prop · H3031d24 · 2015-09-21 00:00:00 — Regeringen anser att det är viktigt att förstärka underhållet på järnvägen för att minska trafikstörningar och andra problem som föror- sakar samhället och näringslivet onödiga kost- nader samt för att öka järnvägens konkurrens- kraft. genomfördes en förstärkning av drift och underhåll av järnvägsinfrastrukturen med som en följd av riksda- gens beslut med anledning av propositionen Vårändringsbudget (prop. 2014/15:99, bet. 2014/15:FiU21, rskr. 2014/15:255). ekonomiska vårproposition aviserades även en fortsatt tillfällig förstärkning av drift och underhåll av järnvägsinfrastrukturen med . Ett tillförlitligt och tillgängligt transportsystem är en central förutsättning för en växande eko- nomi, ökad befolkning, förbättrade möjligheter till pendling, besök samt minska arbetslösheten och minska samhällets miljö- och klimatpå- verkan. En förstärkning av underhållet skapar även arbetstillfällen i bl.a. maskin-, åkeri-, samt järnvägs- och anläggningsbranschen. Ett järnvägssystem som klarar framtidens utmaningar har en stor och betydelsefull roll i det svenska transportsystemet och väl fungerande transporttjänster med tåg är viktigt för att uppnå flera mål om hög sysselsättning, grundläggande tillgänglighet, en ökad andel kvalificerad indu- striproduktion, minskad klimat- och miljöpå- verkan samt färre dödade och skadade i trafiken. En mer konkurrenskraftig järnväg skulle bidra till regeringens ambition att flytta över gods från väg till järnväg och sjöfart. Regeringen beslutade att en särskild utredare ska göra en översyn av järn- vägens organisation (dir. 2013:46). Syftet med översynen är att föreslå förbättringar av järn- vägssystemets organisation som på bästa sätt möter framtidens krav på ett effektivt och håll- bart transportsystem. Utredaren har antagit namnet Utredningen om järnvägens orga- nisation. Utredaren överlämnade delbetänkandet En enkel till framtiden? (SOU 2013:83) och delbetänkandet på anläggningen (SOU 2015:42). Uppdra- get ska slutredovisas . Regeringen anser att utredningens delbetän- kanden förstärker bilden av att det finns möjlig- heter att förbättra järnvägens funktionssätt och skapa förutsättningar för att transportkunderna ska kunna erbjudas bättre och effektivare trans- porttjänster med tåg. Det svenska järnvägssy- stemet står inför ett antal utmaningar såsom att tillhandahålla infrastrukturkapacitet och trans- portlösningar av tillräcklig omfattning och kva- litet samt att åstadkomma nödvändig samverkan mellan berörda aktörer. Regeringen ser påtagliga behov av att iden- tifiera åtgärder som ytterligare skulle kunna förbättra järnvägens funktionssätt och avser att noga överväga utredarens förslag och rekom- mendationer. Regeringen kommer att vidta åtgärder som leder till ett järnvägssystem som bättre klarar framtidens utmaningar och bidrar till ett mer sammanhållet system där det är lämpligt. Till dessa åtgärder hör att staten ska ta det samlade ansvaret för kontroll och utförande vid underhållet av de svenska järnvägarna. Fortsatt satsning på Norrtåg I propositionen Moderna transporter (prop. 2005/06:160) föreslog regeringen att en försöks- verksamhet skulle bedrivas i form av ett gemen- samt statligt och regionalt utvecklingsprojekt på det statliga järnvägsnätet i delar av . Projektet skulle pågå om högst . Syftet är att pröva bättre trafik- lösningar inom upphandlad trafik över läns- gränser för att främja regional utveckling. Norrtågsförsöket skulle ha startat men kom inte i full drift . Norrtågs- försöket är en viktig satsning för tillgänglighet, pendling och utveckling i fyra Norrlandslän. För att satsningen ska ges tid och förutsättningar att reellt påverka tillgängligheten avser regeringen att inom ramen för redan anvisade ramar avsätta medel för utvecklad trafik för trafikperioden –2021 med högst . 3.5.5Verka för en konkurrenskraftig transportsektor med rättvisa villkor Ordning och reda på arbetsmarknaden Regeringen prioriterar goda arbetsvillkor och en sund konkurrens inom transportsektorn. Det är av vikt både för att säkra en god arbetsmiljö, hög trafiksäkerhet, hållbar utveckling och för en långsiktigt robust tillväxt. ska inte kon- kurrera med lägre löner och sämre arbetsvillkor utan med kunskap, innovation och produktivi- tetsutveckling. I regeringens arbete med att åstadkomma ordning och reda på arbetsmark- naden är villkoren inom transportsektorn av vikt. Villkoren har förändrats genom nya typer av anställningsformer och även genom att alternativa företagskonstruktioner har börjat tillämpas i större utsträckning. har aviserat större lagstift- ningspaket för såväl luftfartssektorn som väg- transportsektorn. Regeringen har klargjort att den kommer att verka för att kommissionen ska presentera ett förslag till ändring av förordning- arna om godstransporter på väg som bidrar till entydiga och rättvisa villkor för tillträde till den inre vägtransportmarknaden och att kommiss- ionens paket för luftfart ska innehålla förslag som motverkar försämrade arbetsvillkor och en snedvriden konkurrenssituation inom den civila luftfarten. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 påverkansarbete internationellt och gentemot bör inriktas på ökad säkerhet och effektivitet, minskad miljöbelast- ning och likvärdiga konkurrensvillkor. Goda arbetsvillkor inom transportsektorn kan också bidra till högre trafiksäkerhet och bättre miljö. Den maritima strategin och sjöfartsinitiativet Regeringen har tagit flera initiativ för att stärka de olika trafikslagens konkurrenskraft och förut- sättningar att bidra till en utveckling av trans- portsystemet. Här kan nämnas den maritima strategin och ett kommande sjöfartsinitiativ. Den maritima strategin, som presenterades , syftar till att ta ett helhets- grepp om maritima näringar och bidra till att skapa konkurrenskraftiga, innovativa och håll- bara maritima näringar som kan bidra till ökad sysselsättning, minskad miljöbelastning och en attraktiv livsmiljö. Strategin inkluderar utöver sjöfarten även andra näringar, som bl.a. fiske, maritim tillverkningsindustri, energi, och turism. Ett kommande sjöfartsinitiativ syftar bl.a. till att stärka den svenska sjöfartens konkur- renskraft. En stärkt svensk sjöfart utgör ett vik- tigt verktyg för regeringens ambitioner att öka den svenska exporten till nya tillväxtmarknader, samt bidra till en minskad klimatpåverkan från transportsektorn. Aktuella åtgärder för att stärka sjöfarten är bl.a. förenklingar vad avser registre- ring av fartyg och införandet av tonnageskatt. Utvecklad statistik om maritima näringar och uppföljning av maritim strategi Inom ramen för arbetet med den maritima strategin har bl.a. behovet av en utvecklad upp- följning avseende de maritima näringarna upp- märksammats. Behovet består dels i utvecklad kunskap och statistik kring de enskilda maritima näringarna, dels i att åstadkomma en långsiktig uppföljning och utvärdering av utvecklingen. På vissa områden saknas tillgänglig statistik och nyckeltal helt och hållet, medan statistiken på andra områden inte alltid är jämförbar mellan olika branschsegment. Därutöver saknas en regelbunden sammanställning för de maritima näringarna som helhet. En sådan statistik utgör en grundförutsättning för att kunna följa upp och utvärdera effekterna 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 av åtgärder som vidtagits för att utveckla näring- arna såväl som för att identifiera behov av åtgär- der för att utveckla de maritima näringarna. För att möjliggöra ett framtida utvecklingsarbete kring de maritima näringarna föreslår regeringen en satsning om . av export och import transporteras under trans- portkedjan med fartyg. Sjöfarten är därmed en livsnerv för handeln med omvärlden, men ytterst också för välstånd. Sjöfartsnäringen verkar på en global marknad, vilket påverkar förutsättningarna för näringen. Det är av största vikt att svenska rederier i internationell trafik har konkurrensvillkor som är likvärdiga med villkoren för rederier i jämförbara länder i . En skillnad mellan och dessa länder är att inte har infört ett tonnageskattesystem. För att svenska rederier ska få likvärdiga konkurrensvillkor kommer regeringen att under återkomma till med ett förslag om att ett system med tonnageskatt införs i . Utredningen om tonnageskatt och andra stöd för sjöfartsnäringen hade i uppdrag att föreslå åtgärder som ökar andelen svenskflaggade fartyg i den svenska handelsflottan. Utredningen presenterade ett förslag till tonnageskattesystem i betänkandet Ett svenskt tonnageskattesystem, (SOU 2015:4). För att svenska rederier ska få konkurrensvillkor som är likvärdiga med villkoren för rederier i jämförbara länder i avser regeringen att under återkomma till med ett förslag om att införa ett system med tonnageskatt i . Den kommande lagstiftningen ska följas upp och effekterna av ett system med tonnageskatt utvärderas (se Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 6.8). 3.5.6Ett intensifierat arbete för trafiksäkerheten Regeringen kommer att intensifiera arbetet för ökad säkerhet och trygghet på vägarna. Det finns en rad områden där har varit framgångs- rikt, exempelvis genom mittseparering av väg- sträckor, användning av trafiksäkerhetskameror och justerade hastighetsgränser. Detta arbete kommer att fortsätta. har ett etappmål om högst 220 döda i vägtrafiken och en minskning av antalet allvarligt skadade med en fjärdedel till 2020. Ambitiösa mål har stor betydelse för att stimulera utvecklingen mot nya sätt att minska antalet dödade och allvarligt skadade i bl.a. vägtrafiken. Det är viktigt att arbetet fokuserar på ökad trafiksäkerhet för utsatta trafikantgrupper såsom cyklister och gångtrafikanter, samt barn och äldre. Här har kommunerna en viktig roll att spela eftersom en stor del av gåendet och cyklandet sker inom tätorter. Regeringen vill uppmuntra alla berörda aktörer att ta ett ansvar och medverka till ökad trafiksäkerhet. befinner sig i framkant internationellt i trafik- säkerhetsfrågor och svenska företag utvecklar produkter med stark internationell efterfrågan. Ett intensifierat arbete kan bidra till både säkrare trafik i och ett stärkt innovationsklimat för nya produkter och tjänster för ökad trafik- säkerhet, vilket bidrar till att nå målet att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020. Åtgärder för ökad trafiksäkerhet, såsom ITS-system för variabla hastighetsgränser och trafikinformation, kan även innebära fördelar för miljö och hälsa genom lägre utsläpp och mindre buller. Regeringen har inlett arbetet med näst kom- mande planperiod för transportinfrastrukturen 2018–2029. Inom ramen för detta arbete kom- mer regeringen att säkerställa att trafiksäker- hetsfrågor belyses grundligt och att politiken utvecklas i syfte att stärka trafiksäkerheten inom alla transportslag. I arbetet med att uppnå ett mer hållbart transportsystem är det angeläget att cyklingens andel av det totala resandet ökar. Cykling är bra för klimatet, för folkhälsan och för att minska trängseln i stadstrafiken. Regeringen föreslår därför en tvåårig satsning på cykelfrämjande åtgärder. Satsningen föreslås uppgå till 2016 och beräknas till 2017. Regeringen avser att arbeta för en ökad och säker cykling. Ett led i detta arbete är att i dialog med berörda aktörer ta fram en nationell cykelstrategi. Kommunerna har en central roll i arbetet för att främja cykling genom deras ansvar för cykelinfrastrukturen i tätorterna. Cykling ses i allt större utsträckning som ett eget transportsätt. I arbetet med att uppnå ett mer hållbart transportsystem är det angeläget att cyklingens andel av det totala resandet ökar. Cykling är bra för klimatet, för folkhälsan och för att minska trängseln i stadstrafiken. Rege- ringen verkar för ökad och säker cykling och ett led i arbetet är att ta fram en nationell cykel- strategi. Den övervägande delen av cyklandet sker i form av korta resor, i snitt , lokalt och i viss mån regionalt. Det betyder att kommunerna har ett stort ansvar som väghållare för cykelin- frastrukturen i tätorterna. Många kommuner gör också stora och viktiga insatser för ökad cykling. En nationell strategi syftar till att ge goda förut- sättningar för alla aktörer att ta sitt ansvar. De verktyg regeringen har till sitt förfogande är främst anslag, regler, myndighetsstyrning samt forskning och utveckling. Strategin bör tas fram i samarbete med kom- muner, cykelorganisationer och andra intres- senter. Regeringens ambition är att återkomma till i frågan . 3.6.11:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur Tabell 3.21 Anslagsutveckling 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 24 026 843 tkr prisnivå. 3Motsvarar 24 602 221 tkr prisnivå. 4Motsvarar 25 215 582 tkr prisnivå. Anslaget får användas till utgifter för 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 –långsiktig infrastrukturplanering för väg- trafik, järnvägstrafik, sjöfart och luftfart, –museiverksamhet inom transportområdet, –utbetalning av medel från Kammarkollegiet till andra myndigheter för rättegångs- kostnader m.m., –investeringar i statliga vägar och järnvägar, stora och strategiska farleder och slussar, –statligt investeringsbidrag till landnings- banan i , –ränta och amortering på upptagna lån för infrastrukturprojekt, –åtgärder i , –bidrag till anläggningar i anslutning till det kapillära bannätet i enlighet med tidigare riksdagsbeslut, –statlig medfinansiering till byggande av regionala kollektivtrafikanläggningar (inklusive handikappanpassningsbidrag), statlig medfinansiering till cykelvägar, särskild statlig medfinansiering till storstä- dernas trafiksystem, statlig medfinansiering via länsplanerna till drift och byggande av enskilda vägar samt miljö- och trafiksäker- hetsåtgärder på kommunala vägar, –statlig medfinansiering till projektering av tunnelbaneutbyggnaden i , –forsknings- och innovationsinsatser inom transportområdet, –informationsinsatser och kunskapshöjande insatser som syftar till uppfyllelse av de transportpolitiska målen, –viss myndighetsutövning inom transport- området, –ärendehantering avseende körkort med villkor om alkolås och försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse, –eventuella böter till följd av försenat ge- nomförande av EU-direktiv, –administration av vägavgifter som inte är systemutgifter, –bidrag till enligt avtalet mellan staten och , –avgifter enligt avtalet om Öresundsbroförbindelsen, –eventuellt infriande av betalningsutfästelser avseende villkorade aktieägartillskott till 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 –eventuellt infriande av kapitaltäcknings- garantin till , –eventuella kreditförluster avseende den obligationsportfölj som härrör från de numera avslutade amerikanska leasingtrans- aktioner som ingicks av dåvarande , Verksamheten omfattar uppdragsverksamhet samt offentligrättsliga avgifter inklusive avgift för färd på Svinesundsförbindelsen, bron över på och bron över på . I uppdragsverksamhet ingår Färjerederiet. Utgångspunkten för Färjerederiet är att uppnå en lönsamhet i nivå med branschen i övrigt, skild –åtgärder förknippade med statens miljö- från övriga delar. ansvar inom transportområdet, –inbetalning av aktiekapital till det schwei- ziska bolaget (European Com- pany for the Financing of Railroad Rolling Stock), samt –ersättning till utrustning inklusive install- ation som säkerställer funktionen hos tåg- fordonens befintliga telekommuni- kationssystem för talkommunikation och som säkerställer funktionen hos befintlig ombordutrustning för signalsäkerhets- systemet ERTMS. Bestämmelser som anknyter till anslagets an- vändning finns i förordningen (2009:237) om statlig medfinansiering till vissa regionala kollektivtrafikanläggningar m.m. Genom Stockholmsförhandling har staten slutit avtal om finansiering och medfinansiering av utbyggnad av tunnelbanan samt ökad bostadsbebyggelse i med , , kommun, kommun och kommun. Enligt avtalet ska staten bidra med statlig medfinansiering till tunnelbaneut- byggnaden i . Ytterligare bestämmelser som anknyter till anslagets användning finns i förordningen (2009:236) om en nationell plan för trans- portinfrastruktur, förordningen (1997:263) om länsplaner för regional transportinfrastruktur samt i förordningen (1989:891) om statsbidrag till enskild väghållning. Ett statligt investeringsbidrag till Sälens flyg- plats förutsätter ett godkännande av EU-kom- missionen. samheten ingår även att administrera stödsystem för andra aktörer inom sektorn. Huvudregeln för denna verksamhet är att full kostnads- täckning ska uppnås. beslutar efter samråd med om pris- sättningen för uppdragsverksamheten. Trafik- verkets uppdragsverksamhet omfattar följande tjänster. –Försäljning av informationsuttag ur den nationella vägdatabasen. –Försäljning av vägfärjetjänster (Färjere- deriet). –Tillhandahållande av fordon vid förarprov. –Upprätthållande av ett lager av reservbro- materiel. I tabellen nedan framgår kostnader och intäkter för den avgiftsbelagda verksamheten i . De intäkter för banavgifter som redovisas innefattar endast trafikavgifter. Andra avgiftsintäkter såsom intäkter från kvalitetsav- gifter, för uppställning av fordon på spår som förvaltar, tågvärme och special- transporter ingår inte. uppskattar intäkterna från andra avgifter till 2016 och till 2017. Av dessa bedöms intäkterna från kvalitetsav- gifter vara 2016 och 2017. kost- nader för betalning av kvalitetsavgifter till följd av avvikelser från i tågplan och i trafikeringsavtal fastställt användande av infrastrukturen som orsakats av belastar anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur och uppskattas uppgå till 2016 och 2017. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.22 Intäkter som disponerar Tusental kronor (löpande priser) 1 Övriga avgifter består av bl.a. uthyrning av förarprovsbilar vid prov, information, service och rådgivning, uthyrning av lokaler, uthyrning av reservbroar, teletjänster, elförsäljning och fastighetsförvaltning. De offentligrättsliga avgifter som inte disponerar är ansökningsavgifter för främst transportdispenser. Dessa redovisas i tabell 3.23. Tabell 3.23 Intäkter som inte disponerar Tusental kronor (löpande priser) investeringar omfattar de investeringar som fastställts i den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet för perioden –2025 och av länen i länsplanerna för regional transpor- tinfrastruktur (dnr N2014/01779/TE, m.fl.). och länens investeringsvolym bestäms av anvisade anslag, de lån tar upp och de tillskott som erhålls via med- finansiering, bl.a. externa bidrag från kommuner och bidrag från EU genom det äldre regelverket för TEN-T och den nya Fonden för ett sam- manlänkat CEF samt förskotteringar. De trängselskatteinkomster som används för investeringar ingår i anvisade anslag. beräknar att genomföra investeringar för , se tabell 3.24. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Större investeringar i nationell plan 1 Trimning och effektivisering samt Investeringar i regional plan 2 Investeringar med överskott från träng- Investeringar med överskott från träng- Förskottering väg och järnväg. Medfinansiering väg och järnväg (inkl. 1Inklusive lån för investeringar som kommer att finansieras av intäkter från trängselskatter eller vägavgifter, förskottering och medfinansiering, däribland TEN-medel. 2Inklusive förskottering och medfinansiering, däribland TEN-medel. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 91 2017–2050. Skälen för regeringens förslag: Den verk- samhet som bedriver förutsätter att myndigheten ingår avtal med externa parter om ekonomiska åtaganden . Bemyndigandet bör avse all upphandlad verk- samhet och bidrag där fleråriga avtal sluts, som inte faller under 6 kap. 2 § budgetlagen (2011:203). Bemyndigandet ska avse det total- belopp som regeringen får ha bundit upp i avtal vid budgetårets utgång. I beräkningarna av bemyndigandet inkluderas framtida räntekostnader på upptagna lån. Vidare har en kalkylränta på , , respektive använts för åren 2016, 2017 respektive 2018. har en kalkylränta på använts. I aktuella planer ingår ett stort antal medel- stora och stora byggprojekt, som t.ex. i , Västlänken i samt Ost- länken mellan och . Avgörande för när ett åtagande inträffar är enligt gällande redovisningsregler vanligen när respektive kon- trakt tecknas. Ekonomiska åtaganden i form av medfinansiering av transportinfrasturktur som staten ingår i samband med överenskommelser med kommuner, landsting eller företag, ska i vissa fall omfattas av begärda bemyndiganden redan det år staten ingår sådana överens- kommelser. De exakta tidpunkterna för kontraktstecknandet i de enskilda fallen kan vara svåra att förutse. Av detta följer att det behövs 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 en viss buffert i bemyndigandet. Utan en sådan buffert försämras möjligheterna att genomföra kostnadseffektiva upphandlingar och därmed också ett kostnadseffektivt byggande. Exem- pelvis kan det då bli nödvändigt att skjuta upp den avslutande delen av en upphandling för att inte överskrida bemyndigandet vilket försenar och även kan fördyra projektgenomförandet. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 91 2017–2050. Tabell 3.25 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur -16 646 000 -15 579 000 -11 936 000 -11 949 000 -9 128 000 -70 227 000 Erhållet/föreslaget bemyndigande Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att ta upp lån i som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 42 för vissa infra- strukturprojekt. Skälen för regeringens förslag: har tagit upp lån för att finansiera anläggnings- tillgångar, broar som ersätter färjor, vissa priori- terade väg- och järnvägsprojekt, investeringar i el- och teleanläggningar, statens andel av vissa investeringar i i enlighet med avtal mellan , och staten samt inve- steringar i vissa väg- och järnvägsprojekt där kapitalkostnaderna ska finansieras med in- komster från trängselskatt eller vägavgifter. investeringskostnader för upp- byggnad av system för administration av träng- selskatt och vägavgifter belastar också låne- ramen. Anläggningstillgångar ska enligt budgetlagen (2011:203) finansieras med lån i Riksgälds- kontoret. Dessa omfattas inte av den låneram som redovisas här. omsättnings- tillgångar finansieras över verkets räntekonto med därtill kopplad kredit. I det följande ges en närmare redovisning av vad de olika delposterna i tabell 3.26 (beräknad nettoupplåning) innebär. får ta upp lån i för broinvesteringar som ersätter färjor på statens vägnät utan att öka anslagsförbrukning. För att betala lånekost- naderna för sådana objekt ska använda inbesparade driftsmedel från färjetra- fiken. Regeringen undertecknade 2002 ett avtal med den norska regeringen om byggandet av Svinesundsförbindelsen. Investeringsutgifterna är lånefinansierade både i och i . De två staternas regeringar är nu överens om att alla betalstationer ska lokaliseras till den norska delen av den nya Svinesundsförbindelsen och att avgifter ska tas ut med stöd av automatiska betalstationer. Av denna anledning underteck- nade regeringen ett nytt avtal med den norska regeringen avseende den nya Svinesundsförbindelsen. Det nya avtalet är ett konsoliderat avtal som ersätter det ursprungliga avtalet . De svenska lånen för Svinesundsförbindelsen beräknas vara slut- amorterade 2022. beslutade med anledning av til- läggsbudgeten i samband med eko- nomiska vårproposition (prop. 2003/04:100, bet. 2003/04:FiU21, rskr. 2003/04:274) att rege- ringen får besluta om en låneram i Riksgäld- skontoret för de prioriterade vägprojekten E 6 delen –Hogdal, E 20 delen Tol- lered–samt genom , Rv 40 delen –, 40 delen – Ljungarum, Rv 45 delen – , Rv 44 delen Båberg–Väne Ryr och Rv