prop · H3031d11 · 2015-09-21 00:00:00 — Ekonomisk trygghet 10 vid sjukdom och 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Förslag till statens budget Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Ekonomisk ...........................trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder 3.8Förslag om borttagande av den bortre tidsgränsen i Ärendet och dess beredning............................................................ Regeringens överväganden och förslag........................................... Konsekvenserna av förslagen .......................................................... 3.9Förslag om borttagande av samordningsregel mellan boendetillägg och bostadstillägg ..................................................... 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m......................................... 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m....................................... 1:4 Arbetsskadeersättningar m.m. .................................................. 1:5 Ersättning inom det statliga personskadeskyddet ................... 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen.......................................... 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader .................................... 2:2 Inspektionen för socialförsäkringen......................................... 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Förteckning över remissinstanserna avseende promemorian Avskaffande av den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen Ds 2015:17 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning..................................................................... Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 2016–2019. trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning ............................................... Tabell 3.3 Ramnivå 2016 realekonomiskt fördelad. trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning ............................................... Tabell 3.4 Andelen ensamstående bland personer med sjuk- och aktivitetsersättning, långtidssjukskrivna och övriga befolkningen ................... Tabell 3.5 Disponibla inkomsten för en ensamstående med två barn före och efter övergången till arbetslivsintroduktion ................................................................ Tabell 3.6 Reformens effekter för statens budget......................................................... Tabell 3.7 Anslagsutveckling 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m....................... Tabell 3.8 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:1 Sjukpenning och Tabell 3.9 Anslagsutveckling 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. .................... Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:2 Aktivitets- och Anslagsutveckling 1:3 Handikappersättning.............................................. Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:3 Handikappersättning...... Anslagsutveckling 1:4 Arbetsskadeersättningar m.m................................ Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:4 Arbetsskadeersättningar Anslagsutveckling 1:5 Ersättning inom det statliga Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:5 Ersättning inom det Anslagsutveckling 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen ...................... Beställningsbemyndigande för anslaget 1:6 Bidrag för Härledning av anslagsnivån 2016–2019 1:6 Bidrag för Anslagsutveckling 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader................. Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för1:7 Ersättning för höga Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 2:1 .......... Anslagsutveckling 2:2 Inspektionen för socialförsäkringen ..................... Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 2:2 Inspektionen för 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Diagram 3.1 Ohälsotalet uppdelat på sjuk- och rehabiliteringspenning (Sjp-delen) respektive sjuk- och aktivitetsersättning (SA), 2000–2019 ............ Diagram 3.2 Ohälsotalet 2014 efter ålder och kön ....................................................... Diagram 3.3 Sjukpenningtalet för kvinnor och män ................................. Diagram 3.4 Antal pågående sjukfall, kvinnor och män, 2000–2015 ........................... Diagram 3.5 Sjukpenningtalet för kvinnor och män per län ........................................ Diagram 3.6 Sjukfrånvaro i olika sektorer ..................................................................... Diagram 3.7 Sjukfrånvaron som andel av anställda i åldern 20–, 1990-2014, Diagram 3.8 Andelen pågående sjukfall med psykiatrisk diagnos för kvinnor och män, eller mer ................................................................................... Diagram 3.9 Andel kvinnor och män som återvänt till sjukförsäkringen inom 15 månader efter att de lämnat sjukförsäkringen..................................................... Diagram 3.10 Antalet nybeviljanden av sjuk- och aktivitetsersättning, 2003–2014.............................................................................................................. Diagram 3.11 Disponibel inkomst per konsumtionsenhet för gruppen med sjuk- och aktivitetsersättning och långtidssjukskrivna, i relation till övriga Diagram 3.12 Andel män och kvinnor som återvänt till sjukförsäkringen inom 15 månader efter det att de lämnat sjukförsäkringen ......................................... Diagram 3.13 Pågående sjukfall för kvinnor och män .................................................. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.antar förslaget till lag om ändring i 3. bemyndigar regeringen att besluta socialförsäkringsbalken (avsnitt 2.1, 3.8 och 3.9), 2.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2017 och 2018 (avsnitt 3.10.6), om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose behov av likviditet i utbetalning av ersättning för vård i andra länder (avsnitt 3.10.8), 4.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning enligt följande uppställning: 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. 1:5 Ersättning inom det statliga personskadeskyddet 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs i fråga om socialförsäkringsbalken1 dels att 27 kap. 24 a och 35 a §§ ska upphöra att gälla, dels att 27 kap. 20, 24, 32 och 51 §§, 28 a kap. 15 §, 31 kap. 10 §, 31 a kap. 12 §, 103 c kap. 4 §, 103 d kap. 1 och 9 §§, 103 e kap. 3 § och 110 kap. 6 § ska ha följande lydelse, dels att rubriken närmast före 103 d kap. 9 § ska ha följande lydelse. Sjukpenning kan lämnas för dagar i en sjukperiod så länge den försäkrade uppfyller förutsättningarna för rätt till sjukpenning inom den tid som anges i 21–24 a §§. Sjukpenning kan lämnas för dagar i en sjukperiod så länge den försäkrade uppfyller förutsättningarna för rätt till sjukpenning inom den tid som anges i 21–24 §§. Sjukpenning på fortsättningsnivån lämnas för om sjukpenning på normalnivån inte kan lämnas på grund av det som föreskrivs i 21 §. Detta gäller även för dagar i en ny sjukperiod under förutsättning att sjukpenning för maximalt antal dagar inte redan har lämnats. Sjukpenning på fortsättningsnivån lämnas om sjukpenning på normalnivån inte kan lämnas på grund av det som föreskrivs i 21 §. Detta gäller även för dagar i en ny sjukperiod. 1 Senaste lydelse av 27 kap. 24 a § 2011:1513. Om en sjukperiod börjar från det att en tidigare sjukperiod har avslutats ska bestämmelserna i 20–24 och 27 §§ tillämpas som om den senare sjukperioden är en fortsättning på den tidigare sjukperioden. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Om en sjukperiod börjar från det att en tidigare sjukperiod har avslutats ska bestämmelserna i 20–24 a och 27 §§ tillämpas som om den senare sjukperioden är en fortsättning på den tidigare sjukperioden. Vid beräkningen av hur den försäkrade har haft nedsatt arbetsförmåga enligt 46–49 §§ ska dagar i sjukperioder läggas samman om färre än förflutit mellan sjukperioderna. Vid beräkning av antalet dagar ska det bortses från dagar under vilka den försäkrade har deltagit i det arbetsmarknadspolitiska programmet arbetslivsintroduktion och fått aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning. När det enligt 27 kap. 20–24 a §§ När det enligt 27 kap. 20–24 §§ kan lämnas sjukpenning på normal- kan lämnas sjukpenning på normal- nivån eller fortsättningsnivån, ska nivån eller fortsättningsnivån, ska även sjukpenning i särskilda fall även sjukpenning i särskilda fall Hel rehabiliteringspenning för dag motsvarar kvoten mellan –den försäkrades beräkningsunderlag enligt 28 kap. 7 § 1 eller 2 och Vid beräkningen ska bestämmelserna i 27 kap. 21–24 a, 26 och 32 §§ samt 28 kap. 10 och 11 §§ tillämpas. Vid beräkningen ska bestämmelserna i 27 kap. 21–24, 26 och 32 §§ samt 28 kap. 10 och 11 §§ tillämpas. När det kan lämnas rehabilite- När det kan lämnas rehabilite- ringspenning på den nivå som ringspenning på den nivå som föreskrivs i 27 kap. 21–24 a §§, ska föreskrivs i 27 kap. 21–24 §§, ska även rehabiliteringspenning i sär- även rehabiliteringspenning i sär- skilda fall kunna lämnas. skilda fall kunna lämnas. 2Senaste lydelse 2013:747. 3Senaste lydelse 2011:1513. 4Senaste lydelse 2010:2005. 5Senaste lydelse 2011:1513. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Boendetillägg kan lämnas till den som omfattas av 2 § och som 1. får sjukpenning enligt 27– 1. får sjukpenning enligt 27– 28 a kap., 28 a kap., eller 2. får rehabiliteringspenning enligt 2. får rehabiliteringspenning enligt 31 eller 31 a kap., eller 31 eller 31 a kap. 3. deltar i det arbetsmarknadspoli- tion och får aktivitetsstöd. I detta kapitel finns bestämmelser om –ersättningsnivåer i 2–4 §§, –bidragsgrundande inkomst i 5 och 6 §§, –minskning av boendetillägg i 7 §, –andelsberäkning vid partiell ersättning i 8 §, och – samordning med bostadsbidrag – samordning med bostadsbidrag i och bostadstillägg i 9 §. Boendetillägget enligt 8 § ska Boendetillägget enligt 8 § ska minskas med de belopp som lämnas minskas med det belopp som lämnas som preliminärt bostadsbidrag enligt 1. preliminärt bostadsbidrag enligt 98 kap., och 100–102 kap. Om boendetillägg lämnas till båda Om boendetillägg lämnas till båda makarna ska boendetillägget till makarna ska boendetillägget till vardera maken minskas med halva vardera maken minskas med halva enligt första stycket 1. enligt första stycket. Boendetillägget får räknas om utan föregående underrättelse om den bidragsgrundande inkomsten enligt 103 d kap. 6 § ändras. Det som anges i första stycket gäller också när ändring sker av – förmånsnivån i de förmåner som – förmånsnivån i de förmåner som anges i 103 c kap. 4 §, anges i 103 c kap. 4 §, eller 6Senaste lydelse 2011:1513. 7Senaste lydelse 2011:1513. 8Senaste lydelse 2011:1513. 9Senaste lydelse 2012:599. 10Senaste lydelse 2011:1513. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 – preliminärt bostadsbidrag enligt – preliminärt bostadsbidrag enligt 98 kap., eller – bostadstillägg till make enligt 100–102 kap. Ansökan behöver, trots det som föreskrivs i 4 §, inte göras om följande förmåner: Barnbidrag, i annat fall än som avses i 15 kap. 6 §. Det finns dock särskilda bestämmelser om anmälan som gäller flerbarnstillägg i 16 kap. 12 §. Sjukpenning i fall som avses i Sjukpenning i fall där den för- 27 kap. 24 a § 3 eller där den för- säkrade på grund av sjukdomen är säkrade annars på grund av sjuk- förhindrad eller har synnerliga domen är förhindrad eller har svårigheter att göra en ansökan. synnerliga svårigheter att göra en 3.Assistansersättning när kommunen har anmält till att det kan antas att den enskilde har rätt till sådan ersättning. Om vårdbidrag eller handikappersättning har beviljats för begränsad tid får den tid för vilken förmånen ska lämnas förlängas utan att ansökan om detta har gjorts. Ytterligare bestämmelser om att förmåner lämnas utan ansökan finns beträffande 1.sjukersättning och aktivitetsersättning i 36 kap. 25–27 §§, 2.allmän ålderspension i 56 kap. 4 a och 6 §§, 3.efterlevandepension och efterlevandestöd i 77 kap. 13 §, 4.efterlevandelivränta i 88 kap. 10 § första stycket, och 5.premiepension till efterlevande i 92 kap. 2 § första stycket. 1.Denna lag träder i kraft i fråga om 103 d kap. 1 och 9 §§ och 103 e kap. 3 § och i övrigt . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för förmåner som avser tid före ikraftträdandet. 3.För den som före har påbörjat deltagande i arbetslivsintroduktion gäller 27 kap. 51 § och 103 c kap. 4 § i den äldre lydelsen. 11 Senaste lydelse 2013:747. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 3 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning omfattar sjukpenning, rehabiliteringspenning, sjukrespektive rehabiliteringspenning i särskilda fall, boendetillägg, närståendepenning, medel för köp av arbetshjälpmedel m.m., aktivitets- och sjukersättning, handikappersättning, ersättning vid arbetsskador och inom det statliga personskadeskyddet, bidrag för sjukskrivningsprocessen samt ersättning för höga sjuklönekostnader. Utgiftsområdet omfattar även myndigheterna och Inspektionen för socialförsäkringen (ISF). Här behandlas också internationellt samarbete på socialförsäkringsområdet. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ersättning vid sjukdom och funktionsnedsättning 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. 1:5 Ersättning inom det statliga personskadeskyddet 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader Summa Ersättning vid sjukdom och 2:2 Inspektionen för socialförsäkringen Totalt för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 2016–2019. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Tabell 3.3 Ramnivå 2016 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Målet för utgiftsområdet är att frånvaron från arbete på grund av sjukdom ska ligga på en långsiktigt stabil och låg nivå (prop. 2008/09:1 utg. omr. 10 avsnitt 2.3, bet. 2008/09:SfU1, rskr. 2008/09:138). Den förra regeringen har i prop. 2009/10:1 valt att precisera målet. Det innebär mer specifikt att: –sjukfrånvaron inte ska variera mer än inom ramen för normala säsongsvariationer, –osakliga regionala skillnader i sjukfrånvaron inte ska förekomma, –nivån på sjukfrånvaron ska vara i linje med motsvarande system och förmåner inom EU och . Utöver målet för utgiftsområdet föreslår regeringen i denna proposition ett jämställdhetspolitiskt verksamhetsmål med innebörden att skillnaden i sjukpenningtal mellan kvinnor och män ska minska (se avsnitt 3.7). 3.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De centrala indikatorer som används för att redovisa resultaten inom utgiftsområdet är följande: –Ohälsotalet – antal heldagar som personer i åldern 16–i genomsnitt har sjukpenning, rehabiliteringspenning eller sjuk- och aktivitetsersättning. –Sjukpenningtalet – antal heldagar som personer i åldern 16–i genomsnitt har sjuk- eller rehabiliteringspenning. –Antal pågående sjukfall. –Antal nybeviljade sjukersättningar och aktivitetsersättningar. Dessa indikatorer kan även användas för att göra regionala jämförelser och illustrera säsongsvariationer i sjukfrånvaron. Utöver detta görs även en internationell jämförelse av hur den svenska sjukfrånvaron förhåller sig till sjukfrånvaron i länderna i EU151 med hjälp av arbetskraftsundersökningarna (). Samtliga indikatorer redovisas efter kön. De huvudsakliga källorna för uppföljning av indikatorerna är 1 I denna benämning ingår följande länder: , , , , , , , , , , , , , och . redovisningar, rapporter från ISF samt uppgifter från . Resultatredovisningen inleds med en redovisning av sjukfrånvarons utveckling, där även och andra relevanta aktörers arbete med sjukskrivningsprocessen redovisas. Därefter lämnas en redovisning av resultaten för den samlade verksamheten på och . Även internationellt samarbete inom socialförsäkringen redovisas i detta avsnitt. Ohälsotalet – den totala sjukfrånvaron – ökar Den totala sjukfrånvaron mätt som ohälsotalet uppgick till nära . För kvinnor uppgick ohälsotalet och för män . Kvinnor står således för en betydligt större del av sjukfrånvaron än män. Ohälsotalet uppvisade –2013 en kontinuerlig minskning. ökar det svagt. Ökningen förklaras både av att fler sjukfall startar och av att sjukfallens varaktighet ökar. Diagram 3.1 Ohälsotalet uppdelat på sjuk- och rehabiliteringspenning (Sjp-delen) respektive sjuk- och aktivitetsersättning (SA), 2000–2019 Anm: Prognos fr.o.m. . Sammansättningen av antalet utbetalade dagar med sjuk- och rehabiliteringspenning respektive sjuk- och aktivitetsersättning har förändrats. Antalet personer som har sjukersättning har minskat, vilket till stor del kan förklaras av att nybeviljandet av ersättningen har varit lågt i 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 kombination med att många personer övergår från sjukersättning till ålderspension. Eftersom antalet sjukfall och därmed antalet som har sjuk- eller rehabiliteringspenning har ökat, innebär det sammantaget att det har skett en omfördelning inom ohälsotalet mellan antalet personer som har sjuk- och rehabiliteringspenning respektive sjuk- och aktivitetsersättning, se diagram 3.1. I diagrammet framgår även att nuvarande ökning av ohälsotalet väntas plana ut och stabiliseras på en nivå . Diagram 3.2 Ohälsotalet 2014 efter ålder och kön Som framgår i diagram 3.2 ökar ohälsotalet kraftigt med ålder. Exempelvis är ohälsotalet nästan så högt bland 50–59-åringar som bland 30–39-åringar. Det gäller både för kvinnor och män. Vad som också framgår i diagrammet är att kvinnor har ett högre ohälsotal än män i samtliga åldersgrupper förutom bland de yngsta försäkrade, individer i åldern 16–. Sjukpenningtalet och antalet pågående sjukfall ökar ökar sjukpenningtalet i snitt på årsbasis. uppgick sjukpenningtalet , uppdelat för kvinnor och för män. Sjukpenningtalet var som högst 2002 (18,6) och nådde sin lägsta notering (6,0). De senaste årens ökning kan sägas bestå av två olika faser. Den första fasen kännetecknades av att det framför allt var personer som återvände till sjukförsäkringen efter att först ha tvingats lämna ersättningen från sjukförsäkringen. Detta kan närmast beskrivas som en mekanisk och förväntad effekt till följd av ändringarna i regelverket 2008. Ökningen därefter () är däremot sammansättningsmässigt en annan och 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 kan inte längre förklaras av att personer återvänder. Ökningen förklaras i stället av att antalet helt nya sjukfall stiger och att dessa sjukfall blir längre. Diagram 3.3 Sjukpenningtalet för kvinnor och män 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 07 Antalet pågående sjukfall har varierat kraftigt under . uppgick det totala antalet till över 300 000 . Därefter minskade antalet till som lägst knappt 100 000 2010. Antalet pågående sjukfall har ökat och uppgick till 186 000. Andelen kvinnor bland sjukfallen är . Det är ett förhållande som varit relativt . Forskning påvisar att det finns ett stort antal faktorer både i och utanför arbetet som ökar risken för kvinnor att bli sjukskrivna. Resultaten indikerar att kvinnors högre sjukfrånvaro i många fall har inslag av såväl medicinska som sociala och ekonomiska aspekter, och att både faktorer i arbetsmiljön och fördelningen av obetalt hem- och omsorgsarbete bidrar till skillnaden i sjukfrånvaro mellan könen.2 Diagram 3.4 Antal pågående sjukfall, kvinnor och män, 2000–2015 Utvecklingen av sjukfallens varaktighet kan beskrivas med hjälp av medianlängden för sjukfall längre än . Bland sjukfall i gruppen anställda med sjuklön (den antalsmässigt största gruppen) som startade uppgick medianen till omkring . Det utgör en ökning om i fallängd jämfört med . Sjukfallen pågår fortfarande längst för arbetslösa, i genomsnitt . Störst regionala skillnader i sjukfrånvaro för kvinnor Sjukpenningtalet skiljer sig åt mellan olika län. Skillnaden mellan den högsta respektive lägsta länsvisa noteringen i sjukpenningtalet uppgick för kvinnor och för män. Således är det bland kvinnorna som de största regionala skillnaderna finns. För både kvinnor och män är sjukfrånvaron högst i och lägst i . 2 Se bl.a. , Kvinnors sjukfrånvaro 2013, och social utvärderings rapporter Arbetsmiljöns betydelse för sömnstörningar (2013) och Arbetsmiljöns betydelse för symtom på depression och utmattningssyndrom (2014). Diagram 3.5 Sjukpenningtalet för kvinnor och män per län län län Västra län Anm: Sorterat efter nivån för kvinnor. Sjukfrånvaron är högst i kommuner och landsting Sjukfrånvaron skiljer sig åt mellan olika sektorer. Högst är sjukfrånvaron i kommuner och landsting, medan den är lägst inom staten. har av alla sjukskrivna varit anställda i offentlig sektor, vilket är en överrepresentation då andelen offentliganställda av det totala antalet anställda är . Diagram 3.6 Sjukfrånvaro i olika sektorer Procent sjukfrånvarande kvartal 1 2015 Källa: kortperiodisk sysselsättningsstatistik, SCB. Svensk sjukfrånvaro i nivå med EU-genomsnittet Enligt arbetskraftsundersökningarna () ligger den svenska sjukfrånvaron i nivå med EU- genomsnittet. Den svenska sjukfrånvaron har dock varierat betydligt mer jämfört med EU-genomsnittet. I har kvinnorna högre sjukfrånvaro än vad kvinnor inom EU i genomsnitt har, vilket delvis kan bero på att arbetskraftsdeltagandet bland kvinnor i generellt sett är högre än bland kvinnor i andra EU-länder. För män i gäller däremot att 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 de har ungefär samma sjukfrånvaro som EU- genomsnittet för män. Diagram 3.7 Sjukfrånvaron som andel av anställda i åldern 20–, 1990-2014, för EU15 1990 1992 1994 1996 1998 2000 2002 2004 2006 2008 2010 2012 2014 Källa: , SCB samt LFS, . Den psykiska ohälsan fortsätter att öka Sjukskrivning till följd av psykisk ohälsa, i form av bl.a. ångest och depressioner, har ökat och är den vanligaste sjukskrivningsorsaken för både kvinnor och män. Risken för att bli sjukskriven på grund av psykisk ohälsa är högre för kvinnor än för män. För både kvinnor och män är risken att bli sjukskriven till följd av psykisk ohälsa högst i åldern 30–och ännu något högre för personer med barn i åldern 3–. Personer i yrken med nära kontakt med brukare av olika typer av välfärdstjänster eller andra personliga tjänster (s.k. kontaktyrken) har en högre genomsnittlig risk att bli sjukskrivna på grund av psykisk ohälsa.