prop · H20392 · 2015-03-27 00:00:00 — Eftersom nivåerna fastställts i en separat process saknas incitament att i efterhand formulera tydliga utbetalningsbeslut som visar bakomliggande motiv till kärnstödet. En annan konsekvens är att arbetet med att formulera utbetalningsbeslut till viss del innebär onödigt administrativt arbete som inte tillför verksamheten något mervärde, utbetalningsbesluten kan delvis bli en efterhandskonstruktion. 7.4.2Ärendehantering och arkivering följer inte verksamheten har kunnat konstatera att handläggning av det multilaterala utvecklingssamarbetet genererar stora mängder dokumentation. I de beslut som gått igenom finns dock mycket begränsat med dokumentation. De processer för ärendehantering och arkivering som ska underlätta departementets arbete med dokumentationen har en logik som delvis påverkar effektiviteten i arbetet negativt. Även möjligheterna till insyn påverkas negativt av strukturen för ärendehantering. Arbetet med det svenska styrelse- och påverkansarbetet är en löpande verksamhet. Vid löpande handläggning kan det vara svårt att avgöra vad som ska tillhöra ett visst ärende. Detta har inneburit att det skapas en stor mängd ärenden för varje mottagarorganisation och år. Ett system med många separata ärenden medför att det blir svårt att följa den löpande verksamheten. Resultatet kan också bli att handläggarna får lägga onödig tid på ärendehantering. Det råder även osäkerhet kring vad som ska arkiveras. Risken är att mängden ärenden ökar svårigheterna att hålla ordning på all dokumentation. har i granskningen också noterat att det har varit svårt att hitta vissa dokument i arkivet. bedömning är att det inte finns något formellt hinder för färre ärenden och för att till exempel arbeta med årliga akter för att dokumentera det löpande arbetet. Det pågår också diskussioner inom om att förändra hanteringen och återinföra årsakter. En ärendehantering som är bättre anpassad efter verksamheten skulle kunna förbättra förutsättningarna för en fungerande uppföljning av arbetet med multilaterala organisationer. 7.5Riksdagen får inte tillräcklig information om multilaterala utvecklingssamarbete Redovisningen av det multilaterala utvecklingssamarbetet bör ge en god bild av hur svenskt bistånd fördelas och varför. Enligt är det rimligt att regeringen visar för att biståndspengarna går till organisationer som är relevanta och effektiva samt hur regeringen arbetar för att säkerställa detta. Eftersom det svenska utvecklingssamarbetet ska vara resultatstyrt menar att regeringen också bör informera om de resultat som uppnås, både i de multilaterala organisationerna och i det svenska styrelse- och påverkansarbetet. Det är viktigt att får den information som behövs för att kunna bedöma om biståndsmedel används på det sätt som avsetts. har också efterfrågat en utvecklad resultatanalys för biståndet. granskning visar att regeringens redovisning till inte ger en heltäckande bild av multilaterala utvecklingssamarbete. Utan relevant information minskar möjligheter att ha åsikter om eller påverka regeringens prioriteringar. Det bilaterala utvecklingssamarbetet redovisas i Sidas årsredovisning, vilken granskas av . Denna rapportering är ställd till regeringen och inte till , men den bidrar till en samlad kunskap på området. Det saknas en motsvarande rapportering av det multilaterala utvecklingssamarbetet. Utifrån redovisningen i budgetpropositioner och skrivelser går det inte att få en samlad bild av vilka organisationer som fått svenskt kärnstöd perioden –2013. Trots att utrymmet i budgetpropositionen är begränsat borde det vara möjligt att inkludera en redovisning av samtliga organisationer samt utvecklingsfonder och utvecklingsbanker som får kärnstöd av . Den resultatredovisning som får om det multilaterala utvecklingssamarbetet är begränsad. Även det omfattande styrelse- och påverkansarbete som bedrivs av redovisas i liten utsträckning. Mer information om detta arbete skulle bland annat visa hur det multilaterala utvecklingssamarbetet används för att främja svenska prioriteringar. I budgetpropositionen har redovisningen delvis förbättrats men den är fortfarande väl kortfattad. Under granskningen har kommenterat att man ser goda förutsättningar för att framöver kunna ge en mer samlad bild av såväl kärnstöden som de utvecklingsresultat som uppnås genom det multilaterala utvecklingssamarbetet. kan konstatera att utrymmet i budgetpropositionen är begränsat. Det kan därför inte förväntas att regeringen ska lämna en heltäckande resultatredovisning av det svenska multilaterala utvecklingssamarbetet i budgetpropositionen. Det finns dock andra möjligheter till redovisning i form av särskilda skrivelser till . menar (i likhet med utrikesutskottet) att ambitionerna för den årliga rapporteringen kan få stå tillbaka för att samla resurserna till en mer utvecklad BISTÅND GENOM INTERNATIONELLA ORGANISATIONER resultatanalys med mellanrum. Resultatanalysen kan då i större utsträckning användas i den strategiska styrningen. har granskat regeringens och () hantering av det multilaterala utvecklingssamarbetet. I samtliga granskade delar (beslutsprocesser, dokumentation av beslut samt uppföljning och redovisning) har granskningen visat brister kopplade till transparens och effektivitet. För att upprätthålla förtroendet för svenskt bistånd är det viktigt att de brister som uppmärksammas i granskningen åtgärdas. menar att det finns goda möjligheter att göra förändringar som innebär att regeringens och verksamhet kan präglas av större insyn och öppenhet. Bland annat pågår som nämnts en intern översyn av bidragshantering, som syftar till att förbättra departementets interna processer för bidragshantering. Nedan följer rekommendationer utifrån granskningen. Granskningen har inte prövat den nuvarande organiseringen av det multilaterala utvecklingssamarbetet, men vill framhålla att om förbättringar uteblir bör regeringen förutsättningslöst ompröva organiseringen av det multilaterala utvecklingssamarbetet. Regeringen bör fatta formella beslut om fördelningen av kärnstöd. fattas beslut om kärnstöd för utvecklingsfonderna och utvecklingsbankerna formellt av regeringen, medan fördelningen av kärnstöd till övriga multilaterala organisationer fastställs i en informell process utan regeringsbeslut. Kärnstöden omfattar betydande belopp. Beslut om nivåer för kärnstöd är viktigaste styrmedel i det multilaterala utvecklingssamarbetet. Därmed är det rimligt att regeringen fattar formella beslut om nivåerna för samtliga kärnstöd. menar att formella regeringsbeslut för samtliga kärnstöd skulle ge bättre förutsättningar för ansvarsutkrävande samt insyn och öppenhet i beslutsprocessen. Regeringen och () bör säkerställa att beslut dokumenteras på ett tydligt och informativt sätt. För att skapa ökad tydlighet kring motiv till beslut bör bedömningar av organisationernas relevans och effektivitet redovisas mer utförligt i besluten. Storleken på stödet bör också tydligare kopplas till dessa bedömningar Organisationsbedömningar och organisationsstrategier (resultatstrategier) bör användas på ett tydligare sätt i beslutsprocessen. En tydligare diskussion om förväntade resultat bör också framgå av besluten. Regeringen och () bör säkerställa en fungerande resultatuppföljning av det multilaterala utvecklingssamarbetet. Resultatuppföljningen skulle kunna göras mer aktivt inom ramen för de formella organisationsbedömningarna och organisationsstrategierna (resultatstrategierna). Om de gällande riktlinjerna för detta följs, finns det goda förutsättningar för en förbättrad resultatuppföljning av det multilaterala utvecklingssamarbetet. Regeringen bör överväga att införa en samlad rapportering av multilaterala utvecklingssamarbete. har efterfrågat en utvecklad resultatanalys som kan ligga till grund för omprioriteringar och omprövningar i utvecklingssamarbetet. menar att den nuvarande rapporteringen av det multilaterala utvecklingssamarbetet inte når denna ambition. kan det konstateras att det finns begränsade möjligheter att expandera rapporteringen inom ramen för budgetpropositionen. Mot den bakgrunden bör regeringen överväga nya former för rapportering till . En samlad resultatskrivelse om det multilaterala utvecklingssamarbetet skulle kunna presenteras för med en viss periodicitet, till exempel . Resultatskrivelsen kan lämpligen innehålla en utvecklad resultatanalys av kärnstöd. En resultatrapportering bör också beskriva styrelse- och påverkansarbete samt arbetet med organisationsbedömningar och resultatstrategier. Detta skulle ge en sammanhållen bild av det multilaterala utvecklingssamarbetet, vilket saknas . BISTÅND GENOM INTERNATIONELLA ORGANISATIONER Regeringen bör utveckla redovisningen i budgetpropositionen. Även om en särskild redovisning av det multilaterala utvecklingssamarbetet införs finns ett behov av att utveckla redovisningen i budgetpropositionen. menar att det är rimligt att regeringen bland annat inkluderar en fullständig redogörelse för fördelningen av kärnstöd till olika multilaterala organisationer samt utvecklingsfonder och utvecklingsbanker. Även om detta inte är föremål för riksdagsbeslut kan det vara värdefullt för att bli informerad om engagemang i internationella organisationer. Regeringen och () bör se till att effektiviteten i hantering av det multilaterala utvecklingssamarbetet ökar. Den administrativa bördan kan minska. Det finns möjlighet att effektivisera handläggningen av det multilaterala utvecklingssamarbetet. Granskningen visar att lägger en icke försumbar mängd resurser på handläggning som inte tillför mervärde för multilaterala utvecklingssamarbete. Vissa administrativa uppgifter borde kunna förenklas eller tas bort. () bör säkerställa en ärendehantering och arkivering som är effektiv och främjar insyn i det multilaterala utvecklingssamarbetet. Ärendehantering och arkivering på bör anpassas så att det löpande styrelse- och påverkansarbetet gentemot organisationerna kan dokumenteras på ett bättre sätt. En förändring skulle göra det enklare för omvärlden att ta del av dokumentationen, underlätta arbetet och minska administrationen. Effektiviteten skulle därmed kunna höjas. vill understryka att det är av största vikt att arkivering sker på ett enhetligt sätt. Bilaga 1 – granskning av beslut UF2010/9831/MU UF2010/21707/MU UF2011/12419/UD/MU UF2012/40213/UD/MU UF2013/34848/UD/MU UF2013/34848/UD/MU UF2010/41126/MU UF2011/63712/UD/MU UF2012/62456/UD/MU UF2012/33232/UD/MU UF2012/70778/UD/MU UF2010/71588/UD/SP UF2011/5722/UD/SP UF2012/6718/UD/MU UF2013/12/UD/MU UF2013/12/UD/MU UF2010/74997/UD/MU UF2011/75152/UD/MU UF2012/75085/UD/MU UD2002/1386/GU UD2005/35433/GU UD2008/34005/MU BISTÅND GENOM INTERNATIONELLA ORGANISATIONER UF2011/41067/UD/MU UF2011/4593/UD/MU UF2010/71846/UD/MU UF2013/76262/UD/MU UF2011/6479/UD/MU UF2012/1765/UD/MU UF2013/9424/UD/MU UF2011/18609/UD/MU UF2012/4533/UD/MU UF2013/27393/UD/MU GFATM – Globala fonden mot aids, tuberkulos och malaria ADF – Afrikanska utvecklingsfonden för genomgång av beslut Typ av beslut (Regeringskansli eller regering) Underlagspromemoria (UPM) Avslutningspromemoria (APM) Motiv för nivå på kärnstöd Hur motiveras att organisationen får det beslutade kärnstödet? (Varför får organisationen X kronor?) Baseras det beslutade beloppet på återrapportering ? (Motiveras ändrad nivå med förändringar i effektivitet eller relevans?) Refereras till andra dokument (organisationsstrategi, organisationsbedömning, etc.)? Finns det en bedömning av organisationens effektivitet i beslutet? Tar bedömningen hänsyn till organisationens resultat sedan den formella organisationsbedömningen gjordes (t.ex. genom referens till tidigare APM)? Finns det en bedömning av organisationens relevans i beslutet? Tar bedömningen hänsyn till organisationens resultat och utveckling sedan den formella organisationsbedömningen gjordes (t.ex. genom referens till tidigare APM)? Förväntade resultat för organisationen Vilka mål/prioriteringar uttalas för det svenska engagemanget? Beskrivs de förväntade resultaten i form av prestationer och effekterna av insatsen på kort, medellång samt ? Knyts relevansen i det förväntade resultatet till regeringens mål och prioriteringar för sakområdet och för anslagets ändamål? Finns det en beskrivning av hur resultatuppföljningen ska gå till? Finns det uppföljningsbara indikatorer för förväntade resultat? BISTÅND GENOM INTERNATIONELLA ORGANISATIONER Förväntade resultat för UD-MU Vilka mål/prioriteringar uttalas för det svenska påverkans- och styrelsearbetet? Finns det uppföljningsbara indikatorer för förväntade resultat? Görs en riskanalys? Analys av resursbehov UD-MU och FN-representation Finns ett underlag för vilka insatser som behövs för att nå målen med det svenska kärnstödet? Samlad bedömning av beslut och UPM Innehåller beslutet en avslutningspromemoria? Uppföljning resultat – organisationen Görs en presentation av organisationens resultat ? Görs en bedömning av organisationens resultat? Har bedömningen koppling till målsättningar formulerade i beslutet? Har bedömningen kopplingar till målsättningar formulerade i organisationsstrategin? Görs en uppföljning av riskbedömningen? Uppföljning resultat – UD-MU Innehåller APM en bedömning av resultaten från det svenska påverkans- och styrelsearbetet? Har bedömningen kopplingar till målsättningar formulerade i beslutet? Har bedömningen kopplingar till målsättningar formulerade i organisationsstrategin? Uppföljning – organisationens effektivitet Innehåller APM en bedömning av organisationens effektivitet, kopplad till beslutet och/eller tidigare gjord organisationsbedömning? (Har det blivit bättre eller sämre?) Uppföljning – organisationens relevans Innehåller APM en bedömning av organisationens relevans kopplad till beslutet och/eller tidigare gjord organisationsbedömning? (Har det blivit bättre eller sämre?) Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på Svensk rymdverksamhet – en strategisk tillgång? Statliga myndigheters skydd mot korruption Staten på elmarknaden – insatser för en fungerande elöverföring Mer patientperspektiv i vården – är nationella riktlinjer en metod? Ungdomars väg till arbete – individuellt stöd och matchning mot Bostadstillägget och äldreförsörjningsstödet till pensionärer – når förmånerna fram? Energieffektivisering inom industrin – effekter av statens insatser i – effektivt utbyte av medlemsskapet På väg ut i världen – statens främjandeinsatser för export Statens kunskapsspridning till skolan Skattekontroll – en fråga om förtroendet för offentlig förvaltning Landsbygdsprogrammet – från jordbruksstöd till landsbygdsstöd? Sjunde AP-fonden – svarar förvaltningen av premiepensionen mot Kränkt eller diskriminerad i skolan – är det någon skillnad? Statens tillsyn över skolan – bidrar den till förbättrade Ett steg in och en ny start – hur fungerar subventionerade anställningar för nyanlända? Tågförseningar – orsaker, ansvar och åtgärder Klimat för pengarna? Granskningar inom klimatområdet 2009–2013 Statens satsningar på – leder de i rätt Statens hantering av riksintressen – ett hinder för bostadsbyggande Försvarsmaktens förmåga till uthålliga insatser Transparensen i budgetpropositionen – tillämpningen av det BISTÅND GENOM INTERNATIONELLA ORGANISATIONER Statens insatser för riskkapitalförsörjning – i senaste laget Bostäder för äldre i avfolkningsorter Staten och det civila samhället i integrationsarbetet Effekter av förändrade regler för deltidsarbetslösa Att överklaga till förvaltningsrätten – Handläggningstider och Ekonomiska förutsättningar för en fortsatt omställning av försvaret Försvaret – en utmaning för staten. försvarsområdet 2010–2014 Stödet till anhöriga omsorgsgivare Förvaltningen av regionala projektmedel – delat ansvar, Att tillvarata och utveckla nyanländas kompetens – rätt insats i rätt tid? Livsmedelskontrollen – tar staten sitt ansvar? Att gå i pension – varför så krångligt? Etableringslotsar – fungerar länken mellan individen och Nyanländ i – effektiva insatser för ett snabbt mottagande? – Är finansieringen av bolaget effektiv Det allmänna pensionssystemet – en granskning av granskningen Statens dimensionering av lärarutbildningen – utbildas rätt antal Valuta för biståndspengarna? – valutahantering i det internationella Överenskommelser mellan regeringen och SKL inom hälso- och sjukvården – frivilligt att delta men svårt att tacka nej – effektivitet i exportgarantisystemet? Primärvårdens styrning – efter behov eller efterfrågan? Informationssäkerheten i den civila statsförvaltningen BISTÅND GENOM INTERNATIONELLA ORGANISATIONER En stor del av bistånd förmedlas via internationella organisationer som FN och . Totalt uppgår denna del av biståndet till . Merparten av stödet går till organisationernas centrala budget. Regering och riksdag har betonat vikten av att de organisationer som får svenskt stöd arbetar effektivt och åstadkommer resultat som ligger i linje med svensk utvecklingspolitik. har granskat regeringens och hantering av det multilaterala utvecklingssamarbetet. Granskningen har fokuserat på beslutsprocesser, dokumentation av beslut samt uppföljning. Det finns brister och problem i alla delar. Regeringens och hantering av det multilaterala utvecklingssamarbetet är inte präglad av insyn, effektivitet och tydliga ansvarsförhållanden. menar att och allmänheten inte får tillgång till den information som behövs för att förstå vad det multilaterala biståndet används till. Den bristande insynen gör att det inte är möjligt att avgöra om det multilaterala biståndet förmedlas till de mest effektiva och relevanta organisationerna. Sammantaget är bedömning att begränsad kontroll och insyn i hanteringen av det multilaterala biståndet gör att det finns en väsentlig risk att brister och fel i hanteringen inte upptäcks. nybrogatan 55, 114 90 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , M , Y , M , I Baylan, S-E Bucht, P , H Hellmark , I , Å , M , A Ygeman, A , P , M , M , A Bah Kuhnke, A Shekarabi, G , G , Regeringen beslutar skrivelse 2014/15:92 om bistånd genom internationella organisationer