delvis på grund av att ett avskaffande minskar dels kvinnor och mäns makt att utforma omsorgen om sina barn på ett sätt som passar just deras och deras barns situation, dels flexibiliteten då bidraget varit en möjlighet att ge barn och föräldrar mer tid tillsammans under småbarnsåren. Även kommun har avstyrkt förslaget delvis med motivet att bidraget ger mer tid för barnet. kommun anför att det bör vara föräldrarnas ansvar och beslut hur de formar sin barnomsorg utifrån just deras familjs och barns behov, inte politikernas. Även HARO anser att vårdnadsbidraget möjliggör för föräldrarna att välja den omsorg som de upplever att deras barn behöver utifrån barnets individuella förutsättningar. Barns behov kan dock inte enbart mötas genom ett kommunalt vårdnadsbidrag. Andra stöd och medel för att stödja föräldrarna och deras barn och ge barnen mycket tid med sina föräldrar är en flexibel föräldraförsäkring, möjligheten till reducerad arbetstid, stödsystem inom andra delar av socialförsäkringen som vårdbidrag för barn med sjukdomar och funktionsnedsättningar samt det bistånd som kommun och landsting har för att säkerställa goda uppväxtvillkor för barn. Även utan vårdnadsbidraget är valfriheten för föräldrar stor till följd av en flexibel föräldrapenning som, till skillnad från vårdnadsbidraget, har fördelen att den är delad lika mellan de båda vårdnadshavarna. Därmed betonas barnets rätt till båda föräldrarna och jämställdheten som en viktig utgångspunkt för stödet, vilket vårdnadsbidraget inte gör på samma sätt. Vårdnadsbidraget kan teoretiskt sett delas lika mellan föräldrarna men Prop. 2014/15:147 eftersom ersättningen är mycket låg krävs det i praktiken i de allra flesta fall att någon av föräldrarna förvärvsarbetar på heltid för att försörja familjen. Det är regeringens bedömning att oaktat förslaget har föräldrar fortsatt stora möjligheter att utifrån barnets och övriga familjens behov hitta flexibla lösningar som inte behöver innebära att den sammantagna föräldraledigheten med barnet minskar i någon större utsträckning. Därtill ska läggas att det är få föräldrar som har nyttjat vårdnadsbidraget. var det av alla 1–3 åringar som bodde i kommuner där vårdnadsbidrag kunde beviljas som det lämnades vårdnadsbidrag för (Välfärd 4/2014, ). IFAU som varken är för eller emot förslaget framför just det att det inte är sannolikt att avskaffandet av bidraget kommer att ha någon stor påverkan på föräldrars möjlighet till flexibilitet eller arbetsutbud överlag då endast en liten andel av familjerna har använt vårdnadsbidraget. Även Statskontoret gör samma bedömning. Vårdnadsbidragets utformning innebär också att barnets rätt till likvärdiga villkor enligt artikel 2 i inte tillgodoses i tillräckligt hög utsträckning, eftersom villkoren skiljer sig åt i olika kommuner . Detta är problematiskt ur ett barnrättsperspektiv. påpekade redan vid inrättandet av bidraget att detta var problematiskt ur ett barnrättsligt perspektiv. Vårdnadsbidraget, så som det är utformat, tillgodoser inte artikel 2 i då bidraget inte kan komma alla barn till del. Regeringen gör därför den samlade bedömningen att förslaget om att avskaffa det kommunala vårdnadsbidraget kommer att bidra till att de jämställdhetspolitiska delmålen uppnås och att barnets rättigheter kommer att stärkas. Förslaget kommer också att motverka att föräldrar drabbas av inlåsningseffekter och i stället öka deras etablering på arbetsmarknaden och ha en positiv effekt på arbetskraftsdeltagandet. Förslaget utgör en viktig och central åtgärd för att främja ett jämställt föräldraskap och genom det åstadkomma ett mer jämställt samhälle. och kommun avstyrker förslaget mot bakgrund av att vårdnadsbidraget har utvidgat den kommunala kompetensen och därmed ökat utrymmet för kommunalt självstyre och att ett avskaffande vore en begränsning av det kommunala självstyret. Regeringen konstaterar att propositionens förslag innebär en återgång till den ordning som gällde innan lagen (2008:307) om kommunalt vårdnadsbidrag infördes. Ett avskaffande av möjligheten att lämna ett kommunalt vårdnadsbidrag innebär endast att den tidigare ordningen återigen kommer att gälla. Enligt regeringens mening måste ovan redovisade intressen, bl.a. i form av förstärkt jämställdhet och ökat arbetskraftsdeltagande, väga över den inskränkning som förslaget innebär för den kommunala självstyrelsen. Inskränkningen måste således anses vara proportionerlig i förhållande till syftet med förslaget. 2014/15:147 tillkännagivande har i ett tillkännagivande (bet. 2014/15:SfU3, rskr. 2014/15:48) uttalat att möjligheten för kommunerna att införa vårdnadsbidrag bör finnas kvar. Med hänvisning till ovan redovisade skäl anser regeringen dock att lagen om kommunalt vårdnadsbidrag bör upphävas. Tillkännagivandet är med detta slutbehandlat. 4.2Följdändringar i annan lagstiftning Regeringens förslag: De bestämmelser i socialförsäkringsbalken som berör det kommunala vårdnadsbidraget ska upphävas. Bestämmelsen i lagen om anställningsskydd om beräkning av uppsägningstid för de arbetstagare som är föräldralediga på heltid med vårdnadsbidrag ska upphävas. Bestämmelsen i föräldraledighetslagen om en förälders rätt till hel ledighet eller ledighet i form av förkortning av normal arbetstid med hälften när han eller hon får helt vårdnadsbidrag ska upphävas. Bestämmelsen om överhoppningsbar tid vid bestämmande av ramtid för uppfyllande av arbetsvillkoret, enligt lagen om arbetslöshetsförsäkring, då den sökande varit hindrad att arbeta på grund av vård av eget barn som inte har fyllt eller vård av adoptivbarn efter barnets ankomst i familjen, ska upphävas. Bestämmelsen om kommunalt vårdnadsbidrag i inkomstskattelagen ska upphävas. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Så gott som samtliga remissinstanser som har kommenterat förslaget, dvs. Arbetsförmedlingen, kommun, kommun och Kvinnolobby har tillstyrkt förslaget eller har inget att erinra mot förslaget. Arbetsförmedlingen tillstyrker förslaget mot bakgrund av de bedömningar vad gäller effekter på transfereringar och administration som görs i departementsskrivelsen. Arbetslöshetskassornas samorganisation (SO) har inget att erinra mot förslaget till förändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. Övriga remissinstanser har inte kommenterat förslaget. Ingen remissinstans som har yttrat sig har haft några synpunkter på utformningen av de föreslagna följdändringarna. Skälen för regeringens förslag Förslaget om att upphäva lagen (2008:307) om kommunalt vårdnadsbidrag medför att vissa följändringar i andra lagar bör göras. Regeringen föreslår därför följdändringar i följande lagar: socialförsäkringsbalken, föräldraledighetslagen (1995:584), lagen (1982:80) om anställningsskydd, lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring och inkomstskattelagen (1999:1229). Nedan följer en beskrivning av de följdändringar som regeringen finner nödvändiga. När vårdnadsbidraget avskaffas kommer bidraget följaktligen inte längre att ingå i beräkningen av den bidragsgrundande inkomsten vid prövningen av rätt till bostadsbidrag eller bostadstillägg. Bestämmelserna i 97 kap. 13 § och 102 kap. 15 § föreslås därmed tas bort. är det möjligt för den som fått vårdnadsbidrag att återfå lägst den tidigare sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) efter en sådan period. När möjligheten att få vårdnadsbidrag upphör avskaffas även möjligheten att återfå en tidigare SGI. Bestämmelsen i 26 kap. 23 § föreslås följaktligen tas bort. Vad gäller det särskilda kvalifikationsvillkoret inom föräldrapenningen (240-dagarsvillkoret), innebär förslaget om avskaffande att det inte längre finns behov av att bortse från tid när en förälder får vårdnadsbidrag. Bestämmelsen i 12 kap. 38 § föreslås därför tas bort. I samband med införandet av möjligheten att bevilja kommunalt vårdnadsbidrag gavs den nämnd i kommunen som handlägger ärenden om vårdnadsbidrag möjlighet att få direktåtkomst till socialförsäkringsdatabasen i den utsträckning som behövs för beslut om kommunalt vårdnadsbidrag. Behovet av direktåtkomst och även behoven av behandling av personuppgifter upphör när det inte längre finns möjlighet att bevilja vårdnadsbidrag. Bestämmelserna om behandling av personuppgifter och direktåtkomst i 114 kap. 8 och 23 §§ föreslås därför tas bort. I 11 § andra stycket lagen (1982:80) om anställningsskydd finns bestämmelser om beräkning av uppsägningstid för en arbetstagare som är helt föräldraledig när han eller hon sägs upp på grund av arbetsbrist. En arbetstagare som är helt ledig för vård av barn när vårdnadsbidrag lämnas omfattas av bestämmelsen. Om lagen om kommunalt vårdnadsbidrag och möjligheten att vara ledig för en arbetstagare när sådant bidrag lämnas upphävs bör bestämmelsen i anställningsskyddslagen justeras till att enbart omfatta relevanta ledighetsgrunder. Rätten till föräldraledighet med vårdnadsbidrag Enligt 9 § föräldraledighetslagen (1995:584) har en förälder rätt till hel ledighet eller förkortning av normal arbetstid med hälften för vård av barn när helt vårdnadsbidrag lämnas för barnet. Om lagen om kommunalt vårdnadsbidrag upphävs finns något behov av den aktuella ledighetsrätten. Överhoppningsbar tid inom arbetslöshetsförsäkringen Bestämmelser om arbetslöshetsersättning finns i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. För ersättning gäller att sökanden måste uppfylla ett arbetsvillkor. Arbetsvillkoret innebär att den sökande måste ha förvärvsarbetat , den s.k. ramtiden, innan han eller hon blev arbetslös. För den som varit förhindrad att arbeta före arbetslösheten gäller att ramtiden kan förlängas genom beaktandet av s.k. överhoppningsbar tid. När ramtiden ska bestämmas räknas 2014/15:147 därför bl.a. inte tid då den sökande vårdat eget barn som inte fyllt eller vårdat adoptivbarn efter barnets ankomst i familjen. Inte heller räknas tid under vilken den sökande fått exempelvis hel föräldrapenning eller varit sjuk. Överhoppningsbar tid är i de flesta situationer högst utöver . Bestämmelserna om överhoppningsbar tid tillämpas i två olika situationer. Den första är vid avbrott i en pågående ersättningsperiod, bl.a. på grund av vård av eget barn . Om denne åter ansöker om arbetslöshetsersättning aktualiseras reglerna om överhoppningsbar tid. Det kan då finnas en möjlighet att få ersättning för återstående antalet dagar i perioden. Den andra situationen är när en person i ett första skede ansöker om ersättning och arbetslöshetskassan kontrollerar om denne uppfyller villkoren för ersättning. Om då arbetsvillkoret ligger längre bak i tiden kan reglerna om överhoppningsbar tid aktualiseras. Vid införandet av kommunalt vårdnadsbidrag utökades den överhoppningsbara tiden i denna situation. Tiden utökades för personer som är hemma för vård av eget barn som inte har fyllt eller vård av adoptivbarn efter barnets ankomst i familjen, under förutsättning att den sökande före ledigheten hade ett förvärvsarbete i sådan omfattning att det motsvarar minst ett arbetsvillkor. Utökningen var generell och gäller alltså inte bara dem som faktiskt får vårdnadsbidrag. Det tredje året med vård av barn är överhoppningsbar tid endast för dem som före ledigheten hade ett förvärvsarbete i en omfattning som minst motsvarar ett arbetsvillkor. När lagen om kommunalt vårdnadsbidrag avskaffas bör även den förlängda överhoppningsbara tiden återställas till samma överhoppningsbara tid som gällde före införandet av vårdnadsbidraget. Det innebär att tid med vård av barn ska kunna räknas som överhoppningsbar. Som en följd av att möjligheten att ta emot vårdnadsbidrag avskaffas görs en följdändring i inkomstskattelagen (1999:1229) där det framgår att vårdnadsbidraget inte ska tas upp till beskattning. Regeringens förslag: Lagen om kommunalt vårdnadsbidrag ska upphöra att gälla vid utgången av . Den upphävda lagen ska fortfarande gälla för ärenden om vårdnadsbidrag som har anhängiggjorts hos en kommun före , och som till någon del avser vårdnadsbidrag för tid före upphävandet. Följdändringarna i socialförsäkringsbalken, föräldraledighetslagen, lagen om anställningsskydd, lagen om arbetslöshetsersättning samt inkomstskattelagen ska träda i kraft . De äldre föreskrifterna i socialförsäkringsbalken och inkomstskattelagen ska fortfarande gälla när kommunalt vårdnadsbidrag har lämnats enligt den upphävda lagen om kommunalt vårdnadsbidrag. Äldre föreskrifter i lagen om anställningsskydd ska fortfarande gälla när uppsägning sker under tid då kommunalt vårdnadsbidrag lämnas enligt den upphävda lagen om kommunalt vårdnadsbidrag. Äldre föreskrifter i föräldraledighetslagen ska fortfarande gälla när kommunalt vårdnadsbidrag lämnas enligt den upphävda lagen om kommunalt vårdnadsbidrag. Äldre föreskrifter i lagen om arbetslöshetsförsäkring ska fortfarande gälla för bestämmande av ramtid för en sökande som före har påbörjat ledighet på grund av vård av barn. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag, dock inte vad gäller ikraftträdandet. I promemorian föreslogs att ändringarna skulle träda i kraft . Remissinstanserna: Ett mindre antal remissinstanser har yttrat sig om förslaget till ikraftträdande- och övergångsbestämmelser. , värdering (IFAU), , kommun och akademikers centralorganisation () har tillstyrkt hela eller delar av förslaget eller har inga invändningar mot det. IFAU framför att det förefaller rimligt att vårdnadsbidrag som beviljats innan lagen upphör ska kunna fortsätta betalas ut. Institutet menar att kommuner får att anpassa sig och hinna ordna med förskoleplatser samt att även familjer som använder bidraget får möjlighet att anpassa sig till förändringen. anser att de övergångsregler som föreslås är rimliga. Uppvidige kommun, kommun och Kommuner och Landsting (SKL) avstyrker delar av förslaget. Remissinstanserna vänder sig mot datumet för ikraftträdandet och framför att kommunerna bör få mer tid på sig. Uppvidige kommun menar att för det fall beslut fattas om avskaffande av vårdnadsbidraget måste kommunerna få mer tid än till nyår på sig att ordna fler platser i barnomsorgen. Kommunen anser inte att lagen kan upphävas förrän tidigast vid utgången av . kommun uppger att om förslaget om att avskaffa vårdnadsbidraget fullföljs bör det inte genomföras med så kort varsel och påpekar att det är viktigt för kommunerna att kunna få med frågeställningarna om hur verksamheten måste anpassas vid avskaffandet i sitt verksamhets- och budgetarbete. SKL förordar att ikraftträdandet skjuts upp så att kommunerna får goda planeringsförutsättningar för förskoleverksamheten och kan informera enskilda . Övriga remissinstanser har inte kommenterat förslaget. Skälen för regeringens förslag: Mot bakgrund av problembeskrivningen i avsnitt 4.1 anser regeringen att det är angeläget att möjligheten att bevilja kommunalt vårdnadsbidrag upphör . Innan möjligheten kan upphöra behöver dock kommuner och kommuninvånare informeras om lagändringen och kommunerna ges möjlighet till viss omställningstid. Därför föreslår regeringen att möjligheten för kommunerna att bevilja nya vårdnadsbidrag bör upphöra . Ärenden med vårdnadsbidrag som anhängiggjorts hos en kommun och som till någon del avser tid före ska dock kunna fortsätta att betalas ut i enlighet med det fattade beslutet. 2014/15:147 De beslut om vårdnadsbidrag som kommunerna fattar kan se mycket olika ut.