prop · H3031d22 · 2015-09-21 00:00:00 — innehåller giftiga ämnen som omöjliggör återanvändning. För att hantera de framtida utmaningar och möjligheter som politiken står inför har regeringen inlett ett särskilt framtidsarbete. Grön omställning är en av de frågor som lyfts i regeringens framtidsarbete som leds av framtidsministern. Analysgruppen Grön omställning kommer att undersöka vägarna till nödvändiga förändringar för att ska bli ett ekologiskt hållbart samhälle och ha en konkurrenskraftig näringslivsutveckling. Det nationella arbetet för att genomföra för tillväxt och jobb, den s.k. EU 2020- strategin, rapporterades till och kommissionen i rapporten reformprogram 2015 (dnr SB2015/2180). bidrog med ett underlag. Arbetet är bl.a. koncentrerat till den färdplan för resurseffektivitet som kommissionen beslutade om 2011 som ett sätt att genomföra EU 2020- strategin. I färdplanen lyfts bl.a. vikten av forskning och innovationer, liksom vikten av att avskaffa miljöskadliga subventioner och att följa principen om att förorenaren ska betala. har lämnat en rapport med ett antal rekommendationer för att genom spetsteknologier som it-, bio-, rymd-, och nanoteknik snabbare och effektivare nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen och främja miljöteknik. Inom ramen för uppdraget arrangerade med stöd av IVL fyra tematiska tankesmedjor med företrädare för näringsliv, akademi och myndigheter. Samarbetet med IVL och dess näringslivsnätverk (i ) har resulterat i ett antal seminarier om bl.a. styrmedel för resurs- effektivitet, innovation och resurseffektivitet samt kommissionens arbete med resurs- effektivitet. Samarbetet syftar till ökade kontakter med näringslivet och att bidra till för resurseffektivitet, de nationella miljökvalitetsmålen samt det nationella och globala arbetet för hållbar konsumtion och produktion. Vid i enades länderna om att grön ekonomi är ett verktyg som ska användas för att ställa om till en hållbar samhällsutveckling. För att bidra till detta arbete stödjer FN:s miljöprogram partnerskapsinitiativ (Partnership on 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Action for ). syftar till att ge stöd till utvecklingsländer för en omställning till en grön ekonomi. Flera utvecklingsländer deltar i initiativet, f.n. får åtta länder stöd och fler kommer att utses . bidrar också till FN:s arbete med grön ekonomi genom sitt ökade engagemang i den internationella resurspanel som initierats av FN:s miljöprogram 2007. Panelen ska bistå beslutsfattare och andra intressenter med vetenskapliga bedömningar om användningen av naturresurser och deras miljöpåverkan. Syftet är att förbättra en hållbar förvaltning av natur- resurser och bidra till att bryta sambandet mellan eskalerande resursanvändning och miljöpåverkan från ekonomisk tillväxt. Panelen kommer bl.a. fokusera på globala materialflöden och resursproduktivitet samt integrerade scenarier för framtida resurs- användning. initiativ årtionde för utbildning för hållbar utveckling avslutades . Årtiondet har ersatts av ett globalt handlingsprogram för utbildning för hållbar utveckling (Global Action Programme on Education for Sustainable Development)som ska genomföras nationellt med start . Kommissionen drog tillbaka den föregående kommissionens s.k. gröna paket och avser att återkomma med ett nytt förslag om cirkulär ekonomi och avfall. Halvtidsöversynen av för tillväxt och jobb har också senarelagts. Kommissionen har inrättat en expertgrupp med uppgift att bidra till en tydligare miljödimension i strategin. Teman som behandlats i gruppen är bl.a. grön skatteväxling och konsekvensanalyser. Kommissionens meddelande om en strategi för digitala inre marknad presenterades . Meddelandet lyfter bl.a. vikten av att digitala lösningar kan stödja utvecklingen mot en grön resurseffektiv ekonomi och föreslår åtgärder på detta område. En rapport med förslag till åtgärder för att förbättra verksamheten inom Östersjöstaternas råds expertgrupp för hållbar utveckling, Baltic 21, har presenterats och behandlingen av förslagen har inletts. Översynen av för har medfört ett utvecklat ansvar för Baltic 21 på klimatområdet. De nordiska miljöministrarna beslutade om en handlingsplan för hållbart mode och hållbara textilier. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 lyfts vikten av en hållbar utveckling på textil- området, där de nordiska länderna går före. Det övergripande syftet med handlingsplanen är att till 2020 skapa en mer resurseffektiv och hållbar nordisk textil- och modebransch som är fri från särskilt farliga kemikalier. Nordiska minister- rådet m.fl. har anordnat seminarier på temat finansiella institutioner och hållbara investeringar. Inom har ett arbete utförts inom Svanen för att utveckla miljömärkningskriterier för aktiefonder. I tilläggsdirektiv till utredningen om en översyn av fondregelverket har uppdrag lämnats att föreslå åtgärder för att förbättra informationsgivningen och jämförbarheten kring hur fondförvaltare integrerar hållbarhetsaspekter i sin förvaltning. Den nordiska arbetsgruppen för kompletterande välfärdsmått lämnar sin rapport och en konferens om slutsatserna planeras. Förslagen bereds i . Konsumtionsmönster som orsakar små miljö- och hälsoproblem Preciseringen innebär att det sätt på vilket offentlig verksamhet, hushåll och näringsliv etc. konsumerar produkter och tjänster görs på ett resurseffektivt och miljöanpassat sätt som orsakar så små miljö- och hälsoproblem som möjligt i eller i andra länder. Vid för hållbar utveckling i beslutades om ett globalt tioårigt ramverk av program för hållbar konsumtion och produktion. I har fått regeringens uppdrag att ansvara för att genomföra ramverket nationellt. internationella sekretariat är placerat vid FN:s miljöprogram (). Fem av ramverkets sex program har lanserats. har genom () tagit en ledande roll för programmet om hållbara livsstilar och utbildning tillsammans med och . Programmet lanserades i , . Samarbetet med om hållbar konsumtion och produktion, som inleddes , på temana livscykelanalyser, grön offentlig upphandling och livsmedelssvinn fortsätter. har deltagit i internationella möten om livscykelanalyser och livsmedelssvinn. lämnade en rapport med förslag till åtgärder för en mer hållbar konsumtion (NV Ärendenr: 00685-14) som bereds inom . ramen för uppdrag att ta fram en fördjupad utvärdering av möjligheterna att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet har en underlagsrapport om hållbar konsumtion tagits fram (rapport 6653). Där lyfts bl.a. den svenska konsumtionens internationella påverkan, digitaliseringens möjligheter för hållbar konsumtion och analyser av maten, flyget och den totala konsumtionens klimatpåverkan och 2050. En effekt av en globaliserad ekonomi är att miljöpåverkan i många fall uppstår långt ifrån den plats där varorna efterfrågas och konsumeras. Det ställer miljöpolitiken inför stora utmaningar. Arbetet med att lösa de svenska miljöproblemen ska enligt generations- målet ske utan att miljö- och hälsoproblem utanför gränser ökar. Rapporter från bl.a. och () visar att påverkan av den svenska konsumtionen av varor och tjänster på miljö och hälsa i andra länder beror på att är mycket handelsberoende (SEI och NV rapport och andra insatser för att minska svensk konsumtions påverkan på hälsa och miljö i andra länder). Den svenska konsumtionens påverkan i andra länder består dels av andra länders omhändertagande av svenskt avfall, i den mån den leder till lokala effekter, dels av effekter som uppstår vid utländsk produktion av varor som importeras till . Konsumtionen i får enligt rapporten en allt större negativ påverkan i andra länder. har klättrat från en fjortonde plats till en tionde plats på listan över länder med störst ekologiskt fotavtryck ur ett konsumtions- perspektiv. Miljömässigt hållbar offentlig upphandling arbetade med att ta fram kriterier för miljömässigt hållbar offentlig upphandling. Arbetet innebar mestadels förvaltning av existerande kriterier och endast till en begränsad del kriterieutveckling för nya produktområden. har det nationella upphand- lingsstödet samlats inom . upphandlingsstödjande delar övertogs . Verksamheten med att förvalta och utveckla upphandlingskriterier, som ger stöd till upphandlare att beakta miljöhänsyn i upphandlingens olika faser vid offentlig upphandling vidareutvecklades i viss mån under En aktiv förvaltning har skett av 58 undergrupper av totalt 129. Den aktiva förvaltningen sker löpande genom bl.a. omvärldsbevakning, råd och stöd, kommunikation, uppföljning av användning, justeringar samt identifiering av om kriterierna behöver uppdateras. 116 krav av 697 har justerats, men endast ett krav har uppdaterats. Det pågår också ett arbete med att ta fram en plan för prioriteringar av i vilken ordning kriterieområdena ska revideras. har arbetat med regerings- uppdraget att hjälpa kommuner genom att ta fram upphandlingskriterier samt utveckla ett helhetsstöd för en giftfri förskola. De produkter som primärt omfattas är möbler, leksaker, textilier samt köks- och serveringsutrustning. En vägledning riktad till upphandlare och en guide riktad mot förskolepersonal håller också på att tas fram. Mer om resultaten kring offentlig upphandling finns i utgiftsområde 2, politikområde Offentlig upphandling. gav regeringen bemyndigande att överlåta delar av Aktiebolaget (Miljöstyrnings- rådet) verksamhet till staten och att avveckla genom likvidation vid lämpligt tillfälle (prop. 2013/14:99, bet. 2013/14:FiU:21, rskr. 2013/14:316). Vid en bolagsstämma i beslutades att bolaget ska likvideras. Likvidationsprocessen är i gång och kommer troligtvis att avslutas . roll övertas av den nya upphandlingsmyndigheten. De sektorsövergripande kulturmiljöfrågorna återfinns som precisering i åtta av sexton miljökvalitetsmål och i målformuleringen för ytterligare två. Uppföljningen av miljö- kvalitetsmålen visar på svårigheter att uppnå preciseringarna. På uppdrag av regeringen har redovisat myndighetens arbete med miljömålen. Myndigheten framhåller det ömsesidiga beroendet mellan kulturmiljö- arbetet och miljöarbetet och att flera centrala myndigheter därigenom också har kultur- miljöansvar i miljömålssystemet. Behov finns av att utveckla målövergripande analyser för kulturmiljön och tillsammans med andra 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 genomförandemyndigheter göra uppföljning inom respektive miljömål mer ändamålsenlig. Läs mer i utgiftsområde 17 Kulturmiljö. Genom investeringar i en bättre miljö skapas jobb och framtidsmöjligheter. Investeringar i utbildning, infrastruktur, forskning och innovation är avgörande för EU:s hållbara tillväxt. Satsningar på omställning till en hållbar grön resurseffektiv ekonomi har potential att skapa fler jobb med minskad miljöpåverkan. Kommissionen kommer att presentera nya förslag om cirkulär ekonomi inklusive avfall . Förslaget blir viktigt för regeringens fortsatta arbete med resurs- effektivitet och hållbar konsumtion och för möjligheterna att skapa nya jobb i hela landet. om spetstekniker för miljökvalitetsmålen pekar bl.a. på behovet av samverkan mellan miljömyndigheter, teknik- utvecklare samt privata och offentliga kunder. Rapporten lyfter också fram innovations- upphandling och innovationstävlingar som viktiga instrument för att få ökat genomslag av avancerade miljölösningar. Detta gäller också utvecklig av nya affärsmodeller och tjänste- utveckling. I det framtidsarbete som regeringen har initierat har klimat och miljö en framträdande position genom att en av de analysgrupper som regeringen har tillsatt fokuserar på den gröna omställningen. De svenska hushållens konsumtion är ett viktigt område i arbetet för att nå generationsmålet och flertalet miljökvalitetsmål. Regeringen anser att förutsättningarna för hushållen att konsumera miljömässigt hållbart behöver förbättras och avser därför att i budgetpropositionen återkomma med en strategi för hållbar konsumtion (se också UO18 Konsumentpolitik, politikens inriktning). Svensk närvaro i ett antal globala initiativ såsom det 10-åriga ramverket av program för hållbar konsumtion och produktion, , den internationella resurspanelen och i fråga om utbildning för hållbar utveckling har drivit på arbetet och stärkt 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 den svenska hållbarhetsprofilen internationellt som det bidragit till att nå generationsmålet och övriga miljökvalitetsmål. Miljömässigt hållbar offentlig upphandling Regeringens bedömning är att verksamheten med att förvalta och utveckla upphandlings- kriterier och den förankringsprocess som använts för detta är central för miljömässigt hållbar offentlig upphandling. Det är därför än mer viktigt att den nya upphandlings- myndigheten kommer att ges goda förut- sättningar att fortsätta bedriva arbetet och att myndigheten kommer att ge miljömässigt hållbar offentlig upphandling hög prioritet i sin verksamhet. Höga miljökrav som dock är möjliga att uppnå i upphandlingar, certifieringssystem och standarder är viktiga drivkrafter för att få till stånd ett ökat marknadsupptag för gröna innovationer i framkant. Lokalt och regionalt är också kulturmiljöarbetet nära sammankopplat med arbetet för miljömålen. Samspelet mellan kulturmiljövården och miljömålen behöver stärkas, det är två sidor av samma mynt. Det är nödvändigt att miljömåls- ansvariga myndigheterna gemensamt tar hänsyn och ansvar för kulturmiljöer och kulturmiljö- värden inom ramen för miljömålssystemet och att detta också få genomslag i länsstyrelsernas arbete. Miljökvalitetsmålet är att halten av växthusgaser i atmosfären i enlighet med FN:s ram- konvention om klimatförändringar ska stabiliseras på en nivå som innebär att människans påverkan på klimatsystemet inte blir farlig. Målet ska uppnås på ett sådant sätt och i en sådan takt att den biologiska mångfalden bevaras, livsmedelsproduktionen säkerställs och andra mål för hållbar utveckling inte äventyras. har tillsammans med andra länder ett ansvar för att det globala målet kan uppnås. De indikatorer och bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området är följande: –framstegen mot att den globala ökningen av medeltemperaturen begränsas till högst två grader jämfört med den förindustriella nivån och att –koncentrationen av växthusgaser i atmosfären stabiliseras på en nivå av högst 400 miljondelar (ppm) koldioxid- ekvivalenter. Ökningen av medeltemperatur och koncentrationen av växthusgaser i atmosfären Utvecklingen av miljön på global nivå är negativ. Den sammanlagda halten av växthusgaser i atmosfären är cirka 470 ppm koldioxid- ekvivalenter och den ökar . Halten av koldioxid är högre än vad den varit på minst 800 . motsvarade de globala växthusgasutsläppen koldioxidekvivalenter. Den globala medeltemperaturen är ca högre jämfört med medeltemperaturen andra hälft. Den nuvarande genomsnittstemperaturen på norra halvklotet är sannolikt den högsta på minst 1 . var det varmaste året globalt och i . Den internationella klimatpanelen IPCC redovisade sin femte utvärderingsrapport om klimatförändringarna . Rapporten slår fast att människans påverkan på klimatet är tydlig. Med nuvarande takt av ökade utsläpp globalt kommer den globala temperaturökningen att vara 3,2–5,mot slutet av detta sekel jämfört med förindustriell tid. Redan syns effekter av klimatförändringarna såväl i som i resten av världen. IPCC konstaterar i utvärderingsrapporten att den globala temperaturökningen fortfarande kan begränsas till under två grader, men att det kräver att de globala utsläppen börjar minska inom det närmaste decenniet. Diagram 3.1 Observerade avvikelser av global genomsnittlig yttemperatur för land och hav 1850–2012 Källa: IPCC, 2013. The physical science basis. Contribution of working group 1 to the Fifth assessment report of the Intergovernmental Panel on Climate Change Etappmål för utsläpp av växthusgaser till 2020 och nationellt klimatarbete Etappmålet är att utsläppen av växthusgaser ska minska till 2020 jämfört med . Detta gäller för de sektorer som inte ingår i EU:s handelssystem för utsläppsrätter (EU ETS). Etappmålet innebär att utsläpp av växthusgaser ska underskrida koldioxidekvivalenter för sektorerna utanför EU ETS. Dessa utsläpp var . Enligt prognoser beräknas utsläpp i icke-handlande sektorn 2020 bli koldioxid- ekvivalenter. bedömning är att etappmålet kan nås genom utsläppsreduktioner i och i form av investeringar i andra EU-länder eller flexibla mekanismer som Clean Development Mechanism (CDM). Regeringens ambition är att i ökad utsträckning genom nationella insatser nå målet 2020. Utsläppen från inrikes transporter var koldioxidekvivalenter 2013. Det motsvarar ungefär en tredjedel av totala utsläpp av växthusgaser och ca hälften av de svenska utsläppen utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter. Utsläppen från inrikes transporter var något lägre jämfört med . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 har minskat jämfört med trots att trafiken har ökat. Utsläpps- minskningarna från personbilar beror bl.a. på att vi har mer energieffektiva bilar och på en ökad användning av biobränslen. Utsläppen från tunga fordon var däremot högre jämfört med nivå. Den ökande trenden har vänt och utsläppen har minskat även från tunga fordon. Utsläppen från arbetsmaskiner har ökat och där saknas riktade styrmedel. Jordbruket står för av utsläppen av växthusgaser utanför EU:s handelssystem. Utsläppen från jordbrukssektorn har minskat stadigt , med . Utsläppen från jordbruk är till stor del beroende av djurhållning, stallgödselhantering och användning av mineralgödselmedel. Övriga sektorer som påverkar etappmålet är främst bostäder och lokaler samt avfallssektorn. Dessa har minskat kraftigt . Inom EU:s system för handel med utsläpps- rätter domineras utsläpp av energi- produktion och industrins förbränning och processer. Dessa påverkar inte etappmålet till 2020 men står för nästan hälften av samlade utsläpp av växthusgaser. Utsläpp från el- och fjärrvärmeproduktion var ca koldioxidekvivalenter 2013 vilket är ungefär samma nivå som 1990. Årliga variationer av utsläppen beror till stor del på variationer i uppvärmningsbehov och väder. Utsläppen från industrins förbränning var 2013 ca kodioxidekvivalenter och har minskat stadigt . Minskningarna beror på minskad användning av fossila bränslen, vilka ersatts av el och biobränslen. Processutsläppen var ca 2013. Utsläppen från industri- processer utgör en relativt sett hög andel av utsläpp av växthusgaser beroende på industrins sammansättning och de låga utsläppen från energiproduktion. program för internationella klimat- insatser bidrar till utsläppsminskningar och till att främja teknikspridning och hållbar utveckling genom investeringar i klimatprojekt i låg- och medelinkomstländer. ansvarar för insatserna. Nuvarande portfölj av enskilda projekt och fonder förväntas generera utsläppsminskningar motsvarande koldioxidekvivalenter, av vilka har åstadkommits och levererats till myndigheten. Kostnaden beräknas motsvara 60– 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Myndigheten har tagit beslut om stöd till 12 nya projekt, t.ex. i och , och om deltagande i en ny innovativ pilotfacilitet för att minska utsläpp av främst metan, Pilot vid . /2015 deltog i 96 projekt under FN- mekanismen för ren utveckling (Clean development mechanism, CDM) och två projekt under mekanismen för gemensamt genom- förande (Joint implementation, JI) samt medverkade i nio multilaterala fonder. Diagram 3.2 Historiska utsläpp av växthusgaser i , 2012 och scenario till 2035 per sektor för utsläpp som omfattas av det nationella etappmålet (miljoner ton koldioxidekvivalenter) Underlag till kontrollstation 2015 Åtgärder som har påverkat utsläppen är framför allt energi- och koldioxid- beskattningen och styrmedel inom transport- och avfallsområdet. EU:s normer för koldioxid- utsläpp från nya bilar liksom nedsatt förmånsvärde för vissa miljöanpassade bilar, koldioxidrelaterad fordonsbeskattning och miljöbilspremier, vilka alla införts , har påverkat utsläppen från personbilstrafiken. Satsningar på utbyggnad av järnväg, kollektivtrafik samt cykel och gångtrafik har också bidragit. Deponiförbud och insatser för tillvaratagande av metangas har gjort att utsläppen från avfall minskat kraftigt, från koldioxidekvivalenter 1990 till 2013. En kontrollstation för uppföljning av de klimat- och energipolitiska målen till 2020 pågår . Kontrollstationen innehåller en mer detaljerad redovisning och analys av klimat- och energimålen, av aktuell klimatvetenskap och av arbetet med klimatanpassning. Lokalt och regionalt arbete Samtliga länsstyrelser har i uppgift att strategiskt samordna och leda det regionala arbetet med att nå miljökvalitetsmålen och förverkliga politiken för minskad klimatpåverkan och energi- omställning. Arbetet sker bl.a. genom att utveckla och genomföra regionala klimat- och energistrategier och stödja kommunernas klimat- och energiarbete. och redovisade en rapport /01962/Ee där det framgår att arbetet med regionala klimat- och energi- strategier har utvecklats positivt. Så gott som samtliga länsstyrelser bedriver nu ett strategiskt och systematiskt arbete för att genomföra åtgärder så att målsättningar i de regionala klimat- och energistrategierna ska nås. Resultat från arbetet med regionala klimat- och energistrategier innefattar framförallt kunskapsuppbyggnad, kunskapsöverföring mellan aktörer, metodutveckling och etablering av samverkansforum. EU:s samlade växthusgasutsläpp bedöms ha minskat med . () EU kommer att nå eller överträffa målet om att minska utsläppen , med de åtgärder som är i kraft enligt aktuella prognoser. Däremot är nuvarande och planerade åtgärder otillräckliga för att nå EU:s långsiktiga målsättning att minska växthusgasutsläppen med 80–till 2050. EU:s system för handel med utsläppsrätter är ett gemensamt styrmedel för att uppnå EU:s klimatmål. Utsläppshandeln omfattar ungefär hälften av EU:s utsläpp och en stor del av utsläppen från energiproduktion och energi- intensiv industri. På grund av ett stort överskott av utsläppsrätter inom EU:s handelssystem har priset på utsläppsrätter fallit kraftigt . handlades utsläppsrätter mestadels i intervallet 20–per ton. har priserna legat kring per ton. De ekonomiska incitamenten att investera i koldioxidsnåla långsiktiga lösningar har alltså försvagats. beslutades att auktioneringen av 900 miljoner utsläppsrätter –2016 skulle senareläggas till 2019–2020 för att stärka handelssystemet. Vid beslutade EU:s stats- och regeringschefer om ett ramverk för klimat- och energipolitiken som bl.a. innebär att utsläppen av växthusgaser ska minska med jämfört med nivå, andelen förnybar energi ska uppgå till och energieffektivitet ska öka till 2030. Beslutet sätter också ramarna för kommande regelverk för den handlande och den icke-handlande sektorn efter 2020. Beslutet innebär vidare att en reserv av utsläppsrätter inom EU ETS för att stabilisera marknaden ska införas. lade Europeiska kommissionen ett förslag om en energiunion som också kommer att ha betydelse för uppfyllandet av EU:s klimatmål på medellång och lång sikt. deltar tillsammans med andra medlemsstater och i gruppen för grön tillväxt ("") i syfte att påverka EU:s klimatpolitik i en ambitiös riktning. Internationellt arbete för att vända utvecklingen Den nuvarande trenden med ökande utsläpp av växthusgaser har ännu inte kunnat brytas. Världens länder behöver vända utsläppsökningen till en minskning på global nivå. Ju senare vändpunkten sker, desto svårare och dyrare blir det att klara tvågradersmålet. Detta visar det vetenskapliga underlaget från bl.a. FN:s klimatpanel (IPCC) och FN:s miljöprogram (). Ett nytt globalt klimatavtal under FN är viktigt för det internationella samarbetet och möjligheterna att begränsa den globala uppvärmningen så långt under två grader som möjligt. Klimatkonventionens partsmöte som ägde rum i skapade nödvändiga förutsättningar för att kunna anta ett sådant avtal i . Fortsatta förhandlingar pågår . har drygt 50 parter (inkl. EU och våra 28 medlemsstater) lämnat in sina tänkta bidrag, s.k. ”intended nationally determined contributions” (INDCs), till ett nytt klimat- avtal.