prop · H3031d7 · 2015-09-21 00:00:00 — När det gäller internationella samarbeten har av projekten inom teknikutveckling som genomförts haft inslag av kontrakterad eller överenskommen internationell samverkan, vilket motsvarar näst intill samma nivå som 2013. Försvarsmakten ser dock en trend att antalet projekt nedgår något, och sätter detta i samband med de senaste årens budgetneddragningar i flera länder. Forskning och utveckling avseende skydd mot och hot från kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära ämnen (CBRN) har bidragit till att utveckla och vidmakthålla svensk grundkompetens och förmåga att utföra oberoende bedömningar rörande hot och risker inom CBRN-området samt tidigt upptäcka förändringar av dessa. Försvarsunderrättelseverksamhet bedrivs av Försvarsmakten, , och . Verksamheten har bidragit till att nå målen för det militära försvaret avseende att hävda nationella intressen, förebygga P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 och hantera konflikter och krig. Verksamheten har även bidragit till och skapat underlag för omvärldsbevakningen, insatser samt utvecklingen av insatsorganisationen. Försvarsmakten har genom den militära underrättelse- och säkerhetstjänsten (MUST) bedrivit försvarsunderrättelseverksamhet och tagit fram efterfrågade underlag för regeringens, och Försvarsmaktens samt andra myndigheters behov. MUST har vidare lämnat stöd till underrättelsefunktionen i EU (EU INTCEN – ). Verksamheten har i stor utsträckning präglats av det förändrade omvärldsläget. har bedrivit försvarsunderrättelseverksamhet och tagit fram efterfrågade underlag för regeringens, , Försvarsmaktens, Säkerhetspolisens och behov. Händelseutvecklingen har ställt särskilda krav på FRA att möta uppdragsgivarnas behov av att få snabb information. Fortsatt stöd har lämnats till Försvarsmaktens internationella insatser. och har inom sina kompetensområden också bidragit till försvarsunderrättelseverksamheten. Försvarsunderrättelsedomstolen har fortsatt arbetet med att bygga upp och bemanna domstolen samt att utforma och säkerställa arbetsmetoder och rutiner för en effektiv och rättssäker prövning av tillståndsärenden. Processen för tillståndsärenden fungerar enligt regeringens bedömning väl och tillgodoser kraven på effektivitet och rättssäkerhet. Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten (Siun) har bl.a. genomfört verksamhet i enlighet med dess uppgift som kontrollmyndighet enligt lagen (2008:717) om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet. Siun har genomfört 28 granskningar och 10 kontroller på enskilds begäran. Kontrollverksamheten resulterade i tre synpunkter, två riktade sig till Försvarsmakten och en till . Kontrollverksamheten har inte föranlett Siun att framföra några synpunkter till regeringen, eller lämna över några ärenden till någon annan P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 Enligt regeringens bedömning visar Siuns genomförande av kontroller och att dessa i förekommande fall resulterar i synpunkter att systemet fungerar på det sätt regelverket föreskriver. lämnade regeringen en skrivelse till med rapport om integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamheten (skr. 2014/15:27 Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet). I skrivelsen uttrycker regeringen uppfattningen att systemet för att värna den personliga integriteten vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet fungerar på det sätt som avsetts i lagstiftningen. Regeringen har i propositionen Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 (prop. 2014/15:109) redogjort för sin bedömning av läget i Försvarsmakten. Där konstateras bl.a. att det finns brister vid operationer i högre konfliktnivåer. Regeringens bedömning är att Försvarsmakten i stora drag hade förmåga som motsvarade de krav som ställdes på myndigheten för året. konstaterar regeringen att det försämrade säkerhetpolitiska läget ställer förändrade krav på Försvarsmaktens operativa förmåga. Vikten av och allvaret i de begränsningar Försvarsmakten redovisat har i och med detta ökat. Regeringen konstaterar att den ökade militära verksamheten i närområdet i kombination med den även i övrigt försämrade säkerhetspolitiska situationen innebär att försvaret tydligare bör inriktas mot den nationella försvarsdimensionen. Ekonomiska förstärkningar har medgivit utökad incidentberedskap samt utökad närvaro i . Antalet flygtimmar har också ökat efter att underskridit det operativa behovet. Att höja den operativa förmågan i krigsförbanden kommer att vara centralt under den kommande försvarsinriktningsperioden. Försvarsmaktens operativa förmåga byggs i huvudsak upp av dess krigsförband, vars förmåga främst manifesteras i deras krigsduglighet. I det försvarspolitiska inriktningsbeslutet , betonas vikten av att öka krigsförbandens krigsduglighet samt att följa upp hur denna ökning sker. inom och Försvarsmakten för att framöver bättre kunna följa upp krigsförbandens krigsduglighet. Försvarsmakten redovisar att förmåga har funnits att främja svensk säkerhet genom internationella operationer, men begränsningar har funnits avseende de målsättningar som enligt det försvarspolitiska inriktningsbeslutet skulle uppnås . Dessa målsättningar utgår dock i och med det försvarspolitiska inriktningsbeslutet , varför dessa begränsningar bedöms vara acceptabla. Regeringens samlade bedömning är att de förband som deltagit i internationella insatser har uppfyllt de krav som ställts i respektive insatsområde på förbandets organisation, bemanning, utrustning och verksamhetens genomförande. Viktiga erfarenheter har gjorts inte minst inom ramen för engagemanget inom Isaf. Sammantaget bedömer regeringen att Försvarsmaktens har förmåga att stödja civil verksamhet på den nivå som krävs. Regeringen bedömer vidare att Försvarsmakten har godtagbar förmåga att vidareutveckla det militära försvaret. Regeringen bedömer att utvecklingen av ledning-, underrättelse- och logistikförbanden, armé-, marin-, och flygstridskrafterna i stora drag motsvarar beslut och regeringens inriktningsbeslut för perioden – 2014. Övningsverksamheten har utvecklats positivt. Bland annat till följd av de ekonomiska förstärkningar som tillförts har övningsverksamheten kunnat ökas under årets senare del. Det kvarvarande beroendet av icke anställd krigsplacerad personal har medfört stora begränsningar i krigsförbandens användbarhet. Samövning av kompletta krigsförband har omöjliggjorts och den icke anställda personalens individuella färdighet har successivt avtagit. Den alltför höga personalomsättningen av GSS/K och underskridandet av rekryteringsmålen för GSS/T innebär att krigsförbanden inte bedöms kunna fyllas med anställd personal till 2020 som tidigare planerats. Beroendet av pliktpersonal kommer därför att bestå. Försvarsmakten reducerade omfattningen av den grundläggande militära utbildningen inför och . Detta riskerar att ytterligare försena tillförsel av anställd personal. Utöver ovan nämnda brister i personalförsörjningen finns brister avseende tyngre materiel såväl som personlig utrustning, sambandsmateriel och standardfordon. Logistikförsörjningen har anpassats för fredstida krav och insatser utanför närområdet. Begränsningar har också funnits när det gäller att kunna ta emot militärt stöd. I budgetpropositionen (prop. 2014/15:1) redovisade regeringen resultatet bl.a. utifrån två resultatindikatorer (återinvesteringskvot och materielförsörjningskostnader) och en bedömningsgrund (materieluppfyllnadsgrad). Det går inte att utläsa några större förändringar av resultatet 2014 i förhållande till 2013. Resultaten behöver följas över tiden för att det ska vara möjligt att dra några mer långtgående slutsatser. Materieluppfyllnadsgraden har utvecklats marginellt positivt. Regeringen konstaterar dock att materieluppfyllnadsgraden fortsatt behöver öka för att krigsförbandens kapacitet att lösa ålagda uppgifter ska förbättras. Mot denna bakgrund är förbättringen av återinvesteringskvoten positiv. Kostnaderna för materielförsörjningen ökade något . Detta, i kombination med att redovisat en leveransförmåga under sin interna målsättning, får regeringen att dra slutsatsen att såväl effektivitet som produktivitet inom materiel- försörjningen kan förbättras. Regeringen kan därtill konstatera att flera tidigare beslutade materielinvesteringar inte har genererat något ekonomiskt utfall. Regeringen har därför påbörjat ett arbete för att analysera avvikelserna i investeringsplaneringen för att säkerställa att krigsförbanden tillförs nödvändig materiel. Uppföljningen av pågående materielprojekt bedöms i detta avseende vara av stor betydelse. Regeringen bedömer att redovisningen av materielprojekten i dess nuvarande form utgör en ändamålsenlig utgångspunkt för den fortsatta utvecklingen av resultatredovisningen i enlighet med förslag. Utifrån det försämrade omvärldsläget menar regeringen, i enlighet med den försvarspolitiska inriktningspropositionen, att det nu är lämpligt att justera omställningsarbetet för att åstadkomma en materiel- och logistikförsörjning som i högre grad är anpassad för att stödja krigsförbanden vid höjd beredskap, inklusive vid P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 Därigenom kan, med tillgängliga resurser, nödvändiga förändringar vidtas för att inrikta myndigheterna mot de uppgifter som Försvarsberedningen och regeringen framhåller. Logistiktjänsterna bör utformas och organiseras mot dessa mål samt kunna styras och följas upp av Försvarsmakten. Differentierade och anpassade lösningar för de olika logistiktjänsterna, utifrån vilket operativt behov tjänsten stöder, kan komma att behövas. Regeringen har mot denna bakgrund tillsatt en utredning om översyn av materiel- och logistikförsörjningen. Vad gäller forskning och utveckling på försvarsområdet bedömer regeringen resultaten som tillfredsställande i förhållande till inriktningen i budgetpropositionen . I inriktningspropositionen framhöll regeringen att investeringar i forskning och utveckling bidrar till Försvarsmaktens långsiktiga förmågeutveckling. Regeringen avser med stöd av detta tillsätta en utredning med uppgift att lämna förslag till den fortsatta inriktningen, omfattningen och utförandet av den forsknings- och utvecklingsverksamhet som ska bedrivas av . Det är regeringens bedömning att försvarsunderrättelsemyndigheterna har uppfyllt de av och regeringen ställda kraven samt att samarbetet mellan myndigheterna har fortsatt att vidareutvecklas på ett positivt sätt. Regeringen bedömer vidare att Försvarsunderrättelsedomstolen och Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten på ett fullgott sätt har genomfört den verksamhet som åligger dem. har gjort löpande granskningar och granskning av Försvarsmaktens årsredovisning. uppfattar att Försvarsmaktens årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild avseende finansiell ställning och resultat. har i sin granskning gjort iakttagelser som resulterat i ett antal rekommendationer till Försvarsmakten. Dessa iakttagelser visar på brister i bl.a. kontroll gentemot stiftelse, ansvarsfördelningen mellan Försvarsmakten och , P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 kostnader för personal och redovisning av beredskapstillgångar. Försvarsmakten ges möjlighet att svara på dessa iakttagelser. Regeringen har uppmärksammat iakttagelser och myndighetens bedömning gällande rekommendationer och förbättringar av den interna styrningen och kontrollen. Regeringen kommer i dialog med Försvarsmakten att fortsatt följa myndighetens arbete med att komma tillrätta med bristerna. P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 3.4Politikens inriktning enligt den multilaterala försvars- och säkerhetspolitiska Regeringspartierna har kommit överens med , och om inriktningen för försvaret –2020. I propositionen Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 (prop. 2014/15:109 bet. 2014/15:FöU11, rskr. 2014/15:251) redovisar regeringen en inriktning för att stärka den svenska försvarsförmågan. säkerhetspolitik syftar ytterst till att garantera landets politiska oberoende och självständighet. Hot mot freden och vår säkerhet avvärjs bäst i gemenskap och samverkan med andra länder. är inte med i någon militär allians. Säkerhetspolitiken bör genom vårt stöd till () bidra till global fred, säkerhet och utveckling. tar genom medlemskapet i Europeiska unionen (EU) solidariskt ansvar för säkerhet och för EU:s möjlighet att verka för fredlig och demokratisk utveckling i vår omvärld. Vårt samarbete med Nato ger oss möjlighet att utveckla vår militära förmåga och att bidra till kvalificerade internationella krishanterings- operationer samt bidrar till att bygga säkerhet tillsammans med andra. Bi- och multilaterala försvars- och säkerhets- politiska samarbeten, särskilt det nordiska, stärker också säkerheten i vår del av världen. Vikten av ett fördjupat samarbete med ska framhållas. En stark transatlantisk länk är avgörande för säkerhet. Det ligger i svenskt intresse att upprätthålla och ytterligare fördjupa den bilaterala relationen till . Regeringen konstaterar vidare att den säkerhetspolitiska situationen i har försämrats och att denna försämring kommer att fortsätta. Regeringen anser mot denna bakgrund att den svenska försvarsförmågan bör stärkas. bi- och multilaterala försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten bör fördjupas. Fördjupade bi- och multilaterala samarbeten Den försvarspolitiska inriktningspropositionen innebär att kommer att fördjupa bi- och Regeringen anser att de möjligheter som ett differentierat partnerskap erbjuder bör utnyttjas i full utsträckning. internationella försvarssamarbeten, inklusive med Nato, begränsas ytterst av att vi inte åtar oss försvarsförpliktelser. Inom ramen för den nya försvarsinriktningen kommer fortsatt anmäla förband till internationella styrkeregister inom FN, EU och Nato. Inom ramen för det internationella samarbetet bör Försvarsmakten fortsatt genomföra bl.a. utbildnings- och övningsverksamhet, erfarenhetsutbyte och deltagande i internationella operationer. Regeringen vill särskilt peka på värdet och behovet av att öva tillsammans med andra länder. Övningssamarbeten kan ge bättre förutsättningar för samarbeten i internationella operationer och det kan också medge mer kvalificerade samt kostnads- och resurseffektiva övningar. har förband anmälda till Natos snabbinsatsstyrkas reservstyrkeregister. Detta tillför ökad interoperabilitet genom praktisk samverkan, övningar och tillgång till ytterligare standarder. Regeringen avser öka svenskt deltagande i Natos mest avancerade övningar, främst inom ramen för Natos snabbinsatsstyrka. bör därför följa utvecklingen av Natos översyn på området. Detta, liksom övriga samarbeten inom , EU, FN och Nato ökar färdigheten hos Försvarsmaktens personal och förbättrar Försvarsmaktens förmåga och interoperabilitet. tecknade ett samförståndsavtal med Nato om värdlandsstöd i linje med det partnerskapsmål som regeringen beslutade om 2010 och 2012. Syftet med värdlandsstödet är att säkerställa att värdlandet kan lämna effektivt stöd för militär verksamhet på värdlandets territorium i samband med övningar, krishanterings- eller andra operationer. ska Försvarsmakten redovisa uppdrag från regeringen om att vidta de förberedelser som behövs för att säkerställa att ska kunna uppfylla sina åtaganden enligt samförståndsavtalet. Avtalet kommer att underställas innan det träder i kraft. P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 Det enskilt viktigaste är att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. Den nya inriktningen är att skapa ett totalförsvar som kan hantera de utmaningar och hot som följer av det försämrade säkerhetspolitiska läget. Berörda myndigheter behöver därför utveckla planeringen och vidta åtgärder för att totalförsvaret ska kunna lösa sina uppgifter under höjd beredskap och då ytterst i krig. De tillgängliga resurserna i samhället ger de resursmässiga ramarna. Regeringen kommer att säkerställa en sammanhängande planering för totalförsvaret genom planeringsanvisningar till berörda myndigheter. Det försämrade omvärldsläget aktualiserar också behovet av ett psykologiskt försvar anpassat efter dagens förhållanden. Psykologiska försvarsåtgärder bör kunna utföras av berörda myndigheter och aktörer såväl under fredstida förhållanden inom ramen för krisberedskapen som inom ramen för det civila försvaret vid höjd beredskap. Berörda myndigheters samverkan behöver utvecklas för att stärka det psykologiska försvaret. Incidentberedskap och nationella operationer Försvarsmakten ska upprätthålla förmåga att hävda territoriell integritet i enlighet med beslutade tillgänglighets- och beredskapskrav. Svenskt sjöterritorium och luftrum ska kontinuerligt övervakas och incidentberedskap ska upprätthållas. Tillgängligheten och beredskapen ska anpassas mot rådande omvärldsläge och militär övningsverksamhet. Försvarsmakten bör, med stöd av de föreslagna ekonomiska tillskotten, i utökad omfattning markera närvaro i , inklusive på och kring i syfte att visa på vilja och förmåga att försvara och värna svenska intressen och därigenom höja tröskeln för konflikter och incidenter. har möjlighet och ett ansvar att påverka utvecklingen i . Försvarsmaktens stöd till övriga samhället Försvarsmakten har kvalificerade resurser som i många fall kan komma till nytta inom andra samhällssektorer. Försvarsmakten ska därför bistå det övriga samhället och andra myndigheter vid behov inom ramen för befintliga förmågor och resurser. I vissa fall kan dock stöd till samhället ställa särskilda krav på exempelvis samverkan, planering, övning eller viss beredskap, detta regleras då i särskild ordning. Försvarsmakten ska i större omfattning kunna bidra med ett kvalificerat stöd till övriga samhället. En stärkt samverkan mellan civila och militära verksamheter ska bidra till ökad säkerhet och trygghet samt medföra ett rationellt utnyttjande av samhällets samlade resurser. Regeringen ser särskilt positivt på den pågående utvecklingen av samarbetet mellan polisen och Försvarsmakten när det gäller möjligheterna för Försvarsmakten att ge bistånd till polisen vid terrorismbekämpning. Internationella operationer och insatser Operationer och beredskap bör genomföras av Försvarsmaktens ordinarie krigsförband eller delar av krigsförband. I enlighet med den försvarspolitiska inriktningspropositionen –2020 bör en viss ombalansering ske från internationella operationer och insatser till nationell verksamhet. Mot denna bakgrund föreslås i denna proposition en minskning av anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt och därmed minskas även möjligheterna att bidra till nya operationer. ska som deltagare i insatsverksamhet stödja och påskynda ansträngningarna att genomföra 1325 om kvinnor, fred och säkerhet samt säkerhetsrådsresolution om sexuellt våld i konflikter. Hänsyn ska tas till kvinnors roll som aktörer och till kvinnors och flickor särskilda skyddsbehov i kris och konflikter. Målet för det svenska deltagandet i FN:s stabiliseringsinsats i , MINUSMA, är att bidra till insatsens mandat enligt säkerhetsrådets resolution och därigenom bidra till förbättrad säkerhet i , till att den maliska regeringen återfår kontrollen i hela landet och till att stödja långsiktigt hållbara lösningar på krisen i landet. Det svenska bidraget är också ett uttryck för stödet för FN och dess fredsfrämjande verksamhet. Det svenska deltagandet i MINUSMA svarar mot en direkt förfrågan från FN. Det svenska bidraget ska fortsatt utgöra en del i insatsens underrättelseenhet och ska innehålla för verksamhetens genomförande nödvändiga skydds- och logistikfunktioner. Bidraget ska även omfatta stabsofficerare vid relevanta staber. Huvuduppgiften är att förse insatsens underrättelseenhet med information som kan användas för att uppfylla säkerhetsrådets mandat. Utöver huvuduppgiften ska det svenska bidraget bidra till att upprätthålla säkerhetsrådets resolution . Den svenska styrkan om ca 250 personer på plats i insatsområdet kan vid behov tillföras ytterligare ca 70 personer för stöd och underhåll. Resolute Support Mission (RSM), ska fortsätta arbetet med att stödja utvecklingen av de afghanska säkerhetsstrukturernas förmåga att hantera säkerheten i . Bidraget ska ses som ytterligare ett steg i avvecklingen av det svenska militära engagemanget i . Målsättningen är att bidra till att åstadkomma en långsiktig stabilitet och en positiv säkerhetsutveckling i landet. har därför efterfrågat ett fortsatt militärt stöd med utbildning och rådgivning . avser därför att bidra till utbildnings- och rådgivningsinsatsen RSM. kommer en övergång ske från en begränsad regional ansats till en Kabulcentrerad närvaro. Intill dess att en Kabulcentrerad närvaro är intagen planeras bidrag till RSM bestå av cirka 30 personer på plats i . Bidraget kommer främst bestå av rådgivare och stabspersonal. När RSM:s verksamhet har fokuserats till är inriktningen att det svenska bidraget ska reduceras ytterligare. RSM planeras att avslutas vid utgången av 2016. Formellt beslut av Nato är dock inte fattat. Arbete pågår för att möjliggöra en fortsatt relation och ett civilt lett partnerskap mellan och . P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 är att partnerländer ges möjlighet att delta i det framtida engagemanget. bistår en internationell koalition bestående av 60 länder , bl.a. genom rådgivning och utbildning av irakiska försvarsstyrkor. har bidragit med en styrka om 35 soldater och officerare. Regeringen överväger en fortsättning på insatsen och återkommer i det fallet med en proposition till . Regeringen fattade beslut om ett svenskt deltagande inom ramen för den stridsgrupp som står i beredskap , med som ramnation. Inriktningen är ett bidrag bestående av en artillerilokaliseringsradar, stödfunktioner samt stabsofficerare. Säkerhetssektorreform och militärt kapacitetsbyggande planeras det försvarsrelaterade stödet till säkerhetssektorreformer (SSR) och militär kapacitetsuppbyggnad att fortsätta genom insatser i bl.a. Kosovo, , , , (stöd till östafrikanska fredsstyrkan), (stöd till utbildning av den somaliska regeringens säkerhetsstyrkor), (stöd till utbildning av den maliska försvarsmakten) och på västra . Regeringen ser positivt på ett fortsatt försvarsrelaterat SSR- och kapacitetsuppbyggnadsstöd i multilaterala fora, särskilt samordnat nordiskt och nordiskt- baltiskt SSR-stöd. Försvarsmaktens operativa förmåga och krigsförband Försvarsmakten bör ha en operativ förmåga som medger att dess uppgifter kan lösas och att krav på tillgänglighet i fred samt beredskap för den händelse höjd beredskap beslutas i enlighet med lagen (1992:1403) om totalförsvar och höjd beredskap kan upprätthållas. Alla delar av Försvarsmaktens organisation som har uppgifter vid höjd beredskap organiseras som krigsförband och ges ett P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 Krigsförbandens krigsduglighet bör med stöd av föreslagna ekonomiska tillskott öka i takt med att de enskilda krigsförbanden övas och fylls upp med personal och materiel. , som inleds 2016, avser regeringen att noga följa upp utvecklingen av krigsförbandens krigsduglighet. Med anledning av detta pågår ett arbete inom och Försvarsmakten. har med anledning av den försvarspolitiska inriktningspropositionen –2020 beslutat om inriktning för vilka krigsförband försvarsmaktsorganisation 2016 i huvudsak ska bestå av. Denna organisation ska gälla från . Huvuddelen av krigsförbanden i Försvars- maktsorganisation 2016 har funnits i tidigare insatsorganisation, andra krigsförband kommer dock att tillkomma eller omorganiseras i och med övergången till den nya försvarsmakts- organisationen. Av de nya eller omorganiserade krigsförbanden kommer flera inledningsvis att sakna eller ha låg krigsduglighet beroende på avsaknad av eller låg uppfyllnad av personal och materiel samt att övningsverksamhet inte genomförts.