prop · H203100 · 2015-04-15 00:00:00 — Till följd av den långsamma åter- hämtningen i omvärlden har utvecklingen av svensk export varit svag. –I många för viktiga handelsländer bedöms tillväxten stiga 2015 och 2016. För många länder i euroområdet förväntas dock återhämtningen ske i en långsam takt. –Tillväxten i svensk export förväntas öka i takt med den gradvisa förstärkningen av konjunkturen i omvärlden. Även tillväxten i hushållens konsumtion förväntas tillta, bl.a. till följd av låga räntor och att läget på ar- betsmarknaden gradvis förbättras. –Arbetslösheten har varit hög, . Arbetslösheten bedöms minska i takt med att produktionen ökar, eftersom det medför ett ökat behov hos fö- retagen att anställa mer personal. –Inflationstakten förväntas öka , om än långsamt. Ett högre resursutnytt- jande bidrar till uppgången i inflationen. –Risker finns för en svagare utveckling än den i prognosen. En försämrad ekonomisk utveckling i euroområdet utgör den enskilt största risken. kan utvecklingen bli starkare om återhämtningen i euro- området skulle gå snabbare än vad som an- tagits i prognosen. I detta avsnitt redovisas prognosen för den eko- nomiska utvecklingen i och i omvärlden t.o.m. 2019.17 Information som fanns tillgänglig har beaktats. Prognosen är ba- serad på nu gällande regler, av regeringen före- slagna och aviserade åtgärder i propositionen Vårändringsbudget samt aviserade för- slag i denna proposition. Ett viktigt syfte med ekonomiska vårproposition är att ange politikens inriktning inför budgetpropositionen . Presen- tationen av prognosen fokuserar därför på ut- vecklingen fram . Utvecklingen 2017–2019 redovisas i ett separat delavsnitt. I avsnittet finns jämförelser med andra bedömares prognoser och en utvärdering av prognoser för BNP-tillväxten. Avsnittet avslutas med en be- skrivning av hur prognosen har reviderats jäm- fört med den bedömning som gjordes i budget- propositionen . 17 I bilaga 1 redovisas prognosens siffermässiga innehåll i detalj. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Återhämtningen i världsekonomin fortsatte 2014, även om tillväxten på sina håll var låg, bl.a. i euroområdet. En mer expansiv penningpolitik, och ett lägre oljepris, bidrog till att BNP- tillväxten i många avancerade ekonomier tog fart . I flera framväxande ekonomier bromsade däremot tillväxten in. Flera indikatorer, som t.ex. hushållens och fö- retagens förtroende för den ekonomiska ut- vecklingen, pekar på en fortsatt återhämtning i omvärlden. Det ekonomiska läget i flera euro- länder är dock fortfarande bekymmersamt och återhämtningen i dessa länder förväntas gå lång- samt, även om tillväxten 2015 och 2016 bedöms bli högre än 2014. Riskerna för en svagare ut- veckling än i denna prognos är fortfarande bety- dande, särskilt i euroområdet (se avsnitt 4.4). Den sammantagna bedömningen är att tillväxten ökar 2015 och 2016 i flertalet för viktiga handelsländer. I och med detta förväntas även efterfrågan på svenska varor och tjänster bli högre och tillväxten för svensk exportmarknad stiga gradvis (se tabell 4.1). Diagram 4.1 Inflation i utvalda länder Anm.: HIKP för euroområdet och KPI för och . Källor: , och Office for National Statistics. Oljepriset har fallit markant . Detta har, tillsammans med en i allmänhet svag efterfrågeutveckling, bidragit till en fortsatt ned- gång i inflationstakten i många länder 2014 (se diagram 4.1). Inflationstakten förväntas fortsätta vara mycket låg 2015, bl.a. i och euroområ- det, för att sedan gradvis öka i takt med att åter- hämtningen tar fart och oljeprisfallet inte längre påverkar prisökningstakten. Tabell 4.1 Prognoser för omvärlden Procentuell förändring om inte annat anges -0,4 -0,1 Världen (PPP)3 Världen (KIX)4 -0,2 -0,1 1I avsnittets tabeller redovisas genomsnittliga värden för flertalet variabler . Perioden är vald med utgångspunkt i tillgänglighet på data från de svenska nationalräkenskaperna. För euroområdets och KIX -viktad BNP beräknas genomsnittet . Refiräntans genomsnitt beräknas . Detta pga. ytterligare begränsningar i datatillgång. 2BNP för fastland. 3BNP-prognoser sammanviktade med köpkraftsjusterade BNP -vikter enligt IMF. 4BNP-prognoser sammanviktade med KIX-vikter, ett mått på svensk utrikeshan- del med olika länder. 5Den samlade importen i de länder som exporterar till. Respektive lands vikt utgörs av dess andel i svensk varuexport. 6Harmoniserat konsumentprisindex (HIKP). 7Konsumentprisindex (KPI). 8Europeiska styrränta i procent, årsgenomsnitt. 9USA:s styrränta i procent, årsgenomsnitt. 10Brent, USD per fat. Källor: Reuters Ecowin och egna beräkningar. Oljeprisfallet bedöms till största del vara en ef- fekt av ett ökat utbud. Produktionen av skiffer- olja i har ökat, som pro- duktionsnivån är fortsatt hög inom oljepris- kartellen . Det är svårt att säga hur stor den sammantagna effekten av oljeprisfallet är för världsekonomin. Det finns dock anledning att tro att genomslaget av ett lägre oljepris blivit mindre , delvis som ett resultat av en minskad energianvändning i rela- tion till produktionen. I denna prognos bedöms nettoeffekten på global BNP av det lägre olje- priset vara positiv, men måttlig. Effekten varierar dock mellan länder och regioner. För många nettoimportörer av olja, som t.ex. euroområdet, tenderar det lägre oljepriset att skapa ett större utrymme för konsumtion och investeringar. Risken med ett lägre oljepris är emellertid att inflationsförväntningarna blir lägre. Detta kan påverka möjligheterna att uppnå inflationsmålet i många ekonomier där inflationen är låg och där penningpolitiken begränsas av låga rän- tor (se avsnitt 4.4). För många länder som är betydande exportör- er av olja har prisfallet i huvudsak en negativ eff- ekt på ekonomin. I geografiska närhet finns de stora oljeproducenterna . För har det lägre oljepriset, till- sammans med de sanktioner som följt i spåren av konflikten i , skapat ett oroande läge för ekonomin. Statliga inkomster har blivit lägre och förtroendet för den ekonomiska utvecklingen har försämrats. Ett betydande fall i rysk BNP väntas 2015. Norsk ekonomi har drabbats av oljeprisfallet, framför allt genom minskade olje- relaterade investeringar. Detta förväntas ta sig uttryck i en minskad norsk BNP-tillväxt 2015. Tillväxten i euroområdet var låg 2014 och den svaga utvecklingen har lett till att arbetslösheten är fortsatt hög, . Den långvarigt höga arbetslösheten och den ökade fattigdomen har hämmat konsumtionsutvecklingen. Detta har även bidragit till en låg inflation. Kärn- inflationen, dvs. ett mått på prisökningstakten där energi och livsmedel inte räknats in, har fallit trendmässigt . Kärninflationen var låg , , vilket är en bra bit under den Europeiska () inflationsmål på under men . För att få till stånd en uppgång i inflationen sänkte ECB styrräntan i två steg och start- ade ett program för köp av finans- iella tillgångar. Den mer expansiva penning- politiken har bidragit till att euron har för- svagats, vilket förväntas stimulera export- utvecklingen. Under inledningen av 2015 förefaller euro- områdets konjunkturläge ha förbättrats, delvis som en följd av den mer expansiva penning- politiken och det lägre oljepriset. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 för den ekonomiska utvecklingen bland hushåll och företag har stigit och omsättningen har ökat i detaljhandeln. Sammantaget väntas en åter- hämtning 2015 och BNP-tillväxten stiger av allt att döma jämfört med (se tabell 4.1). En hög arbetslöshet i många ekonomier dämpar dock utvecklingen av efterfrågan. Därtill hålls den ekonomiska aktiviteten tillbaka av att före- tag, hushåll och den offentliga sektorn har ett högt sparande för att minska sina skulder. Återhämtningen i tog fart . Hushållens konsumtion bidrog mest till den hö- gre tillväxten, men även företagens investeringar utvecklades relativt starkt. Läget på arbets- marknaden har förbättrats då tillväxten i syssel- sättningen har varit hög. Oljeprisfallet medför lägre energiutgifter för hushåll och många före- tag. Att amerikanska hushåll är op- timistiska om framtiden och att allt fler blir sys- selsatta, tyder på en fortsatt hög konsumtions- tillväxt. Den starka konsumtionsutvecklingen bidrar till att BNP-tillväxten i amerikansk eko- nomi fortsätter att vara hög 2015 och 2016. har en stor oljeproducerande sektor, och för oljebolagen leder det lägre oljepriset till minskade intäkter. En del oljeproduktion med höga kostnader har redan tagits ur bruk och investeringsutvecklingen har stannat av. Ett fort- satt lågt oljepris talar för att både produktion av olja och investeringar i oljesektorn även fort- sättningsvis kommer att utvecklas svagt. Till faktorer som dämpar den ekonomiska aktivi- teten kan även räknas den starka dollarn. Valuta- kursen pressar exportföretagens vinster och håller tillbaka både export- och investerings- utvecklingen. har BNP-tillväxten i succe- ssivt blivit lägre. Det beror delvis på att det pågår en omställning i den kinesiska ekonomin, från en tillväxt till stor del beroende av investeringar, till en tillväxt som i större utsträckning är driven av konsumtion. Denna utveckling leder av allt att döma till en allmänt lägre BNP-tillväxt även . Under inledningen av 2015 för- sämrades konjunkturläget ytterligare i kinesisk ekonomi då tillväxten i industriproduktionen och omsättningen i detaljhandeln föll. Ett annat uttryck för det försämrade läget är att den kine- siska regeringen har sänkt sitt tillväxtmål från 7,5 till . Tillväxten i bedöms mot denna bakgrund bli något lägre 2015 och 2016 än vad den varit (se ta- bell 4.1). P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 4.2Svensk ekonomi 2015 och 2016 tillväxten. BNP per capita är ett mått på ekono- I var BNP-tillväxten 2014 något lägre än den genomsnittliga utvecklingen (se tabell 4.2). Tillväxten har framför allt drivits av investeringar och hushållens konsumt- ion (se diagram 4.2). Den långsamma återhämt- ningen i omvärlden har visat sig i en dämpad utveckling av svensk export – i synnerhet varu- exporten. Investeringar i bostäder har utvecklats starkt medan investeringar i maskiner har ut- vecklats svagare, vilket hänger ihop med den dämpade exportutvecklingen. Diagram 4.2 BNP-tillväxt och bidrag till BNP-tillväxt Procentuell förändring respektive procentenheter Anm.: Procentuell förändring för BNP, procentenheter för övriga komponenter. Källor: och egna beräkningar. misk levnadsstandard som bättre visar hur ökad produktion fördelas per genomsnittlig invånare. Trots en viss återhämtning efter finanskrisen var BNP per capita inte högre 2014 än 2007. förväntas en något snabbare ökning av BNP per capita framför allt till följd av en högre produktivitetstillväxt.18 Procentuell förändring om inte annat anges -1,1 Potentiell BNP, kalender- -2,1 -1,9 -1,4 -0,8 Anm.: Fasta priser, referensår 2013. 1Bidrag till BNP-tillväxten, procentenheter. 2BNP per person i totala befolkningen, Potentiell BNP är den nivå på produktionen som skulle uppnås vid normalt resursutnyttjande av de tillgängliga produktionsfaktorerna arbete och kapital. 4BNP-gapet visar skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. Källor: och egna beräkningar. Ett förbättrat konjunkturläge i omvärlden för- väntas stimulera svensk export. Tillväxten i hus- hållens konsumtion förväntas tillta 2015 och 2016, understödd av låga räntor och av att läget på arbetsmarknaden gradvis förbättras. Även till- växten i offentlig konsumtion ser ut att fortsätta vara hög. Därtill förväntas investeringar i bostä- der, i industrin och i tjänstebranscherna lämna ett betydande bidrag till BNP-tillväxten 2015 och 2016. Återhämtningen i svensk ekonomi innebär att resursutnyttjandet stiger. I termer av BNP-gap beräknas de outnyttjade resurserna i ekonomin uppgå till 2016 (se tabell 4.2). I detta avsnitt används det vanligaste måttet på ekonomiskt tillväxt, dvs. Det är dock värt att notera att en växande BNP inte är någon garanti för att landets invånare får högre levnadsstandard. Det beror på att befolk- ningstillväxten normalt bidrar till BNP- Stigande tillväxt i hushållens konsumtion Hushållens konsumtion har varit en viktig drivkraft för utvecklingen av efter- frågan i svensk ekonomi (se diagram 4.2). Hus- hållens konsumtion är dock ojämnt fördelad. Flera indikatorer, bl.a. omsättningen i detalj- handeln, pekar på en fortsatt förhållandevis stark utveckling av hushållens konsumtion under in- ledningen av 2015. En relativt hög tillväxt för- väntas även den resterande delen av 2015 och 2016 (se tabell 4.2). Utvecklingen beror bl.a. på låga räntor, en fortsatt gynnsam förmögenhets- utveckling och en gradvis förbättring av läget på arbetsmarknaden. 18 För mer information BNP per capita som mått på välstånd, se avsnitt 3. som genomförts 2015, och de amorteringskrav som har aviserats av , för- väntas dock begränsa konsumtionsutrymmet något. Stark offentlig konsumtionstillväxt 2015 Den offentliga konsumtionen lämnade ett rela- tivt stort bidrag till BNP-tillväxten 2014 (se diagram 4.2). Inom staten växte konsum- tionen i en förhållandevis hög takt. Regeringens reformer inom bl.a. utbildningsområdet bidrar tillsammans med stigande utgifter för migration till att den statliga konsumtionen växer starkt 2015 och är oförändrad 2016. Även inom kommunsektorn växte konsum- tionen i en relativt hög takt 2014. Antalet barn i förskolan och ökade. väntas den kommunala konsumtionen fort- sätta öka i en hög takt. Konsumtionen drivs av demografiska förändringar, med fler barn och äldre i befolkningen och ökade utgifter för eta- blering av nyanlända invandrare. Regeringens föreslagna och aviserade satsningar på trainee- och extratjänster inom kommunerna samt insat- ser på vård, skola och omsorg bidrar positivt till den kommunala konsumtionstillväxten 2015 och 2016. Dessutom medför konjunktur- återhämtningen att det kommunala skatte- underlaget ökar i en högre takt än , vilket ger utrymme för en ökad konsumtion. Konsumtionsökningen bedöms ändå inte fullt ut motsvara det demografiska resursbehovet. Sammantaget innebär detta att den offentliga konsumtionen väntas öka starkt 2015, men att utvecklingen dämpas något 2016 (se tabell 4.2). Bostadsinvesteringarna fortsätter att öka De fasta bruttoinvesteringarna19 växte i en hög takt 2014. Det var framför allt bostadsinvest- eringarna som ökade 2014 efter att ha varit rela- tivt låga åren . Även investeringar inom delar av tjänstesektorn och industrin bi- drog till uppgången. Den starka utvecklingen inom industrin berodde på en kraftig uppgång av investeringar i forskning och utveckling, som dock bedöms vara av tillfällig karaktär. 19 Fasta bruttoinvesteringar är materiella eller immateriella tillgångar som används i produktionsprocessen . Begreppet brutto syftar på att kapitalförslitningen inte är borträknad. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 gången i de kommunala investeringarna förklaras av att det i många kommuner finns ett uppdämt behov av investeringar till följd av urbanisering och ett ökat demografiskt tryck inom de kom- munala verksamheterna. I bilaga 3 finns en för- djupad redogörelse för investeringar i och andra länder. Flera indikatorer på bostadsbyggandet tyder på att bostadsinvesteringarna kommer att ut- vecklas starkt 2015. Industrins investeringar förväntas 2015 växa i en lägre takt än 2014 ef- tersom en del av nivåökningen 2014 av allt att döma var av tillfällig karaktär. I takt med att efterfrågan från omvärlden ökar bedöms indu- striinvesteringarna tillta och 2016 nå de nivåer som rådde 2008. Sammantaget förväntas de to- tala investeringarna öka i en något lägre takt 2015 och i en något högre takt 2016 än genom- snittet (se tabell 4.2). En svag omvärldsefterfrågan har under de sen- aste åren medfört att tillväxten i svensk export har varit låg. Det är framför allt utvecklingen av varuexporten som har varit dämpad. Detta beror delvis på att investeringstillväxten överlag har varit låg i omvärlden, men särskilt i euroområdet. Tjänsteexporten, som blivit allt viktigare för den totala exporten, utvecklades däremot relativt starkt 2014. tilltog tillväxten i varu- exporten. Därtill är tillförsikten hög bland ex- portföretagen, enligt kon- junkturbarometer. Detta tyder på en fortsatt relativt stark utveckling av varuexporten under inledningen av 2015. Resterande delen av 2015 och 2016 förväntas tillväxten i svensk export gradvis stiga i takt med att återhämtningen i omvärlden fortsätter (se tabell 4.2). I prognosen antas att kronan förstärks något under loppet av 2015 och 2016. Trots detta blir den relativt svag, framför allt jämfört med nivån 2012 och 2013. Detta bidrar till att stimulera export- utvecklingen. Fortsatt förbättring på arbetsmarknaden Efter finanskrisens akuta fas 2008 och 2009 har det skett en uppgång i sysselsättningen (se dia- gram 4.3). Sysselsättningsgraden, dvs. syssel- sättningen som andel av befolkningen (15–), har stigit och var 2014 nära den nivå som P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 rådde innan finanskrisen bröt ut (se diagram 4.3). Sysselsättningen har ökat ungefär lika mycket för både kvinnor och män, vilket har medfört att sysselsättningsgraden är fortsatt högre för män20 (se tabell 4.3 och avsnitt 10). Diagram 4.3 Sysselsatta och sysselsättningsgrad Sysselsatta (vänster skala) Sysselsättningsgrad (höger skala) Anm.: Avser åldersgruppen 15–. Källor: och egna beräkningar. Uppgången i sysselsättningen har skett inom både den skattefinansierade offentliga verksam- heten och näringslivet.21 Handeln och hushålls- tjänsterna22 lämnade 2014 ett särskilt stort bidrag till den starka utvecklingen i näringslivet. Efter- frågan på arbetskraft var dock fortsatt svag inom den exportberoende industrin, där antalet syssel- satta 2014 var betydligt färre än före finans- krisen. Sammantaget pekar framåtblickande indika- torer på efterfrågan på arbetskraft, som bl.a. an- talet lediga jobb och företagens anställnings- planer, på en fortsatt stark tillväxt i syssel- sättningen (se diagram 4.3). Detta, tillsammans med den stigande efterfrågan i ekonomin, inne- bär att sysselsättningen 2015 och 2016 förväntas öka i ungefär samma takt som 2014 (se diagram 4.3 och tabell 4.3). Diagram 4.4 Ett urval av sysselsättningsindikatorer Lediga jobb (vänster skala) Nyanmälda lediga platser (vänster skala) Anställningsplaner, näringslivet (höger skala) Anm.: Serierna är säsongsrensade. Anställningsplanerna avser nettotal, vilket visar skillnaden mellan andelen positiva och andelen negativa svar. Antalet nyanmälda lediga platser hos Arbetsförmedlingen ska tolkas med försiktig- het. Dels för att det finns osäkerhet i statistiken, och dels för att Arbetsförmedling- ens andel av de lediga platserna i ekonomin varierar och konjunktur. Källor: , och . Sysselsättningen förväntas öka i många branscher. Handeln och företagstjänster23 be- döms lämna ett särskilt stort bidrag. Även inom kommunsektorn bedöms sysselsättningen fort- sätta att öka starkt. Resursbehoven ökar framför allt till följd av den demografiska utvecklingen med fler barn och äldre i befolkningen. Stigande skatteinkomster möjliggör för kommunerna att öka antalet sysselsatta, liksom regeringens före- slagna reformer inom bl.a. vård, omsorg och skola samt förslagen om införande av trainee- jobb och extratjänster. I prognosen bedöms sysselsättningen inom industrin vara mer eller mindre oförändrad 2015 och 2016. Eftersom sysselsättningen ökar i andra delar av ekonomin innebär det att andelen sysselsatta i industrin minskar. Detta är dock i linje med den nedåtgående strukturella trend som pågått . Sammantaget bedöms ca 130 000 fler personer vara sysselsatta 2016 jämfört med . Även sysselsättningsgraden förväntas fortsätta att stiga (se tabell 4.3). var sysselsättningsgraden för kvinnor Se bilaga 1. 23 I företagstjänster ingår bl.a. juridisk och ekonomisk konsultverksam- I hushållstjänster ingår bl.a. vård och utbildning i privat regi. het, arkitekt- och reklambyråer samt lokalvård. Utfall t.o.m.2014, prognos Procentuell förändring om inte annat anges Nivå, tusental om annat ej anges -0,1 -1,9 -1,9 -1,5 -0,8 Anm.: BNP, produktivitet, arbetade timmar och medelarbetstid avser kalender - korrigerade data. Sysselsatta, arbetskraft och arbetslöshet avser åldersgruppen 15–enligt populationen i arbetskraftsundersökningarna (). BNP, produktivitet, arbetade timmar, medelarbetstid och potentiell sysselsättning finns inte uppdelat på kön. Prognos fördelat på kvinnor och män görs ej. 1BNP till marknadspris, fasta priser. Nivå avser miljarder kronor. 2Produktivitet mäts som förädlingsvärde till baspris per arbetad timme. Nivå avser miljoner timmar. 4Avser arbetade timmar enligt nationalräkenskaperna dividerat med årsmedeltal för antal sysselsatta enligt nationalräkenskaperna. 5Procent av befolkningen 15–. 6Potentiell sysselsättning avser inte den högsta möjliga nivån utan den nivå som är förenlig med stabil inflation och ekonomisk balans. 7Sysselsättningsgapet visar skillnaden mellan faktisk och potentiell sysselsätt- ning i procent av potentiell sysselsättning. 8Procent av arbetskraften. 9Personer i arbetsmarknadspolitiska program. Källor: , Arbetsförmedlingen och egna beräkningar. Produktivitetstillväxten i näringslivet blir högre Produktivitetstillväxten i näringslivet har sam- mantaget varit låg . Det beror till stor del på att efterfrågan har varit svag. Till följd av att efterfrågan blir starkare framöver bedöms produktivitetstillväxten i näringslivet 2015 och 2016 bli högre än genomsnittet de senaste åtta P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 åren24 (se tabell 4.3). Produktivitetstillväxttakten förväntas dock fortfarande bli lägre än genom- snittet . Den starka tillväxten i arbetskraften dämpas Arbetskraften, dvs. de personer som står till arbetsmarknadens förfogande, har ökat starkt (se diagram 4.5). Arbetskrafts- deltagandet, dvs. arbetskraften i procent av be- folkningen (15–), har stigit betydligt. Det är framför allt utrikes födda som har bidragit till den starka utvecklingen. Arbetskraftsdeltagandet har ökat i flertalet åldersgrupper. Ökningen har dock varit särskilt stor för äldre (55–). Ut- vecklingen har varit likartad för kvinnor och män, men arbetskraftsdeltagandet är fortsatt lägre för kvinnor än män.25 Diagram 4.5 Arbetskraften och arbetskraftsdeltagandet Antal i arbetskraften (vänster skala) Arbetskraftsdeltagande (höger skala) Anm.: Avser åldersgruppen 15–. Källor: och egna beräkningar. Arbetskraften fortsätter att öka 2015 och 2016 (se tabell 4.3). Utvecklingen ser dock inte ut att bli lika stark som under de närmast föregående åren, och arbetskraftsdeltagandet förväntas minska något 2016. Detta beror bl.a. på att grupper med ett lägre genomsnittligt arbets- kraftsdeltagande, som äldre och nyanlända, för- väntas utgöra en allt större andel av den arbets- föra befolkningen, vilket dämpar utvecklingen av det sammantagna arbetskraftsdeltagandet. 24 Produktivitetstillväxten i näringslivet (kalenderkorrigerat) var i ge- nomsnitt . 25 var arbetskraftsdeltagandet för kvinnor och för män. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Arbetslösheten minskar 2015 och 2016 (se diagram 4.6), (se avsnitt 10).26 och 2016 minska i takt med att antalet sysselsatta ökar starkt och ökningen av antalet personer i arbetskraften dämpas (se tabell 4.3 och diagram 4.6). Regeringens reformer, inom bl.a. områdena vård och skola, samt införandet av traineejobb och extratjänster, bedöms bidra till en lägre ar- betslöshet framöver. Antal arbetslösa (vänster skala) Arbetslöshet (höger skala) Anm.: Avser åldersgruppen 15–. Källor: och egna beräkningar. Sammantaget bedöms ca 380 000 personer vara arbetslösa 2016, vilket motsvarar av arbetskraften. Av dem kommer sannolikt en stor andel att tillhöra de grupper som har svårt att få en fast förankring på arbetsmarknaden (se av- snitt 10).27 Det finns lediga resurser i svensk ekonomi Svensk ekonomi är i en återhämtningsfas, men det finns fortfarande lediga (outnyttjade) resu- rser. BNP-gapet bedöms vara unge- fär -1,som andel av potentiell BNP