prop · H3031d2 · 2015-09-21 00:00:00 — I tabellen nedan framgår intäkter, kostnader och transfereringar för verksamhetsgrenen Stöd till den parlamentariska processen. Tabell 5.1 Intäkter, kostnader och transfereringar 1 Exklusive intäkter av anslag. De lägre kostnaderna jämfört med beror främst på att avsättningen för framtida pensioner och inkomstgarantier inklusive sociala avgifter har minskat jämfört med föregående år. Utöver de nedlagda kostnaderna, , har betalats ut i form av stöd och bidrag. Dessa avser framför allt stöd till partigrupperna i (288,, varav för politiska sekreterare), stöd till politiska partier (), bidrag till riksdags- partiernas kvinnoorganisationer (), bidrag till interparlamentariskt sam- arbete () och resebidrag till skolor (). Intäkterna kan främst hänföras till uthyrning av lokaler i fastigheter, överenskommelse med ombudsmän () om vissa tjänster och försäljning av riks- dagstryck. kommer att behandla års- redovisning . Vid behandlingen av årsredovisningen (bet. 2014/15:KU1) hade utskottet inget att invända. Enligt uppfattning ger årsredo- visningen en i alla väsentliga avseenden rätt- visande bild av finansiella ställning . P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 5.4.12:1 ledamöter och partier m.m. Tabell 5.2 Anslagsutveckling 2:1 ledamöter och partier m.m. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 867 134 tkr prisnivå. 3Motsvarar 867 134 tkr prisnivå. 4Motsvarar 867 133 tkr prisnivå. Anslaget får användas för kostnader för; –ersättningar som ledamöter enligt lag har rätt till inom ramen för sitt ledamotsuppdrag, –stöd till riksdagsledamöternas och parti- gruppernas arbete i , –talmannens verksamhet, resor och repre- sentation, –utskottens utgående besök samt utrikes och inrikes resor och utfrågningar, –internationellt och interparlamentariskt samarbete samt bidrag till interparlamen- tariskt samarbete, –bidrag till föreningar i samt för –språkutbildning till ledamöter. Förslag till ändringar gällande stöd till politiska sekreterare Riksdagsstyrelsens förslag: Vid bestämmandet av stödet till kostnader för politiska sekreterare åt ledamöter ska beloppet per politisk sekreterare och månad ligga till grund för beräkningen. Lagändringen ska träda i kraft . P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Skälen för riksdagsstyrelsens förslag: Stödet till partigrupperna i för politiska sekreterare till ledamöter beräknas med utgångspunkt i ett schablonbelopp per mandat i enlighet med lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigrupper- nas arbete i . Stödet är avsett att täcka kostnaderna för handläggarhjälp åt ledamöter och beräknas efter en politisk sekreterare per riksdagsledamot. Schablonbe- loppet för stödet till politiska sekreterare föreslås räknas upp med från nuvarande till fr.o.m. . Förslaget innebär att nivån på anslaget behöver höjas med . Tabell 5.3 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 2:1 ledamöter och partier m.m. Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Med reservation för uppräkningen av stödet till politiska sekreterare på har gjort bedömningen att det preliminärt anvisade anslaget , inklusive beräknat anslagssparande, bör kunna rymma den ordinarie verksamheten. Riksdagsstyrelsen föreslår att anvisas under anslaget 2:1 ledamöter och partier m.m. . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 5.4 Anslagsutveckling 2:2 förvaltningsanslag 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 715 382 tkr prisnivå. 3Motsvarar 715 382 tkr prisnivå. 4Motsvarar 715 382 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Riksdagsförvaltnin- gens förvaltningsutgifter, bidrag till föreningar i och resebidrag till skolor. Anslaget får också användas för kostnader för stipendier till skolungdomar och kostnader för nämnder och riksdagsorgan enligt lagen (2011:745) med instruktion för . Riksdagsstyrelsen har fastställt en strategisk plan för 2015–2018 (dnr 1574- 2014/15). ska bedriva sin verksamhet med utgångspunkt i uppdraget att skapa bästa möjliga förutsättningar för riks- dagens och ledamöternas arbete. Ambitionen är att höja kvaliteten och effektiviteten i stödet till den parlamentariska processen genom att förbättra arbetssätten och ta tillvara digitala möjligheter. Stöd till arbetet i kammare och utskott m.m. Förvaltningens långsiktiga ambition är att förbättra förutsättningarna för ett effektivt parlamentariskt arbete, inte minst med hjälp av stabila digitala lösningar. Kvaliteten i arbetet med t.ex. beredningsunderlag, uppföljningar och utvärderingar ska också utvecklas. Förvaltningen ska skapa driftsäkra och användarvänliga it-system som stöder den parla- mentariska processen och utveckla de digitala arbetssätten i kammaren, utskotten och . Förvaltningen ska också stärka sin kunskap om aktuella sakpolitiska frågor och författningsarbete samt fortsätta att utveckla EU-arbetet. Stöd och service till ledamöter och partikanslier Förvaltningens långsiktiga ambition är att ge ett behovsanpassat stöd som gör det enklare att vara ledamot. Tydliga regler och smidiga rutiner ska göra det lätt att göra rätt. Dessutom ska till- gången till digital och personlig service vara god. Förvaltningen ska också underlätta för leda- möterna genom att ge ett bra kunskapsunderlag till politiken. Säkerheten i ska stärkas med bibehållen öppenhet. Med anledning av utredningar inom säkerhetsområdet kan det bli aktuellt för riksdagsstyrelsen att återkomma till . Förvaltningen ska ge professionell och samlad service som är lätt tillgänglig i ett servicecenter och i digitala kanaler, samordna sitt kunskaps- stöd till ledamöterna och partikanslierna, skapa förutsättningar för effektiva arbetssätt med hjälp av moderna tekniska lösningar, t.ex. samarbets- och mötestjänster samt fastställa och upprätt- hålla säkerhetsnivåerna för den fysiska säker- heten och informationssäkerheten. Ytterligare åtgärder för att säkerställa till- gången till övernattningsbostäder kan komma att genomföras. Kunskap om och arbete Förvaltningens långsiktiga ambition är att riks- dagen ska vara en självklar arena för demokrati, kunskap och dialog. Kunskapen om och roll i den demokratiska processen ska främjas. Tillgängligheten till och insynen i riks- dagens arbete och beslut ska också ökas. Förvaltningen ska kontinuerligt utveckla den digitala kommunikationen så att den möter nya behov och förväntningar samt utveckla det redaktionella och pedagogiska arbete som gör arbete mer begripligt och intressant. Dessutom ska mötesplatser för kunskap och dialog utvecklas, t.ex. Demokrativerkstaden. För att öka möjligheterna för fler gymnasie- klasser att besöka bör ytterligare avsättas för resebidrag till skolor. Det innebär att totalt får användas för sådana resebidrag. Höjningen ska rymmas inom anslaget. Vård och bevarande av byggnader och samlingar Förvaltningens långsiktiga ambition är att för- valta fastigheter på ett professionellt P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 sätt och att anpassa lokalerna så att de svarar mot behoven i alla delar av verksamheten. I det arbetet ska hänsyn tas till bl.a. kulturhistoriska värden, tillgänglighet och miljö. Konstbeståndet och samlingarna ska vara relevanta och till- gängliga. Förvaltningen ska tydliggöra servicenivåerna och förbättra kommunikationen om fastigheter och lokaler. Förvaltningen ska vidare ta fram styrdokument för fastigheter och samlingar. Väl fungerande processer ska etableras för bl.a. förvaltning av fastigheter, interiörer och konst. Äldre riksdagsdokument ska digitaliseras för att kunna göras tillgängliga via webb- plats. Förvaltningens långsiktiga ambition är att vara en öppen och tillgänglig myndighet. Det ska vara lätt att ta del av allmänna handlingar och infor- mation om verksamheten. Förvaltningen ska också vara en flexibel och kompetent organisa- tion som ständigt förbättras. Riksdagsför- valtningen ska behålla sin miljöcertifiering och fortsätta att ha en hög ambition när det gäller hänsyn till miljön. Förvaltningen ska etablera ett systematiskt arbete med ständiga förbättringar med utgångs- punkt i bl.a. värdegrunden och visionen. Förvalt- ningen ska skapa förutsättningar för ett modernt och ansvarstagande ledarskap och medarbetar- skap och fortsätta att utveckla den strategiska kompetensförsörjningen. Förvaltningen ska även följa principerna för klarspråk i all kommunika- tion, förbättra informationen om Riksdagsför- valtningen och göra uppgifter ur förvaltningens diarium tillgängliga på webbplats. Det pågår även en översyn av lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för , ombuds- män och i syfte att säkerställa ett relevant och tydligt regelverk. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Tabell 5.5 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 2:2 förvaltningsanslag Förändring till följd av: till/från andra Riksdagsstyrelsen föreslår att anvisas under anslaget 2:2 förvaltningsanslag . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . Riksdagsstyrelsens förslag: Investeringsplanen för anslaget 2:2 förvaltningsanslag –2019 godkänns (tabell 5.6). 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Nivån på de investeringar som föreslås för perioden –2019 beräknas ligga på ungefär samma nivå . Riksdagsstyrelsens förslag: bemyndigas att ta upp lån i Riksgälds- kontoret för investeringar i anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst . Skälen för riksdagsstyrelsens förslag: De investeringar som är planerade inryms inom nuvarande låneram. Därför föreslås ingen förändring av låneramen . Tabell 5.7 Anslagsutveckling 2:3 fastighetsanslag 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för kostnader för särskilt beslutat underhåll i egna fastigheter och bostadsrätter. Det får också användas för kostnader för renoverings- och underhållsåtgärder, evakueringslokaler i samband med renoveringsarbeten, fast inredning och konst samt kostnader för it-system kopplade till denna verksamhet. Anslaget får även användas för att täcka kostnader för räntor och avskriv- ningar för ovanstående. har genomfört en omfattande genomgång och analys av fastigheternas status. Analysen visar att skicket på fastigheterna och deras tekniska installationer generellt sett är sämre än vad som varit känt. Resultatet av analyserna har sammanställts till underhållsplaner för respektive fastighet. Felav- hjälpande underhåll genomförs kontinuerligt. En lokal- och fastighetsstrategi har tagits fram för att förtydliga inriktningen för arbetet. Det finns även ett behov av att förändra lokalerna så att dessa bättre stöder arbetssätt och krav. För att dokumentera dessa behov har förvaltningen på riksdagsstyrelsens uppdrag även tagit fram ett strategiskt lokalprogram för fastigheter. Det strategiska lokal- programmet och underhållsplanerna ligger till grund för den fortsatta planeringen av kom- mande fastighetsrenoveringar. Strategiska fastig- hetsfrågor behandlas i en beredningsgrupp för fastighetsfrågor som leds av talmannen. Vård och bevarande av byggnader och samlingar Som en del av det strategiska lokalprogrammet finns en genomförandeplan för renoveringar framtagen. Denna visar på att renoverings- arbetena kommer att pågå in . Detta påverkar även kostnaderna för avskrivningar och räntor. Som en följd av kommande renoveringar kommer kostnaderna för tillfälliga evakuerings- lokaler att vara höga. I kvarteret är läget i fråga om vatten- och avloppsstammar fortfarande bekym- mersamt. Därutöver behöver omfattande arbe- ten göras när det gäller tillgänglighet, ventilation, el och ytskikt. Åtgärder planeras att genomföras i enlighet med det strategiska lokalprogrammet. genomfördes en förstudie om vattenskadorna i golvet i västra plan 1. Renoveringen av dessa lokaler måste samordnas med övriga arbeten i fastigheten. Golvet är dock i ett sådant skick att det inte är P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 uteslutet att akuta åtgärder måste vidtas innan ett samordnat renoveringsprojekt kan genom- föras i västra. gav riksdagsstyrelsen riks- dagsdirektören i uppdrag att utreda och lämna förslag på hur tillgången till övernattnings- bostäder kan säkerställas . Frågan kan få budgetkonsekvenser . Riksdagsstyrelsen avser att återkomma till riks- dagen om frågan blir aktuell. beslutade styrelsen att påbörja en förstudie om renovering av ledamotshuset. Förstudien pågår t.o.m. . I förstudien ingår en behovskartläggning som genomförs med representanter för ledamöter och partikanslier. Efter förstudien tas beslut i riksdagsstyrelsen om projektet ska starta med ett programarbete. Kostnaderna för renoveringarna kommer att vara betydande. Riksdagsstyrelsen planerar att återkomma i ärendet. I samband med förstudien om ledamotshuset samt med utgångspunkt i det strategiska lokal- programmet pågår vidare en utredning om en extern godsmottagning. Förslaget till höjning av anslaget är kopplat till ökade kostnader för underhåll. Riksdagsförvalt- ningen avser att återkomma med eventuella justeringar av denna nivå. Tabell 5.8 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 2:3 fastighetsanslag Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Riksdagsstyrelsen föreslår att anvisas under 2:3 fastighets- anslag . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till . P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Riksdagsstyrelsens förslag: Investeringsplanen för anslaget 2:3 fastighetsanslag – 2019 godkänns (tabell 5.9). Underhåll- och renoveringsplan, Nivån på de investeringar som föreslås för perioden –2019 baserar sig på nuvarande beslutade och planerade underhålls- och renove- ringsåtgärder av fastig- heter. Riksdagsstyrelsens förslag: bemyndigas att ta upp lån i Riksgälds- kontoret för investeringar i fastigheter och tekniska anläggningar som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst . Skälen för riksdagsstyrelsens förslag: De investeringar som är planerade inryms inom nuvarande låneram. Därför föreslås ingen förändring av låneramen . På grund av omfattningen av planerade underhålls- och ombyggnadsåtgärder samt even- tuella tidsmässiga förskjutningar kommer nytt- jandegraden att vara lägre än . Mål för ombudsmän () 2016 ombudsmäns (JO) uppgift är att, enligt 13 kap. 6 § regeringsformen samt lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän (), utöva tillsyn över tillämpningen i offentlig verksamhet av lagar och andra författningar. Det främsta syftet med JO:s verksamhet är att främja rättssäker- heten. De övergripande målen för verksamheten är följande: –Att genom tillsyn över efterlevnaden av lagar och andra författningar hos dem som utövar offentlig verksamhet främja rättssäkerheten och höja den rättsliga kvalitetsnivån i myndighetsutövningen. –Att främja den internationella spridningen av idén om rättslig kontroll genom oberoende ombudsmannainstitutioner. –Att fullgöra de uppgifter som ankommer på ett nationellt besöksorgan (National Preventive Mechanism, NPM) enligt det fakultativa protokollet till konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (OPCAT). Verksamheten ska bedrivas med hög kvalitet och vara effektiv. Handläggningstiderna och ärende- balansen ska hållas på en rimlig nivå. Mer preciserade mål för verksamheten kommer att anges i . De övergripande mål som sattes upp överensstämmer med de övergripande mål som föreslås . hade i verksam- hetsplanen mer preciserade mål satts upp när det gällde bl.a. handläggningstider för klagomåls- ärenden samt inspektionsverksamheten. För klagomålsprövningen var målet att andelen avskrivningsärenden med längre handläggnings- tid än inte skulle vara större än föregående år, dvs. För de remitterade ärendena var målet att andelen ärenden med längre handläggningstid än skulle minska jämfört med föregående år, dvs. För inspektionsverksam- heten var målet att antalet avslutade inspek- tioner, tillsynsavdelningarnas och NPM– enhetens sammanlagda antal, skulle uppgå till minst 55. hade andelen avskrivningsären- den med en längre handläggningstid än minskat till och andelen remitterade ärenden med en handläggningstid längre än hade minskat till . Antalet inspektioner, tillsynsavdelningarnas och NPM-enhetens sammanlagda antal, uppgick till 56. besvarades 101 remisser i lagstiftningsärenden. JO tog emot 20 utländska besök för information och diskussion och deltog i 13 aktiviteter utomlands. 2015 har inströmningen av ärenden legat på i stort sett samma nivå som 2014. konstitutionsutskott har betonat att klagomålsprövningen är JO:s viktigaste uppgift och den som är bäst ägnad att uppfylla syftet med JO:s verksamhet i stort. Denna verksamhet har också prioriterats. registrerades 7 233 nya klago- målsärenden. En ökning med drygt 200 ärenden jämfört med föregående år. Som tidigare nämnts har andelen avskrivningsärenden med en längre handläggningstid än minskat till 10 P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Målet har nåtts. Även andelen remit- terade ärenden med längre handläggningstid än har minskat, från . Målet har nåtts. Målet för inspektionsverksamheten har nåtts. JO:s bedömning är att ärendehandläggningen hållit samma höga kvalitet som . För ytterligare resultatinformation hänvisas till JO:s ämbetsberättelse för –samt till årsredovis- har bedömt års- redovisningen som i allt väsentligt rättvisande. 5.4.42:4 ombudsmän () Tabell 5.10 Anslagsutveckling 2:4 ombudsmän () 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 89 041 tkr prisnivå. 3Motsvarar 89 041 tkr prisnivå. 4Motsvarar 89 042 tkr prisnivå. Anslaget får användas för ombuds- mäns (JO) förvaltningsutgifter och anskaff- ningar av anläggningstillgångar. ombudsmäns (JO) förslag: ombudsmän () får finansiera anläggningstillgångar som används i myndig- hetens verksamhet med anslag. Skälen för ombudsmäns (JO) förslag: JO har fått använda anslagsmedel P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 för att finansiera sina anläggningstillgångar, bl.a. med hänsyn till att dessa investeringar normalt är av ringa omfattning. Enligt 11 § lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för , ombuds- män och ska anläggningstill- gångar finansieras med lån i , om inte beslutar att finansiering ska ske på annat sätt. uppskattas investeringsbehovet till ca , beloppet avser investering i ett elektroniskt arkiv. ombudsmäns (JO) överväganden För att bevara elektroniska handlingar och information för framtiden behöver JO investera i ett elektroniskt arkiv. Som redovisats ovan uppskattas kostnaden för denna investering till varav licensavgifter beräknas till ca och konsultkostnader för konfiguration/installation till ca . behöver därför användas av JO:s anslagssparande för detta ändamål. Den löpande driftskostnaden för ett elektroniskt arkiv uppskattas till . På grund av de senaste årens investeringar och en förnyad överenskommelse om JO:s it- drift med har JO:s kostnader för it ökat. JO har inte begärt att anslaget ska justeras för denna del och gör inte det nu heller. har JO investerat i ett ärendehanteringssystem och en extern webbsida. Därutöver pågår en investering i ett internt intranät. har fattat beslut om att JO inte längre ska ha åtkomst till Riksdags- förvaltningens intranät. En konsekvens av detta är att JO behöver investera i ett eget intranät och skapa en organisation för drift av denna. Investeringen beräknas till och den löpande driftskost- naden till ca . Därtill tillkommer för de juridiska rättskällor som JO har haft tillgång till via Riksdags- förvaltningens intranät. Denna kostnad ryms inte inom nuvarande anslagsnivå. JO föreslår därför att anslaget tillförs . Tabell 5.11 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 2:4 ombudsmän () Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. ombudsmän () . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Området omfattar främst verksam- het i frågor som bidrar till att verka för en levande samisk kultur, som finansieras från anslag 3:1 . Samepolitiken ingår i flera utgiftsområden, bland andra under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid och 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. och framåt beräknas utgifterna öka med till följd av satsningar för att förstärka . Tabell 6.1 Utgiftsutveckling inom område och samepolitiken 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Det övergripande målet för samepolitiken är att verka för en levande samisk kultur byggd på en ekologisk hållbar rennäring och andra samiska näringar (prop. 2005/06:1 utg.omr. 23, bet. 2005/06:MJU2, rskr. 2005/06:108). I detta avsnitt redovisas resultaten av de åtgärder som bidragit till att verka för en levande samisk kultur. Resultaten av de åtgärder som vidtagits avseende rennäring och andra näringar redovisas under utgiftsområde 23 Areella näringar, lands- bygd och livsmedel. Vidare redovisas den del som rör samerna som nationell minoritet under avsnitt 10 Nationella minoriteter. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 6.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Bedömningen av resultatet utgår bl.a. från: –Samråd med och inflytande för samerna. –och andra aktörers arbete med att stärka det samiska språket. –och andra myndigheters arbete för ett starkt och mångfaldigt konst- och kulturliv. Bedömningarna utgår främst från årsredovisning. I bedömningen vägs även resultat från lägesrapporter och utredningar från t.ex. in. Samråd med och inflytande för samerna Samiska folkets möjligheter att behålla och utveckla ett eget kultur- och samfundsliv ska främjas enligt regeringsformen. och samerna har en särskild ställning i samhället och är centralt när det gäller samernas möjlighet att utöva självbestämmande. har ansvarigt statsråd därför haft två dialogmöten med och har ett dialogmöte genomförts 2015. Dialogen med är en förutsättning för, och en grund i, arbetet med att forma samepolitiken. I dialo- gen har frågor tagits upp som är särskilt viktiga för det samiska folket och för att forma en framtida politik inom området. Dialogen har också bidragit till att öka kunskapen om par- ternas förhållande till och tankar kring den fort- satta processen. Vidare har dialogen resulterat i att avser att tillsätta en expertgrupp med särskilt fokus på arbetet med den framtida politiken för det samiska folket. har fortsatt att aktivt utarbeta handlingsplaner som ett sätt att tydlig- göra ansvar och ambitioner inom olika områden, bl.a. i syfte att öka sitt inflytande.