prop · H3031d19 · 2015-09-21 00:00:00 — dersmål och svenska myndigheter, så kallade kontakttolkar, har ökat kraftigt till följd av det stora antalet invandrade personer i landet. En översyn som Myndigheten för har utfört på uppdrag av rege- ringen (U2015/02700) visar att det råder stor brist på kontakttolkar, i synnerhet utbildade och auktoriserade tolkar. Enligt myndigheten behövs det en fördubbling av antalet utbildningsplatser på kontakttolkutbildningen vid folkhögskolor och studieförbund, från dagens 268 platser till cirka 580, och fler utbildningsanordnare bör kunna anordna kontakttolkutbildning. För att tillgodose behovet av kontakttolkar behöver även tillgängliga tolkar kunna användas optimalt. Att få tolkkunskaperna validerade och ingå i Kammarkollegiets register utgör en kvalitets- stämpel och ökar tolkens tillgänglighet. Därför bör även valideringsmöjligheterna utökas. Vidare bör fler preparandutbildningar anordnas. Rege- ringen föreslår att medel tillförs för nya utbild- ningsplatser på kontakttolk-utbildningen, för- bättrade möjligheter till validering och ett ökat antal preparandutbildningar . Regeringen beräknar därefter att medel behöver tillföras permanent. Bidra till att göra det möjligt för en ökad mång- fald människor att påverka sin livssituation och skapa engagemang att delta i samhälls- utvecklingen Folkbildningsinsatser för asylsökande m.fl. Studieförbunden genomför särskilda utbild- ningsinsatser till asylsökande och personer som beviljats uppehållstillstånd och bor kvar i anläggningsboende. Syftet med insatserna är att ge meningsfull sysselsättning och bidra till att påskynda en framtida etablering i arbets- och samhällslivet för dem som beviljas uppehållstillstånd. Insatserna ska stärka del- tagarnas kunskaper i svenska språket, om sam- hället samt främja deltagande i arbets- och sam- hällslivet. En förordning om statsbidrag för detta ändamål har beslutats . Regeringen anser att det är angeläget att satsningen fortsätter och föreslår att medel avsätts. Jämställdhetsintegrering inom och Idrottsutbildarna har redovisat rapporten inom folkbildningen. Det är viktigt att arbetet för jämställdhet inom folkbildningen fortsätter och utvecklas. kommer att under vå- ren 2016, i enlighet med de riktlinjer som rege- ringen har beslutat (U2014/07548), att särskilt belysa hur jämställdhetsperspektivet har integre- rats i idrottens studie-, bildnings- och utbild- ningsverksamhet. Bidra till att utjämna utbildningsklyftor och höja bildnings- och utbildningsnivån i samhället Folkhögskolans och studieförbundens pedago- gik, som bygger på samtal och erfarenhetsutbyte i mindre studiegrupper, kan ge det stöd och den stimulans som många som inte har fullföljt en utbildning i det reguljära utbildningssystemet behöver. Även nyanlända personer kan ha behov av denna pedagogik. Sådan typ av undervisning möjliggör för deltagarna att få gymnasiekompe- tens och ökade möjligheter till arbete. Därför anser regeringen att antalet utbildningsplatser bör utökas främst på folkhögskolans allmänna kurs men även på de särskilda kurserna. Ett aktivt arbetssökande är vanligtvis en förut- sättning för att individen ska hitta ett nytt jobb men ibland behövs därutöver insatser som stär- ker den enskildes jobbchanser, t.ex. genom ut- bildning, arbetspraktik och subventionerade anställningar. Utbildningsinsatser stärker individens chanser att få ett jobb och bidrar därigenom till lägre arbetslöshet. Sådana insatser bidrar till att bryta passivitet genom att individen går från arbetslös- het till utbildning som individens kompetens och kunskaper utvecklas. Effekterna av utbildningsinsatserna kan variera mellan olika grupper av individer och beroende på insatsens syfte och utformning. – fler platser på folkhögskolans all- männa och särskilda kurser Folkhögskolan är en viktig del av . I enlighet med vad som aviserades i vårändrings- budgeten 2015 föreslår regeringen nu att medel avsätts inom ramen för för mot- svarande 2 000 nya utbildningsplatser på folk- högskolans allmänna kurs . Regeringen anser att det även bör tillföras yt- terligare medel för motsvarande ca 1 000 utbild- ningsplatser på folkhögskolornas allmänna och särskilda kurser. Syftet är att möjliggöra fortsatta studier för såväl de som har gått folkhögskolans studiemotiverande kurs eller etableringskurs för nyanlända, som för övriga personer som t.ex. saknar grundläggande utbildning eller befinner sig i sysselsättningsfasen. Genom att folkbildningen nu tillförs medel ökar möjligheten att nya folkhögskolor startas. Detta ser regeringen som positivt, särskilt om det kan ske i områden där folkhögskolorna inte traditionellt varit etablerade. Permanent satsning på studiemotiverande folk- högskolekurs Regeringen föreslår att satsningen på studie- motiverande folkhögskolekurs fortsätter och att medel tillförs motsvarande 1 000 platser riktade till deltagare i jobb- och utvecklings- garantin, utöver de platser som redan finns av- satta för ungdomar (se vidare utgiftsområde 14, avsnitt 3 Arbetsmarknad). Satsning på yrkesinriktade kurser på folkhögskola Regeringen anser att det bör skapas nya utbild- ningsvägar för att de som deltar i jobb- och ut- vecklingsgarantin ska förbättra sina möjligheter till arbete. Regeringen bedömer att en möjlighet bör införas för deltagare i garantin att gå yrkesin- riktade kurser på folkhögskola med bibehållet aktivitetsstöd under som längst 24 månader. Yrkesutbildningarna ska inriktas på sådana yrken där det råder brist på arbetskraft (se vidare ut- giftsområde 14, avsnitt 3 Arbetsmarknad). Bidra till att bredda intresset för och öka delaktigheten i kulturlivet Ett av syftena med statens stöd till folkbild- ningen är att bidra till att bredda intresset för och öka delaktigheten i kulturlivet. Folkbild- ningen är en av största kulturarenor, både när det gäller att erbjuda kulturupplevelser och möjligheter till eget skapande. Det är av stor vikt att folkbildningen fortsätter att spela denna roll för kulturlivet. Folkbildningen bör också fortsatt verka för att nå nya grupper av män- niskor som inte är delaktiga i kulturlivet. Spel över internet, bl.a. genom bolag som inte är reglerade i , fortsätter att öka sin mark- nadsandel i . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 bör på ett effektivt sätt bemöta en verklighet där nu oreglerade spelaktörer lockar allt fler att spela. Regleringen på spelområdet ska bl.a. sä- kerställa att de negativa konsekvenserna av spel om pengar inte ökar och att skadeverkningarna av överdrivet spelande minskar. Regeringen avser att omreglera spelmark- naden för att skapa en spelmarknad som präglas av ett högt konsumentskydd, hög säkerhet i spelen och tydliga förutsättningar för att få verka på marknaden. Alla aktörer som agerar på den svenska spelmarknaden ska göra det med behö- riga tillstånd och aktörer utan tillstånd ska stängas ute. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Avsnittet omfattar myndigheterna Statens kul- turråd och Myndigheten för kulturanalys samt bidrag till kulturområdesövergripande ändamål. I det innefattas bidrag till regional kulturverksam- het, Skapande skola, bidrag till allmänkulturella ändamål, utvecklingsverk-samhet och interna- tionellt kulturutbyte, forsknings- och utveck- lingsinsatser inom kulturområdet samt stöd till icke-statliga kulturlokaler. I avsnittet behandlas även tvärgående frågor som omfattar hela kultur- området samt internationellt samarbete som är gemensamt för kultur- och medieområdet. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom kulturområdesövergripande verksamhet, utgiftsområde 17 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete 1:4 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kultur- 1:5 Stöd till icke-statliga kulturlokaler 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet 1:7 Myndigheten för kulturanalys 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 I avsnitt 2.4 anges de mål för den nationella kulturpolitiken som beslutat. Huvuddelen av den resultatinformation som bedömningarna grundar sig på utgörs av åter- rapporteringar, uppföljningar och utvärder- ingar från myndigheter och institutioner. Resultaten av de statliga insatserna kan vara svåra att avgränsa från andra offentliga insatser för bl.a. verksamheter som finansieras gemen- samt med kommuner och landsting. De bedömningsgrunder som är specifika för respektive område inom kulturområdet redo- visas i respektive avsnitt. Gemensamma ut- gångspunkter för bedömningen inom kultur- området som helhet är barns och ungas till- gång till kultur, jämställdhet, tillgänglighet samt förnyelse och utveckling av verksam- heten. Bedömningen av resultatet för kulturområdes- övergripande verksamhet utgår från –verksamhet för att främja barns och ungas tillgång till kultur, –bidragsgivning inom ramen för kultur- samverkansmodellen utifrån bl.a. fördel- ning av medel per län och per konst- och kulturområde, –främjande av kulturlivets internationali- sering och internationellt samarbete, och –tillgänglighetsarbete utifrån både uppfölj- ning av målen inom funktionshinders- strategin och digitalisering av kulturom- rådet. Bedömningen görs vidare utifrån bl.a. Myn- digheten för kulturanalys uppföljningar och utvärderingar av kulturpolitiken och rap- porter från . arbetar aktivt med att sär- skilt uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur i enlighet med de kulturpolitiska målen. En viktig del i arbetet, vid sidan om bidrags- givningen, är att sprida kunskaper om olika metoder att stärka barns och ungdomars till- gång till kultur. Ansökningarna om Skapande skola-bidrag fortsätter att öka och allt fler elever omfattas av ansökningarna. ansökte 266 kommuner, vilket motsvarar av samtliga kommuner, samt 128 fristående sko- lor om bidraget. konstaterar att ansökningarnas kvalitet höjts, genom att de formella kraven är uppfyllda i allt högre grad. Vidare är det i ansökningarna tydligt att strukturen för samarbete mellan skola och kulturliv också förbättrats. har i bidragsgivningen prioriterat medel till kommuner som geografiskt befinner sig långt från den professionella kulturen samt de som ansökt om medel för Skapande skola- projekt riktade mot nyanlända elever. Tabell 3.2 Skapande skola 2013–2015 Andel kommuner i procent- Antal elever som omfattas beslut om propositionen Våränd- ringsbudget (prop 2014/15:99, bet. 2014/15:FiU21, rskr. 2014/15:255) innebar att Skapande skola-bidraget ökades med 10 miljo- ner kronor för att användas för verksamhet i förskolan. Regeringen anser att det är viktigt att barn får uppleva olika kulturuttryck och ges möjlighet att växa ge- nom kulturskapande. Barnrättsperspektiv i Statens kulturråds bidrags- givning Statens kulturråds mål är att av de verksamheter och projekt som finansiellt stöds av ska ha barn och unga som målgrupp. Detta mål uppnås med god marginal. Vid sidan om den konstom- rådesövergripande verksamheten, som är störst eftersom den inkluderar Skapande skola, är litteratur, bibliotek och kulturtidsskrifter det område som har störst andel bidrag till barn och unga, följt av scenkonst och musik. Utredning om en nationell strategi för den kommunala musik- och Regeringen har gett en särskild utredare i upp- drag att ta fram förslag till en nationell strategi för den kommunala musik- och (dir. 2015:46). Utredningen ska bl.a. kartlägga och beskriva verksamheten i , identifi- era hinder för elever att delta i verksamheten och föreslå hur en mer tillgänglig och jämlik kulturskola kan uppnås. Vidare ska utred- ningen föreslå åtgärder för hur försörjningen av lärare som ska undervisa i den kommunala musik- och kan säkras i framti- den. Uppdraget ska redovisas . Konferens om barn- och ungdomskultur Av budgetpropositionen framgick att regeringen avsåg att hålla ett uppföljningsmöte för alla de institutioner som gavs i uppdrag att utforma strategier på barn- och ungdomskulturområdet och därefter arbeta i enlighet med dessa –2014. En uppföljningsrapport avseende uppdraget har färdigställts och vid en konferens på temat mod och inkludering inom barnkulturen, ar- rangerad av , redovisades erfarenheter av arbetet som sam- manfattningsvis är goda. Områden som behö- ver utvecklas är bl.a. samverkan mellan olika institutioner och myndigheter på kultur- och medieområdet. Läsfrämjande insatser för barn och unga re- dovisas i avsnitt 5. Insatser för att stärka barn och unga som medvetna medieanvändare redovisas i avsnitt 13.4. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Kultursamverkansmodellen – kulturen ska stärkas i hela landet Samtliga län förutom ingår i kultursamverkansmodellen. Hu- vuddelen av statens stöd till regional kultur- verksamhet fördelas därför inom ramen för modellen. Modellens syfte är att ge ökat ge- nomslag för regionala prioriteringar och vari- ationer samt att främja samverkan mellan stat- liga, regionala och lokala aktörer. fördelade ca till länen, efter be- dömning av de länsvisa kulturplanerna som tagits fram av landstingen i dialog med kom- munerna, kulturskapare och civilsamhälle. Landstingen ansvarar därefter för att fördela medlen vidare till de bidragsmottagare inom de sju konst- och kulturområden som anges i förordningen (2010:2012) om fördelning av vissa statsbidrag till regional kulturverksamhet. Den länsvisa fördelningen framgår av tabell 3.2 nedan. Av flera regionala kulturplaner framgår även kopplingen till länens regionala utvecklings- strategier. Ofta beskrivs då kulturområdet som en viktig faktor för attraktivitet, utveck- ling och livsmiljö. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 3.3 Fördelning av kultursamverkansmedel, verksamhetsbidrag 2014 samt fördelning till Total bidragsfördelning per län och fördelning i procent per konst- och kulturområde 1Avser teater, dans och musik. 2Avser konst- och kulturfrämjande. 3Bidrag ingår i fördelning till annat län. Som framgår av tabellen är scenkonsten och museerna de enskilt största områdena inom modellen. Områdena tilldelades sammantaget av medlen i kultursamverkans- modellen . Inom ramen för anslag 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet, som går till kultursamver- kansmodellen och institutioner i , kan även fördela tidsbegrän- sade utvecklingsbidrag. fördelades sammanlagt 108 utvecklingsbidrag om totalt varav gick till de 20 län som ingår i modellen. I detta belopp ingår en tillfällig förstärkning på till de regionala kulturverksamheterna som avsåg perioden –2014. En stor del av utvecklingsbidragen har gått till museer, musik, bild- och form samt dans. , och var de län som fick ta del av de största beloppen. presenterade en övergripande nationell uppföljning av utfallet för modellen . Uppföljningen visar att det statliga stödet till länen i snitt uppgick till av de totala årliga verksamhetsstöden. De regionala och kommunala bidragen utgjorde . Rapporten visar övergripande att det inte skett några genomgående omprioriteringar på regional nivå men att det finns tendenser till organisatoriska förändringar. Barn och unga är en prioriterad målgrupp. Det interkulturella perspektivet är generellt svagt beskrivet och det finns ett behov av att förstärka grundläggande strukturer för att tillgängliggöra ett profession- ellt utbud av dans. I enlighet med uppdraget att kontinuerligt ut- värdera kultursamverkansmodellen har Myndig- heten för kulturanalys publicerat en rapport om länsteatrarnas arbete. Rapporten, som publicera- des , framhåller bl.a. att regionernas tjänstemän fått en ökad roll, att länsteatrarnas uppdrag som regional resurs förstärks och att teatercheferna får en ny roll. presenterade en förstudie inför en utvärdering av kultursamver- kansmodellen. Resultatet av utvärderingen pre- senteras . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 3.4 Länsvis fördelning av utvecklingsbidrag 1 Den tillfälliga förstärkningen på ingår i beloppen –2013. bjöd in ett fyrtiotal landstingspolitiker från samtliga län som ingår i kultursamverkansmodellen för dialog om modellen utifrån nationell och regional kul- turpolitik. Vid diskussionerna framkom, såsom tidigare utvärderingar visat, att många ser att modellen landat väl och att den bidragit till att kulturen står högt upp på agendan i många län. Flera pe- kade på att det finns behov av att hitta former för samverkan för att det civila samhällets orga- nisationer ska bli än mer delaktiga. Vidare fram- kom bl.a. att rollfördelningen och dialogen mel- lan landstingen och den statliga nivån behöver vidareutvecklas samt att uppföljningen av mo- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 dellen anses för detaljerad. Flera uttryckte också att det finns behov av ytterligare finansiering. Det internationella och interkulturella samar- betet ska genomsyra hela kulturområdet vilket även framgår av de nationella kulturpolitiska målen. Detta beskrivs även i samtliga myndig- heters instruktioner inom kulturområdet. har ett övergri- pande uppdrag när det gäller kulturlivets inter- nationalisering, vilket framgår av myndighetens instruktion. Myndigheten ska särskilt bedriva ett främjandearbete inom litteraturområdet och scenkonstområdet. har utvecklat stödet till internationell mobilitet och internationellt samarbete så att det integreras i högre grad i övrig bidragsgivning inom de olika konstområ- dena. Detta sätt att hantera ansökningar bedöms av bättre spegla utvecklingen på fältet, där de fria aktörerna inom scenkonst och musik samt bild- och formområdet i hög grad har en verksamhet i vilken internationell sam- verkan ingår som en integrerad del. arbetar med att utveckla formerna för uppfölj- ning av den internationella dimensionen inom samtliga stödordningar. samverkan med landstingen är viktig då dessa har ett ansvar inom ramen för kultursamverkansmodellen att främja och verka för det internationella arbetet. har fortsatt deltagit på flera internationella mässor för scenkonst, dels i samverkan med andra myndigheter, dels inom ramen för ett nordiskt samarbete. är medlem i scenkonstorganisa- tioner som IETM (for Contemporary Performing Arts) och APAP (). I internationella sammanhang ska Statens kultur- råd främja kulturens roll för yttrandefrihet och demokratisering. Inom ramen för detta uppdrag ska verka för synergier mellan kul- turpolitiska och biståndspolitiska insatser. Detta framgår av myndighetens regleringsbrev. har ansvarat för ett Sida-finansierat projekt kring aktörssamverkan inom kulturområdet med aktörer i , , , , och Sydaf- rika. Denna samverkan med Sida slutrapportera- des . sammanfattande slutsats är att konstnärligt utbyte kan bidra till att uppfylla delar av biståndspolitiska och kulturpolitiska mål. Därför bör diskussioner föras om ett fortsatt samarbete med Sida. Svenskt deltagande i EU:s kulturprogram är tillsammans med Stiftelsen kontaktkontor för EU- programmet Kreativa 2014– 2020, i syfte att främja ansökningar från svenska aktörer. Sammanlagt genomfördes ett tjugotal seminarier och informationsmöten och tre blan- kettverkstäder för att bistå sökande organisa- tioner vid skrivandet av ansökningar. Intresset från svenska aktörer har enligt varit stort . För redovis- ning av delprogrammet MEDIA se avsnitt 12.4.2. Tabell 3.5 Svenskt deltagande i EU-programmet – delprogrammet Kultur 2014 Totalt antal svenska aktörer, - varav projektparter eller Beviljade medel i miljoner har åtta utsända kulturråd placerade i olika delar av världen. För kulturlivet utgör kulturråden en viktig länk mellan och de länder i vilka kulturråden verkar. Kulturdepar- tementet är huvudman för sju av de utsända kulturråden vilka finns vid Sveri- ges ambassader i , , , Pe- king och , vid generalkon- sulat i samt vid ständiga repre- sentation vid Europeiska unionen i . Kulturråd finns även i , med Svenska insti- tutet som huvudman. Kulturrådsbloggen är en viktig kanal för att kommunicera verksamheten och öka tillgängligheten till kulturråden. Bland aktiviteterna i kan omnämnas att det ge- mensamma Felleshuset, som ambassaden delar med de övriga nordiska ambassaderna, fylldes med flera utställningar , bl.a. Play Nordic med inriktning på musik och design. I gjordes de två största sats- ningarna på dans- respektive musikområdet. Den nordiska i rönte stor uppmärksamhet och har lett till ett ökat intresse för nordisk dans. Med fokus på jämställdhet inom musikbranschen anordna- des även en workshop för kvinnliga discjockeyer. I lanserades norra i samband med det europeiska kulturhuvudstads- året i , varvid en rad utställningar och före- drag, med inriktning på samisk kultur arrangera- des. I genomfördes den stora satsningen om skapande kultur och nä- ringsliv – Kreativnaja Shvetsija – varvid bl.a. an- ordnades en designutställning i samarbete med Svensk Form. I har det enskilt största projektet varit , om barns rättigheter till kultur. Olika aktörer från och har bjudits in för deltagande i konferenser och seminarier på temat barn och kultur. Ambassaden i har anordnat en rad visningar av svensk film. Inom scenkonsten har ett antal svenska teaterföreställ- ningar kunnat turnera i , bl.a. barnföreställ- ningen Natt . I har utställningsserien i House of om- fattat utställningar som tema om re- spektive satsningen för i . Europeiska unionens insatser ska bidra till kul- turens och den audiovisuella sektorns (film, tv och video) utveckling och främja samarbete mellan medlemsstaterna. Kulturpolitiken faller huvudsakligen under nationell behörighet, men vid behov kan EU stödja och komplettera med- lemsstaternas insatser. EU:s stöd till kultur- och medieområdet sker framförallt genom programmet Kreativa , som är inriktat på de kulturella och kreativa nä- ringarna. Rådets nya arbetsplan för kultur trädde i kraft och löper . Ar- betsplanen anger de prioriterade områden som rådet avser att arbeta med samt de arbetsmetoder som ska användas. Arbetspla- nen knyter an till och bygger vidare på det som 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 tidigare uppnåtts för . Sam- tidigt har en mer strategisk dimension lagts till i syfte att stärka kopplingen mellan arbetsplanen och rådets och de roterande ordförandeskapens arbete. De prioriterade områden som medlems- staterna enats om är tillgänglig kultur för alla, kulturarv, den kulturella och kreativa sektorn, kreativ ekonomi och innovation, främjande av kulturell mångfald, kulturens roll i EU:s yttre förbindelser samt rörlighet. har rådet i slutsatser upp- märksammat mervärden av samverkan mellan den kulturella och kreativa sektorn och andra samhällssektorer. Inom ramen för den öppna samordningsme- toden arbetar fyra grupper. Det gäller områdena finansieringsmodeller för den kulturella och kreativa sektorn, ökad tillgänglighet till kultur genom digitalisering, kulturarv och delaktighet samt utveckling av den av EU fastställda åttonde nyckelkompetensen för EU:s medborgare kultu- rell medvetenhet och kulturyttringar. deltar i samtliga fyra arbetsgrupper. I budgetpropositionen avsattes 75 mil- joner kronor till kulturhuvudstad 2014, varav och 38 miljo- ner kronor . Medlen har fördelats av . Därutöver har ett antal in- stitutioner och myndigheter, t.ex. , , , , Stiftelsen och , sam- manlagt beviljat ca av egna medel till projekt som relaterar till kulturhuvud- stadsåret. På basis av slutredovisningar lämnade av det tjugotal myndigheter och institutioner som har haft i uppdrag att samverka med kulturhuvudstad har gjort en sammanställning av de samlade statliga insat- serna (dnr KUR 2015/397). Enligt uppgår den statliga finansieringen i form av bi- drag till aktörer till totalt ca 102,4 miljoner kro- nor. gör sammanfattningsvis be- dömningen att de uppdrag som statliga myndig- heter och institutioner har haft har bidragit till ett ökat samarbete mellan nationella, regionala och lokala aktörer och till fördjupande av nya nätverk. Bidragsgivande myndigheter rapporte- rar att det har funnits ett stort intresse från Umeåbaserade aktörer att ansöka om statlig finansiering för projekt under kulturhuvudstads- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Enligt har kulturhuvudstads- året bidragit till att särskilda satsningar har ge- nomförts.