prop · H3031d22 · 2015-09-21 00:00:00 — Ett sådant avtal ska bli en hörnsten för såväl det vidare internationella klimatarbetet som för nationell klimatomställning. Goda förutsättningar för långsiktighet och tydliga spelregler för företag och innovationer kan bidra till investeringar och kapital för klimat- omställningen. I sin strategi för ett framgångsrikt klimatmöte i har regeringen identifierat tre övergripande prioriteringar: –Ökad ambitionsnivå för utsläpps- minskningar inom , EU och globalt, –Stärkta allianser för ett starkt avtal och globalt hållbar utveckling, –Utformning av ett avtal som är dynamiskt och därför kan stärkas . Ett nytt klimatavtal måste vägledas av vetenskapen och omfatta utsläppsåtaganden som kan begränsa den globala uppvärmningen så långt under två grader som möjligt och innehålla tydliga regler för uppföljning. För att detta ska vara möjligt så krävs enligt FN:s klimatpanel IPCC att de globala utsläppen minskar med 40–, för att fortsätta minska ner till noll eller t.o.m. negativa utsläpp . Klimatförändringarnas effekter påverkar alla länder men fattiga och sårbara länder och befolkningsgrupper som inte har resurser att anpassa sig till förändringarna drabbas särskilt hårt. Anpassning till oundvikliga klimat- förändringar är därför en prioriterad fråga för i det nya avtalet. Klimatförändringen påverkar män och kvinnor på olika sätt. Om detta inte beaktas i klimatpolitiken riskerar klimatförändringarna att öka ojämställdheten mellan könen ytterligare. I utvecklingsländerna är det svårare för kvinnor att få tillgång till resurser som är viktiga för att anpassa sig till klimatförändringarna. Kvinnor måste ges möjligheter att verka både för att dämpa klimatförändringen och för anpassningen till dess följder. Klimatförändringarna har direkt koppling till utvecklingen i dessa länder och försvårar fattigdomsbekämpning. Finansiellt stöd, teknikutveckling och teknikspridning samt kapacitetsutveckling för klimatanpassning och för att nå en koldioxidsnål utveckling är särskilt viktigt. Regeringen verkar för att stärka samarbetet med de minst utvecklade länderna och de som är särskilt utsatta för klimat- förändringarnas effekter. Klimatfrågan har därför fortsatt hög prioritet inom det svenska bi- och multilaterala utvecklingssamarbetet. Målet om att mobilisera 100 miljarder US- dollar per 2020 till klimatåtgärder i fattiga länder är ett steg på vägen men klimat- finansieringen efter 2020 måste fortsätta att utvecklas. ska fortsatt vara ett föregångland med hög ambition och ta en ledande roll inför och vid årets klimattoppmöte i för att hitta konstruktiva lösningar för hur klimatfinansiering ska hanteras i det nya avtalet. verkar för att EU identifierar och genomför strategier och åtgärder för att mobilisera klimatfinansiering före och efter 2020 från olika finansieringskällor. fortsätter även sitt engagemang i den gröna klimatfonden, som väntas bli en central kanal för finansiering av klimatåtgärder i låginkomstländer. bidrar substantiellt till fonden och fortsätter driva på för att verksamheten bedrivs effektivt och ändamålsenligt. Politiken för global utveckling (PGU), är ett centralt verktyg i utvecklingspolitiken och klimathänsyn är en central utgångspunkt i regeringens nya politik på området. verkar för ökat förtroende genom konstruktiv fördjupad dialog med förhandlingarnas olika parter. Fortsatt engagemang i multilaterala processer, projekt och initiativ för att öka ambitionen och lyfta möjligheter och fördelar med att agera tidigt i klimatarbetet såsom New Climate Economy, vängruppen Friends for Fossil Fuel Reform (FFFSR) och luft- och klimatkoalitionen CCAC är en central del i detta arbete. driver på för att analysera och möjliggöra insatser för att främja och stödja konkreta bl.a. ett genom att stödja länder som önskar införa koldioxidskatt (t.ex. en s.k. carbon tax help-desk). Insatser för fördjupade utsläppsminskningar perioden innan ett nytt klimatavtal träder i kraft, dvs. , är nödvändiga så att utsläppen minskar i den takt som behövs så att den globala temperaturökningen hålls så långt under två grader som möjligt. Regeringen ökar stödet till klimatinsatser. Inom utgiftsområde 7 satsas 250 miljoner ytterligare och regeringen avser att på samma sätt tillföra med start . Totalt satsas på den gröna klimatfonden. En särskild strategisk klimatsatsning om 30 miljoner genomfördes . Den fortsätter 2016 och 2017. Regeringen föreslår därtill att ytterligare 2016–2019 avsätts till program för internationella klimatinsatser som ansvarar för. Insatserna innebär investeringar i klimatprojekt och multilaterala klimatfonder inklusive kapacitetshöjande insatser. Totalt avsätter därmed ca för internationella klimatinvesteringar under den andra Kyotoperioden –2020. Global omställning av energisystemet och spridning av svenska erfarenheter Det kommande globala investeringsbehovet inom energisektorn är enormt. För att undvika inlåsningseffekter i fossila investeringar som försvårar och fördyrar möjligheterna att begränsa klimatförändringen måste en kraftfull omdirigering av de globala investerings- strömmarna påbörjas . Att fasa ut stöd till fossila bränslen och sätta ett pris på koldioxid är grundläggande verktyg för framgång i klimatarbetet. Regeringen verkar för en global utfasning av subventioner och av stöd till investeringar i fossil energi. Förnybar energi bör vara utgångspunkten och bör ersätta miljöskadlig energi. ska också använda sitt inflytande i det multilaterala samarbetet och i de internationella finansiella institutionerna, för att verka för en långsiktig utfasning av investeringar och stöd till fossil energi. ska på kort och medellång sikt verka för att avsevärt minska sådana investeringar och betydligt öka investeringar i förnybar energi. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Regeringen avser också att fortsätta vidta åtgärder för att genomföra den överenskommelse som slöts med 2013 och därmed upphöra med att ge stöd till nya kolkraftverk utomlands. ska också sprida sina goda erfarenheter av koldioxidbeskattning och bidra till att effektiva styrmedel utvecklas i andra länder. EU:s ledarskap i klimatfrågan EU behöver stärka och befästa sin roll som internationell föregångare i klimatfrågan. ska driva på för detta. EU ska agera kraftfullt, ha ambitiösa egna åtaganden och konstruktivt bidra för att åstadkomma ett globalt klimatavtal. Det krävs att enskilda medlemsländer är beredda att gå före och visa ledarskap för att möjliggöra en tillräckligt ambitiös EU-politik. Arbetet inom och i , liksom exempelvis klimatsamarbetet mellan 14 regeringar inom är exempel på hur likasinnade länder kan påverka EU i rätt riktning. Dessa samarbeten är viktiga plattformar för en aktiv internationell klimatpolitik. nuvarande EU-åtagande till 2020 för den icke-handlande sektorn är på god väg att uppfyllas. Prognoser visar att åtagandet kan nås med marginal utan användning av utsläppsminskningar från projekt utomlands eller utsläppsutrymme från andra medlemsstater. Det är inte heller aktuellt att överföra något prognostiserat överskott av utsläppsutrymme till andra medlemsstater. För att bidra till en ökad ambition för utsläppsminskningar inom EU föreslår regeringen borttagning av överskottet av utsläppsenheter, dvs. utsläppsenheter som återstår efter avräkning mot åtagande inom EU, . Det finns en tydlig koppling mellan EU:s egna klimatmål och förutsätt- ningarna för EU att visa ledarskap i klimatförhandlingarna. Europeiska rådets ställningstagande om för klimat- och energipolitiken till 2030 är ett viktigt grundläggande beslut. EU behöver inrikta sin politik så att även den övre delen av spannet i det övergripande målet om 80–95 procents utsläppsminskning till 2050 hålls inom räckhåll. Regeringen anser att EUs ambition bör höjas och att målet bör vara minskade utsläpp av växthusgaser med totalt till 2030. En sådan minskning motsvarar EU:s ansvar och förmåga i ett globalt arbete för att nå tvågradersmålet. Regeringen anser även att EU 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 borde ha beslutat om att minska utsläppen till 2020. EU:s system för handel med utsläppsrätter Ett pris på utsläpp av koldioxid behövs i alla länder. Legitimiteten för marknadsbaserade styrmedel bygger på att de anses relevanta och att de bidrar till de långsiktiga målen. EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS) behöver stärkas. Regeringen anser att en fortsatt reformering och utveckling av systemet nu bör vidtas som säkerställer en rimlig prissignal, handelssystemets långsiktiga funktion och dess styrsignaler till näringslivet. Regeringen ska verka för en fortsatt reform av systemet med syfte att öka klimateffektiviteten. Den kommande översynen av systemet måste befästa systemets roll som centralt och marknadsbaserat EU-styrmedel. Regeringens övergripande ståndpunkt är att andelen auktionering i systemet bör öka med inriktningen att nå full auktionering Fri tilldelning till sektorer som löper avsevärd risk för koldioxidläckage kvarstår i enlighet med överenskommelsen vid , så länge motsvarande klimatåtgärder inte vidtas i andra ekonomier. Regeringen anser dock att nuvarande kriterier för koldioxidläckage bör ses över för att fokusera på de sektorer som är verkligt utsatta. Vidare anser att det är av största vikt att de mekanismer för solidaritet som skapades vid (moderniseringsfonden och möjligheten att ge fri tilldelning till elsektorn) måste inriktas på åtgärder för förnybar energi och energieffektivisering. Åtgärder för effektivisering i fjärrvärmesektorn är särskilt angelägna. Den nya innovationsfonden (NER400) bör även kunna gå till utvecklingen av avancerade biobränslen. Ett ambitiöst genomförande av för klimat och energipolitiken till 2030 och bortom För att åstadkomma den stora omställning som behövs för att EU ska nå sina långsiktiga mål behöver alla politikområden samverka. En bred översyn behövs för att säkerställa att alla relevanta politikområden bidrar i klimatarbetet. Om regler för statsstöd och andra EU-rättsakter begränsar möjligheterna för unionen självt att vidta åtgärder och dess medlemsländer att genomföra effektiva klimatåtgärder bör dessa ses över och moderniseras med utgångspunkt i fördraget och de långsiktiga klimatmålen. upprätthålla kraften i klimatarbetet bör EU utarbeta lagstiftning som säkerställer att de mål som satts kan nås. En ansvars- fördelning mellan medlemsländernas utsläpp utanför handelssystemet är en grundläggande del i att genomföra ramverket. Alla medlemsländer måste bidra till att uppfylla det gemensamma målet. Flexibilitet mellan medlemsländerna inom den icke-handlande sektorn kommer att bidra till att mer utsläppsminskningar kan göras till lägre kostnad. Mycket viktigt är dock att den miljömässiga integriteten i paketet bibehålls och att investeringar och omställning stimuleras inom alla sektorer. Det är inte aktuellt att sälja överskott av utsläppsutrymme från den icke-handlande sektorn som genereras till andra EU-länder och kommer inom EU att verka för att andra regeringar väljer samma väg. EU behöver fortsätta att utveckla gemensamma styrmedel i den icke-handlande sektorn. Minskad användning av fossila bränslen för uppvärmning samt ökad användning av förnyelsebara material är viktiga delar där kan bidra med goda erfarenheter. Minskade utsläpp från person- och godstransporter är också en central utmaning. För att fortsätta utvecklingen mot mer energieffektiva fordon behöver nuvarande utsläppskrav för personbilar och lätta lastbilar följas upp med nya och mer ambitiösa krav. Det är även viktigt att EU fullföljer sin strategi för tyngre fordon. Regeringen anser också att EU:s jordbrukspolitik (Common Agricultural Policy, CAP) vid nästa reform för tiden bör utformas så att den bidrar till klimat- omställningen och att uppfylla EU:s långsiktiga klimatmål som utgifterna för EU:s jordbrukspolitik minskar. Regeringen verkar också för att subventioner till fossila bränslen inom gemenskapen ska fasas ut. Utsläpp från skogsbruk och annan markanvändning inom EU Regeringen anser att det är av hög prioritet att säkerställa att utsläpp från skogsbruk och annan markanvändning inkluderas inom 2030- ramverket på ett sätt som inte minskar ambitionen i ramverket, som det är viktigt att inte missgynnar användning av skog vare sig till träprodukter eller biobränslen och inte heller förhindrar möjligheten att bedriva jordbruk. Utsläpp och upptag av koldioxid från skogs- och jordbruksmark är osäkra med stora mellanårs- variationer och detta bör därför beaktas. Att säkerställa fortsatt användning av skog till förnybara produkter så som biobränslen är en viktig del av arbete med att minska utsläppen från bl.a. transportsektorn. måste ordentlig hänsyn tas till skogens olika värden, inklusive ekologiska och sociala värden. För är det viktigt att värna det nationella självbestämmandet för skogsbruk. verkar för att det nordiska klimat- samarbetet inom ramen för klimat- förhandlingarna förstärks och fördjupas. Nordiska erfarenheter och nordiskt kunnande bör utnyttjas för att främja konkreta ambitionshöjande initiativ som kan stödja genomförandet av det globala klimatavtalet. är en oersättlig tillgång av lokal, nationell och global betydelse. Vi behöver stärka och förbättra säkerheten och miljöskyddet i . ska verka för att all utveckling i sker på ett miljömässigt hållbart sätt och att miljödimensionen i Arktiska rådets arbete stärks. Våra prioriteringar omfattar ett ökat skydd av biologisk mångfald och ekosystem på land och till havs, ett förstärkt klimatarbete samt ett hållbart resursutnyttjande. Minskningen av utsläppen av klimat- påverkande ämnen som sot och metan liksom ytterligare åtgärder för skydd av områden är prioriterade. Fortsatt arbete med Arctic Resilience Report är viktigt för att synliggöra klimatförändringarnas effekter i . Dagens samhälle är anpassat och uppbyggt efter ett visst klimat. Klimatets förändring får konsekvenser för fysisk planering, bebyggelse, kommunikationer, tekniska försörjningssystem, areella näringar och turism, natur- och kulturmiljö och människors hälsa. Det är av stor vikt att alla tar ett ansvar för att vidta anpassningsåtgärder inom sitt verksamhets- område. Flera studier visar att anpassnings- åtgärder bör vidtas tidigt för att bli mest kostnadseffektiva. går det att se konsekvenserna av klimatförändringarna i form av ett allt mer extremt väder där t.ex. skyfall och värmeböljor 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 blir mer frekventa. Detta kan i sin tur orsaka naturolyckor som kan leda till störningar i olika verksamheter vilket kan innebära svåra påfrestningar för samhället. Det förebyggande arbetet för att minska konsekvenserna av naturolyckor tas om hand inom ramen för området skydd mot olyckor. Ett förändrat klimat innebär också långsamma förlopp som t.ex. havsnivåhöjning. Planeringsprocesser som främjar klimatanpassning vid nybyggnation och renovering av bebyggd miljö är här viktigt. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och har inom ramen för sina uppdrag tillsammans med en särskild roll i att stötta andra aktörer med anpassning av samhället till ett förändrat klimat. Flera andra myndigheter berörs också t.ex. när det gäller innovation och teknikutveckling. Kunskapen om klimatets förändring och dess effekter på samhället måste öka för att verkningsfulla åtgärder ska kunna utformas. Fortsatta och förstärkta satsningar krävs för att anpassa samhället till ett förändrat klimat, både de som redan sker och de som är att förvänta. Viktiga delar i kunskapsuppbyggnaden utgörs av kartering och datainsamling som möjliggör bättre underlag för planering och beslut. Kunskap behöver också föras ut till aktörer på lokal och regional nivå. För att fortsätta arbetet med kunskapsuppbyggnad och länsstyrelsernas regionala samordning stärks anslaget 1:10 Klimatanpassning med 2016–2019. för klimatanpassning vid () har en central roll i att samla in, sammanställa och tillgängliggöra kunskap om klimatets förändring och om klimatanpassning. Flera utredningar, nu senast från i underlag till kontrollstation 2015, har lyft behovet av att skapa en tydlig struktur för arbetet med klimatanpassning. har varit ute på remiss och förslagen bereds nu i . Regeringen avser att se över lagstiftning med betydelse för klimatanpassningsområdet. Bättre luftkvalitet för bättre hälsa och miljö Trots att har kommit långt på luftområdet leder utsläppen av luftföroreningar till tusentals förtida dödsfall och stora samhällskostnader. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 ytterligare åtgärder för att förbättra luftkvaliteten är nödvändiga. kommer därför att verka för ett ambitiöst utfall i förhandlingarna om det reviderade takdirektivet som Europeiska kommissionen presenterade . Även om den svenska luften blivit bättre, har det i några svenska städer varit svårt att klara luftkvalitetsdirektivets gränsvärden för framför allt större partiklar. Europeiska kommissionen har därför lämnat ett motiverat yttrande angående den svenska luftkvaliteten vilket regeringen har besvarat. För att komma till rätta med problemet har några kommuner efterfrågat fler verktyg. Regeringen kommer därför se över vilka möjligheter som finns. Ett verktyg skulle kunna vara att införa miljözoner för personbilar. Regeringen har därför för avsikt att ge Transportstyrelsen i uppdrag att utreda detta. Användningen av vissa förnybara bränslen men särskilt elektrifieringen av fordonsflottan kan bidra till en bättre luftkvalitet i synnerhet i stadskärnorna. Den enskilt viktigaste faktorn för överskridandet av miljökvalitetsnormen för stora partiklar är dubbdäckslitaget. Åtgärder som dammbindning, minskad sandning och omledning av trafik till andra gator ingår i åtgärdsprogrammen. I utredningen på dubbdäcksanvändning i tätort? (SOU 2015:27) redovisades hur en dubbdäcksskatt skulle kunna utformas. Utredningen kom fram till att det inte finns skäl att föreslå en sådan skatt. Utredningen remissbehandlas och kommer att beredas vidare . Effekter av vidtagna åtgärder gällande skogsbrukets bidrag till försurningen bör följas upp och ytterligare åtgärder kan bli aktuella. Det är en global kris för den biologiska mångfalden, med en pågående utrotning av arter som är den största i planetens historia. Regeringen bedömer att det är nödvändigt med en tydlig ambitionshöjning för att nå miljökvalitetsmålen som innefattar biologisk mångfald och ekosystemtjänster. ska även ha en hög ambition i arbetet med biologisk mångfald och ekosystemtjänster internationellt och inom EU. Biologisk mångfald och bättre havsmiljö är några av de områden som regeringen prioriterar. Regeringen avser att återkomma med nya preciseringar av skyddsbehov för att leva upp till konventionen om biologisk mångfald och målen om långsiktigt skydd. Skyddet för biologisk mångfald ska utökas. Skydd och skötsel av värdefulla områden Regeringen föreslår en kraftig ökning av anslaget 1:16 Skydd av värdefull natur med i vårändringsbudgeten (prop. 2014/15:99) och med ytterligare och framåt i denna proposition (prop. 2015/16:1) för skydd av värdefulla områden framför allt skogar och områden. Därutöver ökas anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket inom utgiftsområde 23 med och framåt för skydd av värdefull skog. Genom den omfattande satsningen på ökat skydd av områden med höga naturvärden genom inrättande av naturreservat och andra former av skyddade områden har förutsättningarna för att nå flera miljökvalitets- mål förbättrats. Vid utgången av 2014 fanns det cirka 1 200 öppna ärenden hos länsstyrelserna om bildande av naturreservat varav nästan 400 ärenden där markersättningsfrågan är helt löst, dvs. det återstår endast att fatta ett formellt beslut om inrättande av reservat. Genom de förstärkningar som regeringen föreslår på anslag 1:16 Skydd av värdefull natur för att ersätta markägare ökar förutsättningarna för länsstyrelserna att fatta beslut om nya naturreservat. Regeringen anser att det är viktigt att länsstyrelserna fattar beslut om att inrätta naturreservat för de områden där markersättningen är helt löst. Förvaltningen av skyddad natur behöver kraftigt förstärkas för att bibehålla natur-, frilufts- och kulturmiljövärden. Regeringen ökar därför anslag 1:3 Åtgärder för värdefull natur med i vårändringsbudgeten (prop. 2014/15:99) och med ytterligare i denna proposition (prop. 2015/16:1). Värdefulla skogar ska skyddas Regeringen anser att ytterligare satsningar och åtgärder behövs för att miljömålet Levande skogar ska nås. Regeringen avser därför att utveckla nya etappmål för skydd av skog. Som underlag för arbetet avser regeringen att inhämta underlag från berörda myndigheter. Miljöhänsynen i skogsbruket ska stärkas Den miljöhänsyn som skogsägarna tar vid brukandet av skogen är en viktig del för att uppnå miljökvalitetsmålet. utvärderingar av miljöhänsynen i skogsbruket visar på brister i skogsbrukets miljöhänsyn. Regeringen anser att skogens sociala värden är viktiga och bör uppmärksammas mer i rådgivnings- och informationsinsatser. Det statliga skogsbruket ska vara ett föredöme för ett hållbart skogsbruk. Regeringen anser att det behövs en tydlig ambitionshöjning för att nå friluftslivsmålen. Friluftsliv är en hörnsten i naturvårdspolitiken och har bäring på folkhälsopolitikens övergripande mål och flera av dess målområden. Regeringen anser att den tätortsnära naturen är av stor betydelse. Länsstyrelserna i , och län har redovisat det mångåriga uppdraget om skydd av tätortsnära natur (dnr M2015/2224, M2015/2225 och M2015/2308). Satsningen på skydd av tätortsnära natur har varit framgångsrikt och regeringen anser att den ska fortsätta. Regeringen anser att geografiska kunskaps- underlag om tätortsnära natur och andra områden viktiga för friluftslivet behöver förbättras. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att utveckla metodik för att kartlägga områden som har betydelse för friluftsliv, rekreation och turism tillsammans med berörda aktörer. Regeringens satsningar på skydd och skötsel av natur genom höjning av anslag 1:3 Åtgärder för värdefull natur skapar möjligheter för stärkt kommunalt naturvårdsarbete, lokala naturvårds- satsningen () samt tillgänglighet till natur- och kulturlandskapet genom exempelvis vandringsleder och information. Satsningarna ger sysselsättning på landsbygden, attraktiva friluftsmiljöer och bidrar till regional utveckling. Barns och ungdomars tillgång och tillgänglighet till natur är en viktig samhällsfråga, inte minst för framtida generationers hälsa. Barns tillgång till goda utemiljöer ska därför stärkas. Regeringen värnar om allemansrätten som är en viktig grund för människors möjlighet att vistas fritt i naturen. Med allemansrätten följer en skyldighet att visa hänsyn till både människor 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Regeringen anser att det är viktigt att öka kunskapen om vad man får och inte får göra med stöd av allemansrätten. Strandskyddet spelar en viktig roll genom att skapa tillgång till naturen på samma gång som viktiga naturvärden säkras. Regeringen vill stärka allmänhetens delaktighet i naturvårdsarbetet, bl.a. genom tillgång till miljöinformation, deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning. Användarvänlig information om alla skyddade områden ska finnas lätt tillgängliga för allmänheten t.ex. genom digital teknik. Ekonomiska bidrag som ges för att stödja lokalt engagemang i olika miljö- och naturvårdsfrågor är kostnadseffektiva satsningar. De satsningar som genomförs inom ramarna för Lokala naturvårdssatsningen () och Lokala vattenvårdsprojekt (LOVA) är därför viktiga delar i arbetet med att uppnå miljö- kvalitetsmålen. De stora rovdjuren ska ha livskraftiga stammar För att bevara en biologisk mångfald, uppnå miljökvalitetsmål och leva upp till ska ha långsiktigt livskraftiga stammar av stora rovdjur. Det är viktigt att tamdjurshållning inte påtagligt försvåras och att även annan socioekonomisk hänsyn tas. Politiken måste värna både människorna och de stora rovdjuren. Därför behövs mer samverkan mellan berörda parter och organisationer.