prop · H30358 · 2015-12-10 00:00:00 — Det handlar bland annat om stödjande aktiviteter, utbildningar, kartläggningsinsatser och valideringar. Folkhögskolor och kommuner erbjuder också vuxenutbildning och validering av kunskaper. Universitets- och högskolerådet har ansvar för bedömning av utländsk utbildning. Myndigheten för har i uppdrag att samordna och stödja en nationell struktur för validering. Även och har viktiga uppdrag i form av folkbokföring och personnummer, id-kort, utbetalningar av etableringsersättning samt eventuella tilläggsersättningar för barn och bostad och andra socialförsäkringsförmåner. Landstingen är också en viktig aktör för att tillgodose individens behov av hälso- och sjukvård, rehabilitering och underlag för bedömning av prestationsförmåga. 4.1.3Regeringens löpande styrning och uppföljning inom området Etableringsreformen trädde i kraft . har regeringen vidtagit respektive föreslagit ett flertal åtgärder, bland annat i syfte att uppnå etableringsreformens målsättning om snabbare etablering på arbetsmarknaden och ett bättre tillvaratagande av nyanländas kompetens. Bland annat kan följande lyftas fram: Krav på nyanlända att acceptera lämpligt arbete. Rätten till etableringsplan och etableringsersättning ska under vissa förutsättningar upphöra för den som utan godtagbara skäl tackar nej till erbjudet lämpligt arbete. Bibehållen etableringsersättning vid arbete. För att ytterligare minska marginaleffekterna togs avräkningen på etableringstillägg och bostadsersättning bort för den som har inkomst av arbete. Rätt för folkhögskolor att tillhandahålla särskilda utbildningar. I syfte att införa fler målgruppsanpassade insatser för nyanlända, särskilt personer med kort utbildningsbakgrund, gavs folkhögskolor rätt att ta fram särskilt utformade utbildningar för målgruppen. Det handlar bland annat om sammanhållna utbildningar med svenska språket samt orienterande och arbetsförberedande insatser. Förlängd etableringstid för föräldralediga på deltid. För att stärka jämställdheten och förbättra utrikes födda kvinnors möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden ska nyanlända som är föräldralediga på deltid kunna få sin etableringsplan förlängd med högst så att den effektiva tiden motsvarar maximalt heltidsinsatser.146 2013/14:104. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION I linje med Statskontorets utvärdering av myndigheternas genomförande av etableringsreformen147 deklarerade regeringen att man skulle se över möjligheten att utveckla statistiken över nyanländas frånvaro och dess orsaker. Ändrad starttid för etableringsplanen. I syfte att få en effektiv och sammanhållen etableringstid flyttades startpunkten för etableringsplanen fram för nyanlända i anläggningsboende till dess att de blivit mottagna i en kommun.148 Utvidgad målgrupp för etableringsuppdraget. Regeringen föreslog att den tid inom vilken en anhörig ska ha ansökt om uppehållstillstånd skulle förlängas från två till från det att anknytningspersonen togs emot i en kommun. beslutade i enlighet med regeringens förslag.149 Praktiskt basår och arbetsträning. För att stärka fokus på arbetsmarknaden i etableringsprocessen har regeringen infört två målgruppsanpassade insatser med koppling till arbetslivet. Uppföljning sker framför allt genom myndigheternas redovisning av sin verksamhet i årsredovisningen, verksamhets- och kostnadsprognoser samt i dialogen mellan regeringen och myndighetsledningen. Antalet uppdrag och återrapporteringskrav kring etablering och integration har ökat sedan etableringsreformen trädde i kraft . Flera uppdrag kring kartläggning, systemanalys och samverkan har getts till myndigheterna, vilka även själva har tagit initiativ till interna uppdrag och pilotprojekt i syfte att lösa de utmaningar som finns. gav regeringen () i uppdrag att genomföra en systemanalys från ansökan om asyl till bosättning eller återvändande.150 I slutrapporten, som kom , lämnades förslag till förbättringar för att ta ett samlat grepp om migrantprocessen.151 Flera myndigheter har även medverkat i ett annat myndighetsgemensamt samverkansuppdrag kring en övergripande kartläggning av pågående utvecklingsinsatser.152 147Statskontoret (2012:22) Etableringen av nyanlända. En uppföljning av myndigheternas genomförande av etableringsreformen. 2012/13:188 Permanent utvidgad målgrupp för etableringslagen (prop. 2012/13:188, bet. 2013/14:AU1, rskr. 2013/14:110. 150Regeringsbeslut (Ju2013/8626/SIM), . Förutom har även Arbetsförmedlingen, , Kriminalvården, länsstyrelserna, , Kommuner och Landsting, och deltagit. 151Migrationsverket (2013a) Asylprocessen – en analys av ett komplext system utifrån en systemansats. 152Migrationsverket (2013b) Att arbeta tillsammans – redovisning av samverkansuppdraget mellan myndigheter i processen från ansökan till etablering med egen försörjning alternativt återvändande. Förutom samverkansuppdrag till myndigheterna tillsatte regeringen även två nationella samordnare med syfte att få kommunerna att ta emot fler nyanlända. Samordnarna, som avslutade sitt uppdrag , har fört en dialog med länsstyrelser och kommuner om insatser för ett ökat mottagande.153 Förutom myndighetsdialogen anordnar även årliga så kallade stormöten om etableringsuppdraget med ansvariga myndigheter. 4.1.4Statens utgifter för migration och integration Av tabell 4.2 nedan framgår hur statens direkta utgifter utvecklas mellan åren 2012 (utfall) till 2016 (beräknat). Som framgår har utgifterna mer än fördubblats . Tabell 4.2 Utgiftsutveckling för utgiftsområdena 8 Migration och 13 Integration (exklusive diskriminering och jämställdhet), Totalt för utgiftsområde 8 Totalt för utgiftsområde 13 1:4 Ersättning till lotsar och insatser för vissa UO 14 1:1 Arbetsförmedlingens Total för UO 8, 13 samt delar av 14 Källa: Budgetpropositionerna , vårändringsbudget , ekonomiska vårproposition samt Arbetsförmedlingens årsredovisningar , 2013 och 2014 samt regleringsbrev . 153De nationella samordnarna var kommunalråden , , . GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Arbetsförmedlingen har det samordnande ansvaret för insatserna för nyanländas etablering. Förutom att etableringsplaner ska upprättas i samverkan med de nyanlända ska myndigheten även upphandla eller i egen regi tillhandahålla många av de insatser som nyanlända deltar i under sin etableringsperiod. Arbetsförmedlingen ska också vara pådrivande när det gäller att samordna olika aktörers insatser för de nyanländas etablering. 4.2.1Organisation och intern styrning Arbetsförmedlingens arbete inom ramen för etableringsuppdraget är i hög grad reglerat av lagar, förordningar och föreskrifter. Regeringen kan därtill styra verksamhetens inriktning genom att ange mål, uppdrag och finansiella villkor utifrån vilka myndigheten fattar beslut om interna riktlinjer för verksamheten. En genomgående iakttagelse från flera av tidigare granskningar är att samverkan och samarbetet har försvårats av Arbetsförmedlingens arbetssätt och organisation. Det har i samband med intervjuer framförts kritik mot att Arbetsförmedlingen har haft en centraliserad och detaljstyrd organisation, vilket försvårat ett lokalt anpassat arbetssätt samt möjligheterna att etablera en välfungerande samverkan på regional och lokal nivå. Flera kommuner har framfört att det är svårt att veta vilken nivå av myndigheten de ska vända sig till, att kontaktpersoner ofta byts ut eller att kontakter tas men att dessa sedan inte följts upp av Arbetsförmedlingen.154 Regeringen har deklarerat att styrningen av Arbetsförmedlingen ska bli mindre detaljstyrd, för att myndigheten i större utsträckning själv ska kunna bestämma hur dess mål ska nås. Som ett led i detta har uppdragen till myndigheten i regleringsbrevet i stort sett halverats i förhållande till 2014.155 Arbetsförmedlingen genomgår stora organisatoriska förändringar, vilka syftar till att minska centralstyrningen inom myndigheten och utöka den lokala och regionala anpassningsförmågan. Tanken är att marknadsområdeschefer, enhetschefer och enskilda handläggare ska ges ett större handlingsutrymme och mandat. Möjliga förändringar som ses över gäller utformningen av myndighetens itstöd samt en eventuell renodling av de insatser som erbjuds de arbetssökande. Syftet är att underlätta arbetet för myndighetens handläggare, eftersom 154Riksrevisionen (2014:11). 155Regeringsbeslut () Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen, . insatserna kan vara svåra att förstå och hantera. Som en del av förändringsarbetet har även myndighetens regionala indelning förändrats. Den tidigare indelningen av marknadsområden har setts över och en ny regional indelning har skapats, där verksamheten organiseras utifrån tre regioner som i sin tur består av elva så kallade marknadsområden.156 Ett exempel är som var indelat i tre olika marknadsområden men som kommer att utgöra ett område. Syftet är att den nya indelningen ska leda till ett effektivare arbetssätt och bättre samverkan med andra myndigheter och kommuner samt öka förutsättningarna för en bättre matchning mellan arbetssökande och arbetsgivare.157 Hur etableringsuppdraget är organiserat inom respektive marknadsområde varierar. Etableringsuppdraget kan vara samlat på ett eller flera lokala arbetsförmedlingskontor medan det på andra håll kan finnas arbetsförmedlare inom etableringsuppdraget på samtliga lokalkontor. Av de som Arbetsförmedlingen tilldelades 2014 för ersättningar till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare använde myndigheten drygt 1,7 miljarder kronor.158 Motsvarande användning 2013 var av tilldelade knappt 1,8 miljarder kronor.159 Dessa medel används för bland annat kostnader för program och övriga insatser för personer som omfattas av etableringslagen. Det utgående överföringsbeloppet, det vill säga den summa som Arbetsförmedlingen inte använde för avsedda ändamål, uppgick därmed till 2014.160 Motsvarande summa 2013 var . inte använde av tilldelade medel 2013 och 2014 beror, enligt myndigheten, på att många av de tidiga insatserna i etableringsuppdraget inte innebär någon belastning på anslaget för programmedel förrän in i etableringsplanen. Eftersom lotsverksamheten bygger på en rättighetslagstiftning och dess kostnader utgör en stor andel () av det totala anslaget ansåg sig 156De tre regionerna är Region , och Region . De elva marknadsområdena är tio geografiskt indelade områden och ett nationellt områden. Hämtat från Arbetsförmedlingens organisationsskiss, . 157Intervju med företrädare för Arbetsförmedlingen, . 158Anslagspost 1:4 Ersättningar till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare inom utgiftsområde 13. Totalt disponibelt belopp var 1 . 159Anslagspost 1:4 Ersättningar till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare inom utgiftsområde 13. Totalt disponibelt belopp var 1 . 160Arbetsförmedlingen (2015h) Årsredovisning , s. 141. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Arbetsförmedlingen också behöva ha en viss buffert av programmedel för att kunna säkerställa ersättningen till leverantörer av lotstjänster. En annan förklaring är en kombination av Arbetsförmedlingens lägre förvaltningsanslag för arbetsförmedlare inom etableringsuppdraget och ett högt inflöde av deltagare. Detta har, enligt Arbetsförmedlingen, fått som konsekvens att arbetsförmedlarna haft svårare att hinna ta fram individuella planer med relevanta programinsatser, vilket i sin tur har resulterat i ett lägre användande av denna anslagspost.161 Arbetsförmedlingens totala förvaltningskostnader för etableringsuppdraget uppgick till drygt 701 miljoner kronor.162 Motsvarande kostnader var . Anslaget används för förvaltningskostnader (bland annat personal och lokaler) med anledning av uppdraget enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare.163 Regeringen har styrt Arbetsförmedlingen mot att upphandla en stor del av sin verksamhet från kompletterande aktörer. Framför allt har detta gällt de arbetsmarknadspolitiska programmen, jobb- och utvecklingsgarantin samt jobbgarantin för ungdomar.164 Bland annat har regeringen i förordning reglerat att arbetsmarknadsutbildning ska upphandlas.165 Arbetsförmedlingen har också styrts mot att tillhandahålla tjänster inom ramen för valfrihetssystem.166 Central upphandling som anpassas till lokala förhållanden har Arbetsförmedlingen valt att upphandla breda ramavtal där man ställt krav på att innehållet ska kunna anpassas till lokala förutsättningar. har upphandlingsfrågorna centraliserats och någon separat upphandling görs inte längre på regional eller lokal nivå. Arbetsförmedlingen delar vanligen upp ett upphandlingsprojekt i flera geografiska delområden för att på så sätt kunna ställa krav på att innehållet anpassas till de lokala förutsättningarna. Skulle man i stället genomföra separata upphandlingsprojekt för varje geografiskt område så skulle detta enligt Arbetsförmedlingen bli betydligt dyrare. 161Uppgift kommunicerad till från Arbetsförmedlingen . 162Arbetsförmedlingen (2015h) s. 141. 163Anslag 1:1:2 Nyanländas etablering inom utgiftsområde 14. 164Se regleringsbrev för budgetåren 2008, 2009, 2010 och 2011 avseende Arbetsförmedlingens verksamhet. 16512 § förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program. 166Se regleringsbrev för budgetåren 2012 och 2013 avseende Arbetsförmedlingens verksamhet. påpekar att ju mer man anpassar kravbilden i respektive delområde desto mer komplicerad och tidskrävande blir utvärderingen av anbud. Man framhåller också att risken för fel generellt sett ökar vid komplicerade upphandlingar. Enligt finns det ingenting i som begränsar möjligheterna att anpassa förfrågningsunderlagen till lokala förhållanden. Myndigheten konstaterar dock att sådana avgränsningar måste vara förenliga med de grundläggande principerna för upphandling. De får exempelvis inte innebära att en potentiell anbudsgivare utesluts i onödan.167 Arbetsförmedlingen framhåller att myndighetens upphandlingar överprövas i hög utsträckning, som överprövningarna mycket sällan (i av fallen) innebär att myndigheten tvingas rätta eller göra om en upphandling. Utdragna överprövningsprocesser kan få till följd att en viss insats inte finns tillgänglig och när den väl gör det så kan behovsbilden ha förändrats. Kan vara svårt att få lämpliga leverantörer i glesbygd När det gäller upphandlingar i glesbygd kan det enligt Arbetsförmedlingen ibland vara svårt att få till en ömsesidig lönsamhet eftersom deltagarantalet där ofta är lågt.168 I kommuner som , och däremot är det lättare att få volym och att förutse behoven mer långsiktigt. I glesbygden kan det också vara svårare för leverantörerna att nyetablera sig eftersom investeringskostnaderna kan vara för höga i förhållande till antalet deltagare.169 Dessa problem anses vara tydligast vid upphandlingar av valfrihetssystem enligt LOV. Enligt är det framför allt i glesbygd som det skulle vara lämpligt att involvera kommunerna för att tillhandahålla tjänster inom etableringsuppdraget. Oklart om Arbetsförmedlingen kan anlita kommunerna Genom förordningen (2007:1364) om Arbetsförmedlingens samarbete med kommuner om arbetsmarknadspolitiska program avser regeringen att tydliggöra förutsättningarna för att anordna arbetsmarknadspolitiska program på lokal nivå. Enligt förordningen får Arbetsförmedlingen ingå överenskommelser med kommuner om genomförande av 167Intervju med företrädare för Arbetsförmedlingen . 168Arbetsförmedlingen (2014a) s. 45. 169Intervju med företrädare för Arbetsförmedlingen, . GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION arbetsmarknadspolitiska program om inte är tillämplig, eller om någon lämplig leverantör inte har kunnat utses genom upphandling.170 Arbetsförmedlingen anser emellertid att det finns oklarheter i myndighetens handlingsutrymme i upphandlingsprocessen. För det första kan det enligt Arbetsförmedlingen vara oklart om den aktuella arbetsmarknadspolitiska insatsen omfattas av eller ej. För det andra anser man det oklart om och i så fall under vilka förutsättningar man kan tilldela en kommun ett kontrakt vid ett upphandlingsförfarande. Enligt har valt en mycket sträng tillämpning av EU-direktiven om upphandling vilket i vissa situationer leder till ett regelverk som inte är helt ändamålsenligt. Enligt myndigheten är det tveksamt om upphandlingsreglerna så som de är utformade i svensk lagstiftning är den mest ändamålsenliga lösningen för att tillhandahålla det som i sammanhanget kallas sociala eller andra särskilda tjänster och som bland annat innefattar arbetsmarknadspolitiska insatser. Arbetsförmedlingen lyfter bland annat fram följande för att belysa problembilden: Arbetsmarknadspolitiska tjänster är komplexa. De kräver hög grad av individanpassning, en aktiv medverkan av deltagaren och de kan utföras på många olika sätt. Tjänsternas komplexitet leder till att det är svårt att definiera, mäta och verifiera relevanta kvalitetskriterier. Mycket av det som är ”kvalitet” i arbetsmarknadspolitiska tjänster uppstår dessutom som tjänsten utförs. ställer i praktiken höga krav på att upphandlande myndighet ska definiera, mäta och poängsätta kvalitet, och det helst innan tjänsten börjar utföras. begränsar i viss mån möjligheterna att bygga långsiktiga och strategiska partnerskap, vilket är en vanlig metod i privat sektor för att bemöta den typ av utmaningar som nämns ovan. Ramavtal får exempelvis inte vara längre än . De totala transaktionskostnaderna för att genomföra tjänster via upphandling tenderar inte sällan att underskattas. Bland annat eftersom det kan bli både svårt, dyrt och tidskrävande att följa upp. Brister i uppföljningen av upphandlade insatser Ett område som enligt granskningar varit problematiskt och i viss mån eftersatt är Arbetsförmedlingens uppföljning av upphandlade 1701 § förordningen (2007:1364) om Arbetsförmedlingens samarbete med kommuner om arbetsmarknadspolitiska program. tjänster.171 Upphandlingsavtalen reglerar vilka målgrupper som ska delta i insatserna och vad dessa ska innehålla, men i praktiken uppstår ofta problem. Arbetsförmedlarna får ägna mycket tid åt att kontrollera leverantörerna för att försöka säkerställa att de nyanlända får de tjänster som bekostats med statliga medel. Som exempel på bristande kvalitet kan nämnas utbildningsinsatser som huvudsakligen består av självstudier samt kartläggningsinsatser som inte tillför någon ny information.172 Etableringslotsarna, som Arbetsförmedlingen beslutat lägga ned, tydliggör bristerna i och betydelsen av en fungerande kvalitetssäkring och uppföljning.173 Av granskning framgick att Arbetsförmedlingen inte tillräckligt följde upp och kontrollerade leverantörer inom lotssystemet. Enligt var det också svårt att utestänga oseriösa lotsar. Arbetsförmedlingen har sett över sin leverantörsuppföljning med anledning av flera kritiska rapporter.174 fattade myndigheten beslut om en ny modell för leverantörsuppföljning. Modellen omfattar alla externt upphandlade leverantörer som tillhandahåller tjänster till arbetssökande.175 Enligt innebär modellen att myndigheten har blivit mer proaktiv som hanteringen av klagomål ska gå snabbare.176 Ett inslag i den nya modellen är systematiserade leverantörsdialoger på olika nivåer. Inom Arbetsförmedlingens marknadsområden finns så kallade leverantörsråd som ska tillvarata erfarenheter från dialogerna. modellen förväntas innebära en bättre anpassning av upphandlingen till lokala behov. ska också uppföljningen förbättras och på ett tydligare sätt knytas till de tjänster som upphandlats.177 Enligt ledning kan dock effekterna av vidtagna åtgärder ännu inte bedömas.178 171Riksrevisionen (2014:11) och (2014:14). 172Riksrevisionen (2014:11). 173Se Arbetsförmedlingen (2015d) Arbetsförmedlingen avslutar tjänsten etableringslots, Pressmeddelande . 174Intervju med företrädare för Arbetsförmedlingen, . För rapporter om Arbetsförmedlingen uppföljning, se till exempel SOU (2014:60) Det ska vara lätt att göra rätt – Åtgärder mot felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten; (2013:7), Valfrihetssystemet inom Arbetsförmedlingen 2013; Arbetsförmedlingen (2013b) Rapport om fördjupad granskning av kompletterande aktörer, . 175Arbetsförmedlingens (2015h) s. 98. 176Intervju med företrädare för Arbetsförmedlingen, . 177Intervju med företrädare för Arbetsförmedlingen, . 178Arbetsförmedlingen (2015h) s. 156. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Även har haft en lägre resursanvändning än den tilldelning som myndigheten har fått. För anslag inom utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet handlar det om som inte betalade ut för avsedda ändamål 2014.179 Motsvarande summa var knappt 379 miljoner kronor.180 fördelar ersättning till kommuner som erbjuder svenska för invandrare (sfi) för personer i anläggningsboende. Av de som avsattes för detta ändamål användes dock endast . Det beror enligt på att anslaget tillkom i ändring av regleringsbrev , vilket medförde att endast ett fåtal kommuner hann ansöka om ersättning 2014.181 I regeringens vårändringsbudget föreslå att ytterligare anslås för detta ändamål för 2015.182 fördelar även ersättning för hyreskostnader i syfte att underlätta för kommuner att ta emot personer från anläggningsboenden. betalade ut 2014. Motsvarande summa 2013 var av tilldelade 15 miljoner kronor.183 Anledningen till det låga anslagsutnyttjandet under bägge åren var att få kommuner ansökte om denna ersättning.184 Som visade i en granskning 2014 har denna ersättning haft liten effekt på mottagandet.185 Kommuner och landsting har rätt till särskild statlig ersättning för vissa kostnader för personer som har ansökt om eller beviljats uppehållstillstånd. Det är som beslutar om och betalar ut statsbidragen.186 Vissa ersättningar betalas ut utan ansökan medan kommuner och landsting behöver ansöka om vissa andra. 179Migrationsverket (2015e) s. 157. För utgiftsområde 8 Migration handlar det om som inte har använts för avsedda ändamål. Sammantaget för utgiftsområdena 8 och 13 var det som inte användes. Detta kan jämföras med som inte användes 2013. 180Migrationsverket (2014) Årsredovisning 2013. s. 134. 181Migrationsverket (2015e) s. 157. 182Pressmeddelande från , . 183Migrationsverket (2014) s. 134 och 145. 184Migrationsverket (2015e) s. 157 och 171. 185Riksrevisionen (2014:15) s. 105. 186Vilka ersättningar kommuner och landsting kan få regleras av förordning (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar. En kommun som har en överenskommelse med i sitt län om mottagande av nyanlända får en årlig grundersättning (motsvarande fem prisbasbelopp). Ersättningen, som uppgår till 2015, ges för att kommunen ska kunna upprätthålla en basorganisation för flyktingmottagandet. Utöver detta får varje kommun, oavsett om kommunen träffat en överenskommelse, för varje mottagen nyanländ en schablonersättning som betalas ut . Ersättningen ska täcka kommunens initiala kostnader för mottagande och praktisk hjälp vid bosättning samt för bland annat utbildning i svenska för invandrare, samhällsorientering, tolk och vissa kostnader för ekonomiskt bistånd. Schablonbeloppet är för barn och vuxna till och med och för vuxna och äldre.187 4.4.1Ökade kostnader för mottagandet betalade ut till kommuner och landsting för mottagandet av nyanlända med beviljade uppehållstillstånd. Det är en ökning jämfört med . Drygt hälften av kostnaderna avser mottagandet av ensamkommande barn. Inkluderat asylsökande barn och vuxna uppgick de sammanlagda kostnaderna till nära 12,2 miljarder kronor.188 4.4.2 Prestationsbaserade ersättningar för ökat mottagande Som ett incitament för att stimulera kommunerna att ta emot fler nyanlända införde regeringen två nya former av ersättningar – prestationsbaserad ersättning för högt mottagande och prestationsbaserad ersättning efter anvisning (kvotflyktingar och personer anvisade från Migrationsverkets anläggningsboenden). Ersättningarna betalas ut till kommuner som tog emot fler nyanlända i förhållande till sin folkmängd än vad som motsvarar medianvärdet för ett sådant mottagande hos samtliga kommuner.