prop · H203100 · 2015-04-15 00:00:00 — I detta avsnitt utvärderas prognoser för BNP-tillväxt som några olika bedömare gjort 1994–2014, däribland regeringen.31 Motsvarande utvärdering av prognoser för arbetslösheten och inflationen presenteras i promemoria Utvärdering av makroekonomiska prognoser 2015 som publiceras på regeringens hemsida, . För systematiska prognosfel i form av genom- snittliga över- eller underskattningar används ibland den engelska termen bias. Genom att skatta en bedömares genomsnittliga prognosfel kan hypotesen att bedömarens prognoser inte har någon bias testas. Tabell 4.9 visar medelprog- nosfel för några svenska bedömare tillsammans med uppgifter om antalet observationer. Tabell 4.9 Medelprognosfel för prognoser för BNP-tillväxten Medelprognosfel (MPF) för prognoser för BNP-tillväxten 1994–2014 och antal observationer (T) -0,19 -0,32 -0,06 0,54* -0,12 -0,05 -0,13 Anm.: Asterisk indikerar signifikans på 5 procents nivå. Källor: Respektive bedömare och egna beräkningar. Stickproven är uppdelade i prognoser gjorda som utfallet respektive året före ut- fallet.32 För prognoser gjorda som utfallet har regeringen ett positivt skattat medel- prognosfel. Regeringen har därmed i genomsnitt underskattat BNP-tillväxten för utvärderings- 31För regeringens del utvärderas endast prognoser publicerade i budget- propositionen och ekonomiska vårpropositionen. 32Landsorganisationen har inte tagits med i utvärderingen av prognoser för BNP-tillväxten eftersom den inte på ett konsekvent sätt redovisat faktisk BNP. För prognoser gjorda året före utfallet har regeringen i stället överskattat BNP- tillväxten. Detta är i huvudsak i linje med övriga bedömare. Inget av regeringens medelprognosfel är signifikant skilt från noll.33 Bedömarna rangordnas med avseende på deras medelabsolutfel och medelkvadratfel för prog- noser för BNP-tillväxten, se tabell 4.1.34 Rege- ringens prognosprecision rangordnas relativt högt för prognoser utfärdade som utfallet, och relativt lågt för prognoser utfärdade året före utfallet. I allmänhet vilar rangordnin- garna på små skillnader, och inga test utförs för att påvisa att dessa skillnader är statistiskt signi- fikanta.35 De bör därför värderas med viss försik- tighet. Tabell 4.10 Rangordning av bedömares prognosprecision Rangordning efter medelabsolutfel (MAF) och medelkvadratfel (MKF) för prognoser för BNP-tillväxten 1994–2014 Prognoser gjorda som utfallet Rangordning efter MAF (första raden) och efter MKF (andra raden) Prognoser gjorda året före utfallet Rangordning efter MAF (första raden) och efter MKF (andra raden) Anm.: Rangordningen sker fallande från vänster. Bedömarna är regeringen (), (), (), (), Svenskt näringsliv (SN), (), , Nordea (NO) och (). Källor: Respektive bedömare och egna beräkningar. 33Här används signifikansnivån . Ett medelprognosfel som är signifikant avviker då tillräckligt mycket från noll (ingen bias) för att det ska kunna betraktas som att det är 5 procents sannolikhet eller mindre att få ett sådant medelprognosfel, givet att det inte finns någon bias. 34Medelabsolutfelet är medelvärdet av de absoluta prognosfelen. Medel- kvadratfelet är medelvärdet av de kvadrerade prognosfelen. 35Utformningen av ett sådant test försvåras av att bedömarna för ett givet år dels utfärdar prognoserna , dels producerar olika antal prognoser. 4.7Prognosrevideringar och effekter av reformer Huvudsakliga revideringar sedan budget- propositionen Svensk BNP växte 2014 i den takt som förvänta- des i budgetpropositionen (se tabell 4.11). Tillväxten i hushållens konsumtion och nettoexportens bidrag till BNP-tillväxten blev lägre än förväntat, medan tillväxten i offentlig konsumtion och de fasta bruttoinvesteringarna blev högre än förväntat. I föreliggande prognos har BNP-tillväxten 2015–2018 reviderats ned. Nedrevideringen beror till viss del på att en del av BNP-ökningen bedöms vara tillfällig, framför allt avseende investeringarna. Därutöver har hushållens kon- sumtion reviderats ned på grund av ett svagare utfall än förväntat och förväntade negativa effek- ter av kommunalskattehöjningar samt det av aviserade amorteringskravet. En viktig anledning till att den faktiska BNP- tillväxten har reviderats ned under prognos- periodens senare del, 2017 och 2018, är att till- växten i potentiell BNP bedöms bli lägre. Sysselsättningen och arbetskraften bedöms öka i en högre takt än vad som antogs i budget- propositionen . –2018 förklaras det bl.a. av en snabbare befolkningstillväxt, som både höjer potentiell arbetskraft och sysselsätt- ning. Arbetskraften har emellertid reviderats upp mer än sysselsättningen, vilket medför att pro- gnosen för arbetslösheten har reviderats upp –2018. Timlönen har reviderats ned i slutet av pro- gnosperioden, bl.a. till följd av svagare produkti- vitetstillväxt i näringslivet. Prognoserna för in- flationen mätt med både KPI och KPIF är nedreviderade till följd av svagare utfall och ett lägre oljepris än väntat. KPI-prognosen är dessutom nedreviderad som ett resultat av att räntorna förväntas bli lägre än vad som antogs i budgetpropositionen . P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Tabell 4.11 Jämförelse mellan regeringens prognoser ekonomiska vårproposition och i budgetproposit- ionen Prognos enligt budgetpropositionen inom parentes Procentuell förändring om inte annat anges (2,1) (3,0) (3,2) (2,6) (2,4) Potentiell BNP1,2 (1,4) (1,7) (2,2) (2,4) (2,4) -1,9 -1,4 -0,8 -0,1 (-2,2) (-1,2) (-0,5) (-0,1) (0,0) (7,9) (7,3) (6,7) (6,4) (6,1) (1,3) (1,4) (1,2) (0,9) (0,8) (1,4) (1,3) (1,3) (1,2) (0,8) (2,8) (2,9) (3,3) (3,5) (3,5) -0,2 (0,0) (0,9) (2,2) (3,0) (3,2) (0,6) (1,4) (1,8) (1,9) (2,0) -0,1 -0,1 (0,5) (0,3) (1,0) (2,1) (2,9) Prognosen är baserad på nu gällande regler och av regeringen föreslagna och aviserade åtgärder i denna proposition. 3Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 5Procent av arbetskraften. 6Timlön enligt konjunkturlönestatistiken. Källor: , , och egna beräkningar. BNP-gapet har reviderats ned något (se tabell 4.11). Det beror på att den faktiska BNP-tillväxten har reviderats ned. Skill- naderna är emellertid små i förhållande till osä- kerheten i bedömningen. Potentiell BNP-tillväxt har reviderats ned – 2018 (se tabell 4.11).36 Nivån på potentiell BNP 2018 är lägre än i budgetpropositionen . 36 Potentiell BNP definieras som den produktion som kan upprätthållas vid ett balanserat konjunkturläge och är ett mått på ekonomins lång- siktiga tillväxtförutsättningar. Den beräknas utifrån potentiell produktivi- tet och potentiellt antal arbetade timmar. Se promemoria Metod för beräkning av potentiella variabler på . P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Den statistik från nationalräkenskaperna som fört med bedömningen i budgetpropositionen har publicerats sedan budgetpropositionen för lämnades till visar sammantaget på att produktiviteten har varit lägre 2013 och 2014 än vad som tidigare bedömdes. Effekter av föreslagna eller aviserade reformer visar flera indikatorer på att företagens resursut- nyttjande var balanserat . De reformer inom skolan och andra delar av väl- föranlett en mindre nedrevidering av tillväxttak- färden samt införandet av traineejobb och extra- ten i den potentiella produktiviteten 2014, men tjänster som föreslås och aviseras i propositionen framför allt en ny bedömning av tillväxten i po- Vårändringsbudget samt aviseras i denna proposition bidrar till en något högre negativa effekterna av den utdragna lågkonjunk- tillväxt i offentlig konsumtion 2015 och 2016. turen, bl.a. att företagen avvaktar med investe- bedöms att hushållens konsumtion ringar, antas vara större än enligt tidigare be- 2015 och 2016 endast marginellt påverkas av de Produktiviteten, både i näringslivet reformer som föreslås eller aviseras i propo- och i ekonomin som helhet, förväntas därför Införandet av traineejobb och extra- tjänster samt de ökade satsningarna inom den sammare än den historiskt genomsnittliga tak- offentliga sektorn bidrar även till en ökad syssel- sättning i offentliga myndigheter. Det potentiella antalet arbetade timmar har bedöms reformerna lämna ett litet positivt bi- reviderats upp 2018 jämfört drag till BNP-tillväxten samt bidra till något med den bedömning som gjordes i budget- högre sysselsättning och något lägre arbetslöshet propositionen för 2015.38 Upprevideringen kan främst hänföras till en starkare tillväxt i potenti- Reformernas sammantagna effekt på potenti- Arbetskraften har vuxit snabbt ell BNP bedöms vara begränsad under prognos- och prognoserna för tillväxten i För att prognosen ska bli så träffsäker arbetskraften har successivt reviderats upp. som möjligt är det önskvärt att man beaktar hur tidigt har prognosen för migrationen reviderats hushållens och företagens beteenden kan påver- upp och befolkningen förväntas öka snabbare kas av förändringar på budgetens inkomst- re- än vad som antogs i spektive utgiftssida och andra relevanta regelför- Det råder emellertid en betydande dömer därför att den potentiella arbetskraften är osäkerhet om i vilken utsträckning och i vilken större än vad som tidigare beräknats. potentiell arbetskraft bedöms i första hand leda Dessutom är metoder och modeller för att be- till en högre potentiell sysselsättning, men höjer räkna beteendeeffekter mer utvecklade inom vissa områden än andra, vilket innebär att en dömer att det tar tid innan de nyinträdande på samlad bedömning i slutänden ändå alltid måste arbetsmarknaden blir sysselsatta. Mot denna bakgrund har regeringen för större utsträckning i denna bedömning än tidi- avsikt att ekonomiska vårproposition Jämviktsarbetslösheten är till följd av detta redovisa principiella utgångspunkter för hur uppreviderad från 2018 jäm- eventuella beteendeeffekter ska beaktas i de 37 I bilaga 1 redovisas prognosen för den potentiella produktivitets- tillväxten. Den genomsnittliga tillväxttakten 1981–2014 är för näringslivets produktivitet och för produktiviteten i ekono- min som helhet. 38 Det potentiella antalet arbetade timmar bestäms av den potentiella sysselsättningen och den potentiella medelarbetstiden bland sysselsatta. Den potentiella sysselsättningen bestäms i sin tur av den potentiella arbetskraften och jämviktsarbetslösheten. I bilaga 1 redovisas prognosen för det potentiella antalet arbetade timmar. 39 Prognosen för jämviktsarbetslösheten finns i bilaga 1. De budgetpolitiska målen och riktlinjer för skatte- politiken P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 5 De budgetpolitiska målen och riktlinjer för skattepolitiken –Syftet med de budgetpolitiska målen är att skapa förutsättningar för att finans- politikens övergripande mål ska kunna nås på ett sätt som säkerställer att finans- politiken är hållbar på lång sikt. De budget- politiska målen består av ett mål för den of- fentliga sektorns finansiella sparande, ett tak för statens primära utgifter och ålders- pensionssystemets utgifter samt ett kom- munalt balanskrav. –Regeringen bedömer att det finansiella spa- randet avviker tydligt från målet om av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. –Regeringen avser att bedriva en ansvarsfull finanspolitik som leder till att sparandet successivt stärks tills det når målnivån. I vilken takt en återgång till målnivån bör ske baseras på en samlad bedömning utifrån stabiliserings-, fördelnings- och struktur- politiska utgångspunkter. Regeringen be- dömer att en väl avvägd återgång till målni- vån kan ske genom att det finansiella spa- randet gradvis stärks så att det uppgår till av BNP 2018. Först under nästa mandatperiod bedöms ett finansiellt spa- rande om kunna nås. Bedöm- ningar om såväl de offentliga finanserna som konjunkturutvecklingen på så lång sikt är dock mycket osäkra. –Regeringen föreslår nya nivåer på utgiftsta- ket –2017 i propositionen Våränd- Regeringen bedömer att utgiftstaket bör uppgå till 2018. Det är en ök- ning med jämfört med , vilket är samma ökning som föreslogs i budgetpropositionen . bedömer regeringen att utgiftstaket bör vara 59 miljarder högre, dvs. –Kommunsektorns resultat upp- fyllde det kommunala balanskravet och kommunsektorn som helhet bedöms klara kravet med god marginal under hela pro- gnosperioden. –Marginalerna i offentliga finanser gentemot de ramar som är satta av stabili- tets- och tillväxtpaktens förebyggande del är små. Dock är marginalen till särskilt skuldgränsen enligt den korrigerande delen god. –Regeringen föreslår nya riktlinjer för skat- tepolitiken. Skattepolitikens främsta syfte är att finansiera den gemensamma välfär- den, olika samhällsfunktioner och andra of- fentliga utgifter. Skatterna ska tas ut på ett sätt som är förenligt med de övergripande målen för regeringens ekonomiska politik. Skattepolitiken bör därutöver utformas en- ligt ett antal vägledande principer. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 De budgetpolitiska målen skapar förutsättningar för att uppnå de finanspolitiska målen på ett sätt som är hållbart även på lång sikt. De består av ett mål för den offentliga sektorns finansiella spa- rande40, ett tak för statens primära utgifter och ålderspensionssystemets utgifter samt ett kom- munalt balanskrav som innebär att enskilda kommuner och landsting ska besluta om en budget där intäkterna överstiger kostnaderna. Utöver de nationella budgetpolitiska målen är som medlem i EU även bundet av be- stämmelserna i stabilitets- och tillväxtpakten. Dessa utgör ramen som de svenska budget- politiska målen måste hålla sig inom. Bestämmel- serna anger bl.a. att underskottet i of- fentliga finanser och storleken på of- fentliga skuld inte får överskrida vissa gränsvär- den, liksom att strukturella sparande ska nå ett medelfristigt budgetmål. I detta avsnitt följer regeringen upp de bud- getpolitiska målen och föreslår nya riktlinjer för skattepolitiken. 5.1Uppföljning av målet för det finansiella sparandet I tabell 5.1 redovisas det genomsnittliga finansi- ella sparandet tillsammans med de indikatorer som används för att stämma av målet för det finansiella sparandet i ett framåtblickande perspektiv. 40 Målet för den offentliga sektorns finansiella sparande uppgår till av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Ursprungligen uppgick målet till av BNP, men kom efter en teknisk justering 2007 att uppgå till av BNP. Tabell 5.1 Indikatorer för avstämning mot målet för det finansiella sparandet Utfallsdata och prognoser 2015–2019 -1,9 -1,4 -0,7 -0,4 -1,0 -1,0 -0,8 -0,9 -0,5 -0,4 -0,3 -0,1 1 Procent av potentiell BNP Källor: och egna beräkninga r. Det genomsnittliga finansiella sparandet –2014 var klart lägre än av BNP. Det förklaras delvis av lågkonjunkturens effekter på de offentliga finanserna, men också av de ofinansierade åtgärder, bl.a. skattesänkningar, som den förra regeringen genomförde trots att konjunkturläget förbättrades. Sjuårsindikatorn är ett genomsnitt av sparandet det aktuella året och framåt respektive bakåt i tiden, justerad för engångseffekter . Sjuårsindikatorn visar att det offentliga sparandet ligger under målet för det finansiella sparandet samtliga redovisade år med . Det strukturella sparandet är en bedömning av hur stort det finansiella sparandet i offentlig sektor skulle vara om sektorns inkomster och utgifter inte påverkades av konjunkturläget eller engångseffekter. Från och med denna propo- sition beräknas det strukturella sparandet med en ny beräkningsmetod (se fördjupningsrutan Ny ansats för att beräkna det strukturella spa- randet). Det strukturella sparandet är inte en del av den officiella statistiken. Det gör att det inte finns något allmänt accepterat utfall för den strukturella nivån på sparandet, vilket innebär att utfallet kan skilja sig åt mellan olika bedömare. Regeringen bedömer att det strukturella spa- randet har försämrats betydligt . understeg även det strukturella sparan- det målnivån med . Även om det strukturella sparandet stärks förväntas det ligga under mål- nivån alla –2019. Redogörelse av avvikelsen från målet Regeringens bedömning: Som framgår av analysen av måluppfyllelsen, bedöms det finansiella spa- randet avvika tydligt från den målsatta nivån om ett sparande på av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Regeringen avser att bedriva en ansvarsfull finanspolitik som leder till att sparandet successivt stärks till dess att spa- randet når målnivån. Denna inriktning för fi- nanspolitiken innebär att regeringens förslag till reformer och aviseringar i propositionen Vårändringsbudget finansieras fullt ut. Regeringen avser att tillämpa motsvarande krav på finansiering av reformer i budgetproposit- ionen . Den offentliga skuldsättningen är förhållande- vis låg, inte minst i ett internationellt perspektiv. Det gör att sparandet kan återföras till den mål- satta nivån i en takt som tar hänsyn till att det alltjämt finns lediga resurser i ekonomin, utan att hållbarheten i de offentliga finanserna äventyras. Regeringen bedömer att det sker en gradvis återhämtning i svensk ekonomi 2015 och 2016. Arbetslösheten är dock fortsatt hög och den utdragna lågkonjunkturen innebär en risk för att arbetslösheten ligger kvar på höga nivåer. Samti- digt är riskerna betydande för att utvecklingen ska bli svagare än i denna bedömning. Trots den tydliga avvikelsen från målet om ett sparande på av BNP bedöms det därför inte vara lämpligt att bedriva en kraftigt åtstramande fi- nanspolitik . Först under nästa mandatperiod bedöms ett finansiellt sparande om av BNP kunna nås. Om en allvarlig störning drabbar ekonomin riskerar återgången till den målsatta nivån för det finansiella sparandet att förskjutas ytterligare framåt i tiden. kan en starkare kon- junkturåterhämtning skapa förutsättningar för en snabbare återgång till den målsatta nivån. Skälen för regeringens bedömning: Enligt 2 kap. 1 a § budgetlagen (2011:203) ska regering- P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 en vid en bedömd avvikelse från målet för det finansiella sparandet redogöra för hur en åter- gång till målet ska ske. I förarbetena till bestäm- melsen framhålls att en analys tydligt bör indi- kera att en avvikelse föreligger för att regeringen ska ha en skyldighet att lämna en sådan redogö- relse (prop. 2013/14:173 s. 28, 29 och 45). Vidare anges att den redovisade planen för hur en åter- gång ska ske bör avse ett medelfristigt perspek- tiv. Ett medelfristigt perspektiv i det budgetpoli- tiska ramverket avser normalt 3 eller . Om sparandet avviker från målnivån bör regeringen därför redovisa en plan för hur en återgång till målet ska ske som inbegriper de prognosår som inkluderas i budgetpropositionen. Det är viktigt att avvikelser korrigeras, men det ska inte ske på ett mekaniskt vis. Hur en avvikelse från målet ska korrigeras ska ske efter en samlad bedömning utifrån stabiliserings-, fördelnings- och strukturpolitiska utgångs- punkter. Hänsyn ska således tas till den sam- hällsekonomiska balansen vid bedömningen av hur snabbt en avvikelse bör korrigeras. Detta gäller i synnerhet när, som , avvikelsen är betydande. Regeringen anser mot denna bakgrund att återgången till den målsatta nivån bör ske i en takt som tar hänsyn till att det alltjämt finns lediga resurser i ekonomin och att arbetslösheten är hög. Avvikelsen från den målsatta nivån är så stor att ett finansiellt sparande om av BNP inte kan förväntas uppnås utan att återhämtningen i svensk ekonomi hotas. Enligt regeringen är det därför motiverat att nå den målsatta nivån först under nästa mandatperiod. Regeringen har gett i uppdrag att analysera konsekvenserna av att ändra den målsatta nivån för det finansiella spa- randet från av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel (dnr Fi2015/1488). Om målnivån för det finansiella sparandet senare skulle ändras av till ett sparande på av BNP över en konjunkturcykel be- döms denna nivå kunna uppnås . P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 5.2Bedömning av utgiftstakets nivåer I propositionen Vårändringsbudget föreslår regeringen att de redan fastställda nivå- erna på utgiftstaket –2017 ska höjas av finanspolitiskt motiverade skäl (se tabell 5.2). Det finns inga formella hinder för att besluta om att ändra en tidigare fastställd nivå på utgiftstaket. Enligt den praxis som utvecklats har regeringen inte lämnat förslag om förändringar av den reella nivån på ett utgiftstak som har föreslagits av samma regering. Det är dock förenligt med såväl praxis som det finans- politiska ramverket att en ny regering lämnar förslag om ändrade nivåer på utgiftstaket som en del av en förändrad inriktning av finanspolitiken (se bet. 1995/96:FiU10 s. 69). Regeringen före- slog motsvarande höjningar i budget- propositionen (prop. 2014/15:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 5.4.1 Tabell 5.2 Ursprungligt och faktiskt utgiftstak –2017 Miljarder kronor om inget annat anges Regeringens förslag till nivåer på ut- giftstaken –2017 avvisades dock i sam- band med att röstade för ett annat budgetförslag (bet. 2014/15:FiU1, rskr. 2014/15:29). Regeringen anser alltjämt att utgift- staken –2017 bör höjas i enlighet med förslaget i budgetpropositionen . gör regeringen en bedömning av ut- giftstakets nivå. Regeringen har tidigare gjort en bedömning av nivån i budget- propositionen . Enligt budgetlagen är det obligatoriskt för regeringen att i budget- propositionen föreslå en nivå på utgiftstaket för det tredje tillkommande året. I enlighet med budgetlagen kommer regeringen att lämna för- slag till utgiftstak i budget- propositionen . Regeringen gör vidare i denna proposition en bedöm- ning av utgiftstakets nivå . nal, procent av takbe- Anm.: –2004, se ekonomiska vårproposition (prop. 2008/09:100 s. 164). 1 Ursprunglig nominell förändring av utgiftstaket jämfört med föregående år vid det tillfälle utgiftstaket för det aktuella åre t fastställdes . Beloppen i första raden i tabellen avviker från förändringen mellan åren för de ursprungligt bes lutade nivåerna på utgiftstaket (rad 2) eftersom fastställda nivåer regelbundet justeras av tekniska skäl. Exempelvis uppgick utgiftstaket till när det ursprungligen fastställdes. Efter fastställandet justerades nivån av tekniska skäl till , vilket var den nivå som gällde när utgiftstaket först fastställdes till , dvs. en ursprunglig ökning av utgiftstaket med . 2 Ett ursprungligt beslutat utgiftstak justeras ofta till följd av tekniska orsaker. De tekniska justeringarna som redovisas här är de ackumulerade tekniska justeringarna . 3 Finanspolitiskt motiverade ändringar av utgiftstakets nivå medför en reell förändring av utgiftstake ts begränsande effekt på de takbegränsade utgifterna. 4 Regeringens förslag till nivåer för utgiftstaket –2017 i propositionen Vårändringsbudget . Källor: och egna beräkningar. Regeringens bedömning: bör utgiftstaket för staten, inklusive ålderspensions- systemet vid sidan av statens budget, uppgå till respektive . Skälen för regeringens bedömning: De höj- ningar av utgiftstakets nivåer –2017 som regeringen föreslår i propositionen Vårändringsbudget är lika stora som de höjningar som regeringen föreslog i bud- getpropositionen . I enlighet med vad som då angavs, och med beaktande av att den beslutande budgeten och förslagen i propositionen Vårändringsbudget motiverar andra nivåer för tekniska justeringar av utgiftstaket jämfört med budgetproposit- ionen , bedömer regeringen att utgift- stakets nivå bör uppgå till . Det medför att nivån 2018 ökar med jämfört med , vilket överensstämmer med den bedömning av utgiftstakets ökning 2018 som regeringen gjorde i budgetpropositionen . bedömer regeringen att utgifts- taket bör uppgå till , vilket är högre än den bedömda nivån . Relationen till målet för det finansiella sparandet Budgeteringsmarginalen, dvs. skillnaden mellan utgiftstaket och de takbegränsade utgifterna, uppgår till . Det är den maximala utgiftsökning som utgift- stakets nivå medger. bör motsvarande lämnas obudgeterat under utgiftstaket som en buffert för oförut- sedda händelser när budgetpropositionen lämnas till , i enlighet med riktlin- jen för säkerhetsmarginalen.41