prop · H3031d8 · 2015-09-21 00:00:00 — Det svenska stödet har även bidragit till att främja en hållbar hantering av kemikalier och avfall genom bl.a. utvecklingen av en bättre kemikalielagstiftning och institutioner som kan sörja för dess efterlevnad. har också valt att fortsatt stödja miljö- och naturresursdimensionen i nationella utvecklingsplaner i samverkan med . Stödet till går även till genomförandet av det globala ramverket av program för hållbar konsumtion och produktion, samt stöd till utvecklingsländer för att ställa om till en grön ekonomi. Miljö, klimat och grön ekonomi var fortsatt centrala teman i EU:s utvecklingsarbete . allokerades ytterligare till de existerande 54,5 miljoner, som redan avsatts till EU:s program för att bibehålla den globala temperaturökningen . Stödet för klimatförändringar och biodiversitet uppgick till , vilket motsvarar av den totala budgeten för utvecklingssamarbetet. Ett av de större initiativen som EU drivit inom klimatområdet är () som fungerar som en plattform för utbyte av erfarenheter mellan EU och låginkomstländer avseende klimatförändringar. GCCA har en budget på och vid slutet av 2013 täckte det 37 länder och åtta subregioner i , , och genom över 48 program. EU gav även stöd till att identifiera nationella prioriteringar för implementeringen av de globala överenskommelserna inom kemikalie- och avfallsområdet i dessa regioner. I 26 länder utbildades och utrustades nationella team till att genomföra inventeringar av föråldrade bekämpningsmedel. Detta ledde till bortskaffandet av föråldrade bekämpningsmedel i och bortskaffandet av föråldrade bekämpningsmedel och associerat avfall i volymer av i , i , i och i . EU:s biståndspolicy Agenda for Change föreskriver att EU:s utvecklingssamarbete ska främja en ”grön ekonomi” som kan generera tillväxt, skapa jobb och hjälpa till att minska fattigdom genom att värdesätta och investera i naturligt kapital. I linje med detta har kommissionen initierat åtgärder för att medvetandegöra och främja en omvandling mot en grön ekonomi i partnerländer, bl.a. genom att utveckla nya utbildningsmoduler och organisera workshops. I har EU:s bistånd bidragit till att utbilda och utrusta lokal personal i avfallshantering, samt att utveckla standards för vattenhantering och ekologisk certifiering. Programmet Caribbean Pacific – European Union (ACP-EU) Natural Disaster Risk Reduction Programme, med en budget på , stödde 45 projekt i över 30 länder för att utföra aktiviteter som riskanalyser, bygga lokal motståndskraft, analysera effekter av översvämning och utarbeta varningssystem. Som exempel togs ett särskilt regionalt program fram för . Inom förmedlemsskapsstödet (IPAII) har EU:s stöd fokuserat på att stärka ländernas kapacitet för genomförande av miljö- och klimatpolitiken. I ländernas EU-närmande- process är miljö- och klimatområdet (kap. 27) ett viktigt och tidskrävande kapitel som kräver stora finansiella resurser, förändrade attityder och en stark politisk vilja för att hantera omställningen. EU:s stöd har bl.a., genom Framework (WBIF), bidragit till ökade investeringar inom små- och medelstora företag för förbättrad miljöanpassning och minskad klimatpåverkan. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Regeringen bedömer att såväl Sidas bilaterala insatser som stödet till multilaterala organisationer, samt stödet genom EU, har fått genomslag och bidragit till goda resultat när det gäller miljö och klimat. Fortsatt och stärkt stöd till miljö- och klimatrelaterade insatser är av central betydelse för att bidra till ytterligare hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning. De multilaterala klimatfonderna bedöms spela en nyckelroll i att stödja utvecklingsländerna att uppnå en koldioxidsnål utveckling och anpassning. Fortsatt stöd till fonderna bedöms viktigt också för att bidra till att genomföra åtaganden under (UNFCCC). Klimat är ett förhållandevis nytt område inom biståndet. Flertalet befintliga multilaterala klimatfonder och program har etablerats och framåt. Många projekt och program har fleråriga genomförandecykler och uppvisar ofta slutresultat först på medellång eller lång sikt. Detta påverkar i sin tur analys och uppföljning av resultat inom området. Regeringen anser att kvinnors medverkan i hållbart brukande av naturresurser och i klimatfrågor utgör en potential som bör tas tillvara fullt ut. Studier visar att kvinnors deltagande leder både till minskad sårbarhet för miljö- och klimatförändringar och ett mer effektivt arbete inom såväl policyskapande som genomförande. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 2.8 Resultatindikatorer i urval Förbättrad miljö, begränsad klimatpåverkan och stärkt motståndskraft mot miljöpåverkan, klimatförändringar och naturkatastrofer Resultatindikatorer från det bilaterala Andel av insatser som har miljö och klimat som huvud- eller delsyfte Andel av insatser som har klimatanpassning som huvud- eller delsyfte Resultatindikatorer från det multilaterala som % av totalt Installerade Megawattimmar förnybar energi Minskade utsläpp av växthusgaser (Miljoner ton) Antal länder som integrerar katastrofriskhantering som en nationell Effektivt bevarande och förvaltning av Stärkt demokrati och ökad respekt för mänskliga rättigheter Det demokratiska samhället med respekt för de mänskliga rättigheterna och rättsstatens principer som grund måste ständigt hävdas. Arbetet för demokratisk utveckling försvåras på många håll av kränkningar av de mänskliga rättigheterna och av ett hårdnande klimat för civilsamhällesorganisationer. Diskriminering av kvinnor, flickor och hbtq-personer är fortsatt omfattande. Väl fungerande och oberoende institutioner och procedurer är centrala för demokratisk utveckling, för respekten för rättsstatens principer samt för att individer ska kunna hävda sina mänskliga rättigheter. De senaste årens negativa trend i många länder understryker att behovet fortsatt är stort av att prioritera stödet för demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. Resultat av det bilaterala utvecklingssamarbetet Utvecklingssamarbete inom demokrati och mänskliga rättigheter pågår i samtliga samarbetsländer och är i många länder det största samarbetsområdet. Området utgör av Sidas totala budget och är därmed den största sektorn inom utvecklingssamarbete. uppgick stödet till 5,8 miljarder Insatser för att stärka demokratiskt deltagande och det civila samhället utgör av hela stödet och är den största delsektorn. Övriga insatser berör mänskliga rättigheter (och den näst största delsektorn) samt offentlig förvaltning, rättsväsende och insatser med inriktning på ett öppnare medieklimat och fri tillgång till information. Sida presenterade resultat från sitt arbete inom demokrati och valprocesser. Rapporten redovisar bl.a. följande: -Kapacitetshöjande stöd till parlament i 19 länder. -Stöd för att genomföra 41 nationella val (president, parlament och folkomröstningar) i 21 länder, och lokala val i 15 länder, vilket har omfattat sammanlagt 294 miljoner människor. -Kapacitetshöjande stöd till 603 politiska partier i 11 länder via Sidas landallokeringar. Genom de partianknutna organisationerna erhöll 307 politiska partier stöd för kapacitetsuppbyggnad. -Stöd till valobservation genom civila samhällets organisationer, av 36 val i 19 länder, samt svenskt deltagande i internationell valobservation genom () och EU, 45 uppdrag i 34 länder, (Biståndsbarometern 2014). Det civila samhället och andra demokratiseringsaktörer är viktiga partners i Sidas arbete mot förtryck och för demokrati och mänskliga rättigheter. fick elva projekt stöd via Sidas vidareförmedlingsprogram i , varav cirka hälften av dem är direktstöd till vitryska civilsamhällsorganisationer. har även stött reformer för demokrati och mänskliga rättigheter i . Inom arbetet för yttrandefrihet och ett öppnare medieklimat har stöd till det civila samhället ökat . Bland de nationella programmen i söder om omfattar 11 av 15 program stöd till medieaktörer. I drygt hälften av de strategier som regeringen beslutat om anges att det svenska biståndet ska bidra till minskad korruption. Arbetet bedrivs dels genom stöd till strategiska insatser i länder och regioner, men också genom dialog och samverkan på global nivå med olika aktörer. Stöd inom demokrati och mänskliga rättigheter har kanaliserats via internationella, regionala och lokala aktörer samt ett mindre antal svenska aktörer. Totalt har 89 organisationer erhållit stöd från Sida . Knappt hälften av den totala volymen går till multilaterala organisationer. Stöd till civilsamhällesorganisationer är den dominerande samarbetsformen. Resultat av det multilaterala utvecklingssamarbetet UNDP bidrog till resultat inom demokratiområdet, bl.a. genom stöd som syftade till att stärka valprocessen i 30 länder. UNDP har bidragit till att stärka nationella och lokala förvaltningar och agera dialogpartner med samarbetsländer. bidrar till genomförande genom sitt stöd till och driver där särskilt frågorna om skydd av barn. I enlighet med strategiska plan för 2014- 2017 ska rättighets- och jämställdhetsperspektiven integreras i alla verksamhetsområden. Genom multilaterala utvecklingssamarbete med organisationer som UN Women och UNFPA drivs arbetet med att möjliggöra lika mänskliga och demokratiska rättigheter för kvinnor och män, inklusive sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR). 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Flera dimensioner av SRHR är internationellt mycket kontroversiella. Det gäller inte minst legala aborter och hbtq-personers rättigheter. Vid årliga möte (CPD) arbetade tillsammans med likasinnade länder från främst och för att tidigare överenskommelser skulle upprätthållas. Även om demokratiutveckling och mänskliga rättigheter inte omfattas av de multilaterala utvecklingsbankernas mandat var de viktiga aktörer för att främja god samhällsstyrning – inte minst genom att verka för starka institutioner, transparens i den offentliga verksamheten och stärkt kapacitet för statistik och data. Detta stärker möjligheten till deltagande och ansvarsutkrävande. är värdland till International och är även en av organisationens största givare genom ett bidrag på 2014. Organisationens huvuduppgift är att stärka demokratiska processer och institutioner. har bl.a. aktivt bedrivit påverkansarbete inom ramen för processen för den nya hållbara utvecklingsagendan bortom 2015. Kvalitetssäkring av organisationens arbete sker löpande och inför beredning av stöd. har med framgång verkat för att demokrati, mänskliga rättigheter och god samhällsstyrning ska få ökat fokus i EU:s biståndspolicy, Agenda for Change (AfC). Detta fick tydligt genomslag i utformningen av EU:s bistånd för . Framsteg har bl.a. gjorts vad gäller implementeringen av för mänskliga rättigheter och demokrati. EU har fortsatt att aktivt stödja civilsamhällesorganisationer, och dialog om mänskliga rättigheter har hållits med över 20 länder. Det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDHR) hade 2013 en budget på och lanserade 500 nya insatser. Instrumentet gav bl.a. direkt stöd till människorättsaktivister, integrering av demokrati och mänskliga rättigheter i övriga projekt och det civila samhället. Sammantaget har över 400 människorättsaktiviter och organisationer som arbetar med mänskliga rättigheter och demokrati i över 30 länder fått direkt stöd. Exempel på insatser som genomförts är juridiskt stöd, rehabilitering av 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 tortyroffer och snabb förflyttning vid direkta hot. En rättighetsbaserad ansats har i ökad utsträckning inkluderats i den fleråriga budgeten 2014-2020 och i det nya instrumentet för utvecklingssamarbete (DCI). Politisk dialog, inklusive under , har fortsatt spelat en viktig roll för främjande av mänskliga rättigheter. har EU avslutat arbetet med nio pilotstudier, avseende , , , , , , samt , som har utvecklat nya arbetsmetoder till stöd för demokrati och demokratisering. För varje land skapades en handlingsplan för demokratistöd. I såväl EU:s södra som östra grannskap har man gett stöd till demokratirelaterade reformer inom rättsväsende, politisk styrning och mänskliga rättigheter. I har EU:s grannskapsstöd () bidragit till att snabbt möta de reformer som landet genomgår genom ett s.k. ””. En del av stödet tilldelades civilsamhället med syftet att övervaka genomförandet av dessa reformer. Stärkt demokrati och en mer utvecklad rättsstat och offentlig förvaltning prioriteras även inom förmedlemskapsstödet (IPAII) som bl.a. har bidragit till att stärka den institutionella förmågan att bemöta korruption och organiserad brottslighet. EU har även bidragit till att stärka kopplingar mellan samarbetsländers polis och europeiska samarbetsstrukturer för brotts-bekämpning. Insatser för att säkerställa grundläggande rättigheter, yttrandefrihet, icke-diskriminering och stärkandet av minoriteters rättigheter, däribland romer samt hbtq-personer, har också varit prioriterat. I Bosnien och har särskilda samordnare tillsatts för att stärka den samhälleliga inkluderingen av romer. I har EU:s stöd bidragit till att antalet marginaliserade barn som deltar i förskoleundervisning, många av dem romer, ökat . EU har även bidragit till att stärka genomförande, uppföljning och utvärdering av ländernas nationella strategier för integreringen av romer i samhälle och arbetsliv Trots den negativa utvecklingen i många länder bedömer regeringen att biståndet ofta uppnår goda resultat på insatsnivå. Det kan t.ex. handla om insatser för yttrandefrihet, demokratiska institutioner, lokal demokrati, civilsamhället eller ICT-relaterade insatser. Utmaningarna för arbetet med att främja demokrati och respekt för mänskliga rättigheter har vuxit i många länder. Det krympande utrymmet för civilsamhället är en del i denna utveckling. Behovet av att fortsatt tydligt prioritera dessa frågor i utvecklingssamarbetet är därför uppenbart. har omfattande erfarenhet av att arbeta med demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer i såväl utrikespolitiken som i utvecklingssamarbetet. Internationellt är en av de största givarna på området. Sammantaget har därför ett tydligt mervärde i arbetet för demokrati, mänskliga rättigheter, jämställdhet och rättsstatens principer. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 2.9 Resultatindikatorer i urval Stärkt demokrati och ökad respekt för mänskliga rättigheter Antal strategier där svenskt stöd bidrar till att stärka vallagar, politiska partier och politiska institutioner i syfte att öka kvaliteten och Antal strategier där svenskt stöd bidrar till att stärka tillgången till rättvisa och rättsväsendets kapacitet att upprätthålla respekten och försvaret Antal strategier där svenskt stöd bidrar till ett öppet medieklimat och fritt informationsflöde som % av totalt Antal länder som på egen begäran tagit emot stöd för att stärka valförrättande organisationers Antal länder som på egen begäran mottagit stöd för att stärka operativa institutioner som stöttar uppfyllandet av åtaganden om mänskliga rättigheter som ratificerats på nationell och Antal länder som mottagit stöd för stärkt inhemsk Antal länder som mottagit stöd för stärkt inhemsk kapacitet för offentlig finansiell styrning Förbättrade möjligheter för fattiga människor att bidra till och dra nytta av ekonomisk utveckling och erhålla god utbildning Många samarbetsländer, framför allt i söder om , har det haft en relativt hög ekonomisk tillväxt. Ökad tillväxt, handel och investeringar har fungerat som drivkraft i utvecklingen. är möjligheterna för fattiga kvinnor och män att bidra till och dra nytta av tillväxten begränsad, vilket kan leda till ökade inkomstklyftor, inte bara mellan utan även inom länder. Tillväxten har i många fall skett i sektorer som skapar få jobb, med dåligt affärsklimat samt marknader som exkluderar fattiga människor. Bristande ekonomisk diversifiering och underutvecklad regional handel, med höga tullar och andra handelshinder, begränsar marknaderna och hämmar kvinnors och mäns möjlighet att försörja sig. Stagnation och låg produktivitet i lantbruket i kombination med ökande befolkning leder till fattigdom på landsbygden och ökad flykt till städer. Tillgång till utbildning av god kvalitet och livslångt lärande är av central betydelse för såväl den enskilda som för samhällets utveckling. Högre utbildning och yrkesutbildning har en stor betydelse för växande ekonomier. Tillgången på utbildning som svarar mot arbetsmarknadens behov av arbetskraft är dock otillräcklig, särskilt för kvinnor. Resultat av det bilaterala utvecklingssamarbetet arbete inom området inkluderar stöd till utbildning, sysselsättning, privatsektorutveckling, handel, tryggad livsmedelsförsörjning, social trygghet, forskning samt informations- och kommunikationsteknologi på bilateral, regional och global nivå. Regeringen har ökat sitt fokus på sysselsättningsfrågor och på att ytterligare förstärka jämställdhetsintegrering och fattigdomsfokus i sina insatser. Arbetet med sysselsättning, inkluderar ett rättighets- och fattigdomsperspektiv, och fokuserar på produktiv sysselsättning med anständiga arbetsvillkor och följer Decent Work Agenda. Det betyder att man inte bara ser till antalet jobb som skapas utan också till dess kvalitet. Sida samarbetar med ett brett spektrum 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 av aktörer inom området och har arbetat med att utveckla metoder och instrument som ökar möjligheten för effektiv samverkan med näringslivet. Samverkan med näringslivet har lett till ökade och hållbara investeringar, finansiella flöden och sysselsättning. Ett exempel är en garanti om som Sida utfärdade till som syftar till att ge landets småjordbrukare, inte minst kvinnor, möjlighet till finansiering för ökad produktivitet och lönsamhet. har bidragit till handelsrelaterade biståndsinsatser, Aid for Trade, och har på detta sätt bidragit till fattiga länders integration i världsekonomin och möjlighet att dra nytta av handel för ekonomisk utveckling och fattigdomsbekämpning. Ett exempel är Sidas stöd till effektivisering av viktigaste handelsrutter genom ökad kapacitet hos tullmyndigheter och andra relevanta aktörer. Ett annat exempel är stöd för WTO-anslutning, ett viktigt steg för bättre tillträde till internationella marknader och stabilare spelregler för handeln. Det svenska stödet för en ökad marknadsutveckling, inklusive investeringar, är även centralt för att reformsamarbetet ska lyckas i , inte minst i . Inom området informations- och kommunikationsteknologi för utveckling (ICT4D) arbetade Sida med etablerade globala aktörer och bilaterala innovativa insatser. Kvinnors och flickors tillgång till och användning av ICT har varit särskilt prioriterat. Exempel på stöd till förbättrade ekonomiska möjligheter är ett projekt i för återvändande internflyktingar med fokus på småskaligt jordbruk. Programmet nådde 255 000 personer och har lett till att samtliga hushåll i målgruppen uppnått livsmedelstrygghet. Sidas stöd till utbildning uppgick till . Särskild tonvikt har lagts på , i synnerhet för flickor, och stärkande av länders utbildningssystem. Den globala delen av stödet kanaliseras främst genom det globala partnerskapet Global Partnership for Education, GPE () och (). , , , , , , , och Kosovo har mottagit störst stöd för utbildning . Ett exempel är det svenska stödet till utbildningssektorn i som bl.a. har bidragit till en reformering av utbildningssystemet med syfte att förbättra kvaliteten i undervisningen inom främst . har antalet elever inom yrkesutbildning och högre utbildning ökat markant och många nya lärare har anställts. Det svenska budgetstödet har bidragit till att offentliga investeringar i utbildning har ökat och finns grundskolor och gymnasieskola i landets alla distrikt. Fokus på yrkesutbildning har generellt stärkts , bl.a. i form av så kallade ”public private development partnerships”. I sker detta genom utbildning av mekaniker i samverkan med , civilsamhället och, i begränsad omfattning, den etiopiska staten. Ett annat exempel är ett projekt i där svenskt stöd har bidragit till att 4 000 unga kvinnor har avslutat yrkesutbildning . stöd till forskning och forskningsmiljöer i samarbetsländerna bidrar till ökad kapacitet för att bedriva egna forskarutbildningar och forskning av relevans för fattigdomsbekämpning, samt till att utforma nationell och regional forskningspolitik. Stödet utgörs av insatser som kompletterar och förstärker varandra, både i samarbetsländerna och på olika nivåer (nationellt, regionalt och globalt). Regionalt och globalt är stöden i huvudsak kärnstöd eller programstöd till organisationer för långsiktig uppbyggnad av en hållbar verksamhet. Sida har genom svenska universitet och högskolor samarbeten med universitet i , , , , och . Överlag uppvisar samtliga universitetssamarbeten goda resultat. Regeringen har redovisat för de åtgärder som vidtagits med anledning av observationer i rapporten, – Är finansieringen av bolaget effektiv för staten? (RiR 2014:16). Regeringen noterar att bedömning i RiR 2014:16 bekräftar den positiva utveckling som bolaget genomgått. verksamhet har direkt bidragit till att skapa arbetstillfällen, förstärkning av lokala marknader, ökning av skatteintäkter är en föregångare på flera områden och redovisar exempelvis betalda skatter land-för-land. Bolaget bidrar i hög grad till utvecklingen av ett sunt företagsklimat genom ett aktivt arbete för hållbart företagande och ställer vid investeringsbeslut tydliga krav vad gäller kärnkonventioner, jämställdhet och miljö- och klimat. Verksamheten visar att det är möjligt att göra investeringar som genererar bärkraftiga och hållbara företag som bidrar till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. Resultat av det multilaterala utvecklingssamarbetet Svenskt multilateralt bistånd har gått till bl.a. UNDP och . Inkluderande ekonomisk tillväxt är en huvuduppgift för de multilaterala utvecklingsbankerna som är stora svenska bidragsmottagare. Förbättrade tillväxtmöjligheter på regional och nationell nivå stöds bl.a. genom institutionsbyggande, kapacitetsutveckling, främjande av förbättrat näringslivsklimat och handelsmöjligheter samt utveckling av infrastruktur. Utvecklingsbankerna arbetar för att öka fattiga kvinnors och mäns möjligheter att bidra till och dra nytta av en växande ekonomi. har sjösatt en reform som innebär tydligare fokusering på bl.a. minskad fattigdom och delat välstånd, något som har drivit. Asiatiska antog 2014 en handlingsplan som bl.a. innebär en tydligare betoning på inkluderande tillväxt i bankens verksamhet. var drivande i arbetet för att förstärka insatserna för inkluderande tillväxt, förbättra resultatuppföljningen vad gäller detta samt att tackla växande ojämlikhet i medelinkomstländer. Bedömningen är att de nya ansatser som flera banker slagit fast pekar i rätt riktning. Det är dock för tidigt att bedöma deras genomslag. För merparten av utvecklingsbankerna har utlåning till den privata sektorn fått en allt större roll i verksamheten. fönster för utlåning till den privata sektorn, IFC, har blivit den största grenen inom i fråga om utlåningsvolymer. Asiatiska har också kraftigt ökat sin utlåning till privat sektor och har antagit ett mål om att detta ska utgöra av bankens utlåning . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Den privata sektorn är central för ökad tillväxt, och bankerna är väl skickade att stödja den privata sektorn. är det viktigt att målet om minskad fattigdom vägleder även denna utlåning, och att inte enbart vinstintresset styr verksamheten. har därför verkat för att utlåningen till den privata sektorn har en tydlig inriktning på fattiga länder och människor, liksom på jämställdhet och hållbarhet. position har varit en viktig motvikt gentemot de som i denna verksamhet lägger mindre vikt vid fattigdomsfokus. Regeringen fattade beslut om en strategi för samarbete med FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO). Fokusområdena är främst ökad produktivitet, stärkt jämställdhet och fortsatt fokus på , jordbruk, skogsbruk och fiske.