prop · H3031d20 · 2015-09-21 00:00:00 — Tabell 3.43 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:11 Utvecklingsprojekt för jämställda offentliga rum Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. I många tätorter finns miljöer som är utformade så att människor känner sig otrygga och ovälkomna. Framförallt i kvinnors och flickors liv får det direkta konsekvenser genom att de känner sig begränsade i sina möjligheter att röra sig utomhus. Mot denna bakgrund anser regeringen att det är angeläget att vidta åtgärder för att främja jämställda offentliga rum. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:11 Utvecklingsprojekt för jämställda offentliga rum 2016. 3.7.91:12 Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer Tabell 3.44 Anslagsutveckling 1:12 Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till energieffektivisering och renovering av flerbostadshus upplåtna med hyresrätt samt för statsbidrag till förnyelse av utomhusmiljöer. Anslaget får även användas för merkostnader för att administrera anslaget. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:12 Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2017–2019. Skälen för regeringens förslag: För att skapa goda förutsättningar för beslut om stöd är det nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser om utgifter kommande år. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:12 Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2017-2019. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 3.45 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:12 Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 3.46 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:12 Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. respektive 1 000 000 000 3.7.10 1:13 Upprustning av skollokaler Tabell 3.47 Anslagsutveckling 1:13 Upprustning av skollokaler 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. För att underlätta omställningen till ett energisystem baserat på förnybar energi är det av avgörande betydelse att den bebyggda miljöns energianvändning minskar. Nya bostäder och byggnader är mer energieffektiva än det befintliga beståndet. Den stora utmaningen inom bostadssektorn är därför att få upp takten på renoveringarna och att energieffektivisera det befintliga beståndet. En stor del av bostadsbestånd är mer än och upprustningsbehovet för bl.a. de s.k. miljonprogramsområdena från 1960- och 70- talen är omfattande. Genom ekonomiskt stöd till fastighetsägare i områden med socioekonomiska utmaningar ges dessa förutsättningar att genom renovering och energieffektiviseringsåtgärder minska energianvändningen och förbättra boendemiljön som hyresgästerna skyddas mot orimliga hyreshöjningar. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 1:12 Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer . , 2018 och 2019 Anslaget får användas för statsbidrag för renovering av skollokaler och för upprustning av utemiljöer för förskolor, skolor och fritidshem. Anslaget får även användas för administration av statsbidraget för renovering av skollokaler och för upprustning av utemiljöer för förskolor, skolor och fritidshem. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:13 Upprustning av skollokaler ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Skälen för regeringens förslag: För att skapa goda förutsättningar för beslut om stöd är det nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser om utgifter kommande år. Regeringen bör därför bemyndigas att under 2016 för anslaget 1:13 Upprustning av skollokaler ingå ekonomiska åtagande som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018. Tabell 3.48 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:13 Upprustning av skollokaler Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 3.49 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:13 Upprustning av skollokaler Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Många svenska skollokaler är i behov av att rustas upp. Den fysiska miljön i skolan har betydelse för elevernas välmående och deras förutsättningar att inhämta och utveckla kunskaper och värden. Satsningen syftar till att ge elever en förbättrad lär- och arbetsmiljö och minska lokalernas miljöpåverkan, t.ex. genom energieffektivisering. Ett sådant stöd bidrar till att göra skolan till en mer attraktiv arbetsplats för såväl lärare som elever och till att skapa modernare lärmiljöer. Regeringen har därför gett , i samverkan med och , i uppdrag att fördela ett statsbidrag för medfinansiering av upprustning av skollokaler. Satsningen avser i första hand och motsvarande skolformer men inbegriper också lokaler i direkt anslutning till skolan, såsom lokaler för förskoleklass. gymnasieskolans och gymnasiesärskolans lokaler omfattas till viss del. Utemiljön vid förskolor, skolor och fritidshem är också i behov av upprustning. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med 2016. Även gymnasieskolor och gymnasiesärskolor kan komma att ingå i satsningen. Insatserna beskrivs mer under UO16. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:13 Upprustning av skollokaler . beräknas anslaget till respektive . 3.7.111:14 Stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande Tabell 3.50 Anslagsutveckling 1:14 Stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till kommuner som bidrar till ökat bostads- Anslaget får även användas för merkostnader för att administrera anslaget. Tabell 3.51 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:14 Stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. För att möta det stora behovet av bostäder måste bostadsbyggandet öka. Kommunerna kan genom insatser som planmyndighet, vid handläggning av ärenden om bygglov samt i sin roll som fastighetsägare underlätta och påskynda bostadsbyggandet. Stödet till kommunerna är avsett att premiera ett förändrat arbetssätt vilket kommer att ta att genomföra. kommer medel därför att tillföras och fördelas baserat på faktiskt bostadsbyggande. Regeringen utarbetar och presenterar i närtid en modell för hur stödet ska fördelas efter 2016. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 1:14 Stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till 1 , 1 respektive 1 . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 3.7.121:15 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande Tabell 3.52 Anslagsutveckling 1:15 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för att anordna nya hyresbostäder och bostäder för studerande. Högst av anslaget får användas för myndigheternas merkostnader för att administrera anslaget. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:15 Investeringsstöd för av hyresbostäder och bostäder för studerande ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 3 2017–2019. Skälen för regeringens förslag: För att skapa goda förutsättningar för beslut om stöd är det nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser om utgifter kommande år. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:15 Investeringsstöd för av hyresbostäder och bostäder för studerande ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 3 2017–2019. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 3.53 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:15 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande -1 200 000 -1 200 000 Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 3.54 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:15 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Anordnandet av hyresbostäder och bostäder för studerande med hyresnivåer som gör dem ekonomiskt åtkomliga för fler hushåll behöver öka. Genom ett riktat investeringsstöd kan utbudet av sådana bostäder öka både genom nyproduktion och genom omvandling av utrymmen som inte tidigare använts till bostäder. Regeringen föreslår att 2 anvisas under anslaget 1:15 Investeringsstöd för av hyresbostäder och bostäder för studerande . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till 2 , 3 respektive 3 . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Insatserna inom konsumentpolitiken är huvudsakligen allmänna och marknadsövergripande. Konsumentpolitiken berör på så sätt även ett stort antal andra verksamhetsområden, bl.a. de som rör it, energi, finansmarknaderna, livsmedel, konkurrens och miljö. Myndigheter med uppdrag inom konsumentpolitiken är (), (), inklusive Konsumentom- budsmannen (KO), nämnden (), ionen (FMI) och . Även det statliga bolaget (Miljömärkning ) har uppgifter som syftar till att förverkliga konsumentpolitiken. Inom utgiftsområdet anslås, förutom medel för myndigheternas förvaltningsutgifter, Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom konsumentpolitik medel för åtgärder på konsumentområdet och för bidrag till miljömärkning av produkter. Kammarkollegiet är värdmyndighet för och hanterar samtliga administrativa uppgifter som rör resegarantier. Kammarkollegiet redovisas under utgiftsområde 2, avsnitt 4 Statlig förvaltningspolitik. De sammanlagda utgifterna för konsumentpolitiken motsvarade 2014. Prognosen för utfallet är , vilket i huvudsak motsvarar de anvisade medlen. 2:5 Åtgärder på konsumentområdet 2:6 Bidrag till miljömärkning av produkter 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Resultatredovisningen görs i förhållande till målet att konsumenterna har makt och möjlighet att göra aktiva val, vilket beslutats i enlighet med tidigare budgetpropositioner (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:CU1, rskr. 2008/09:118, prop. 2007/08:1, bet. 2007/08:CU1, rskr. 2007/08:106). Regeringens förslag: Målet för konsumentpolitiken är väl fungerande konsumentmarknader och en miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar konsumtion. Skälen för regeringens förslag: Att det ofta råder en obalans i kunskap om produkter och erbjudanden på konsumentmarknaderna kan få negativa konsekvenser för både konsumenterna och marknadernas funktionssätt. Genom att motverka osunda affärsmetoder och stärka konsumenterna med hjälp av lagstadgade rättigheter och ett relevant konsumentstöd kan konsumentpolitiken bidra till väl fungerande konsumentmarknader. Det nuvarande konsumentpolitiska målet är dock för snävt eftersom det enbart tar sikte på konsumenternas makt och möjlighet att göra val. Dessutom bör ett konsumentpolitiskt mål inbegripa hållbarhetsaspekter och därmed även inrymma konsumtionens konsekvenser för enskilda, för samhället och för miljön, såväl nationellt som globalt. Miljömässigt hållbar konsumtion handlar ytterst om att tillverkning och användning av varor och tjänster i så liten utsträckning som möjligt ska ta ändliga resurser i anspråk eller medföra utsläpp som påverkar klimatet eller förorenar miljön. Social hållbarhet omfattar i detta sammanhang bl.a. människors hälsa och säkerhet, liksom hänsyn till olika konsumentgruppers förutsättningar utifrån exempelvis ekonomi, ålder, kön eller funktionsnedsättning. Att eftersträva ekonomisk hållbarhet går inom ramen för konsumentpolitiken framför allt ut på att främja en hållbar privatekonomi, till gagn för enskilda konsumenter, men även för samhället i stort. Ett nytt konsumentpolitiskt mål bör mot denna bakgrund omfatta både väl fungerande konsumentmarknader och en miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar konsumtion. 4.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Följande indikatorer och andra bedömningsgrunder används: −Konsumenters möjlighet att känna förtroende för näringsidkares affärsmetoder och för att det finns ändamålsenliga konsumenträttigheter, bl.a. andel näringsidkare som följer rekommendationer. −Konsumenters möjlighet att kunna lita på att produkter är säkra. −Konsumenters tillgång till stöd. Ett stort antal omvärldsfaktorer, inte minst ekonomiska, tekniska och globala, har betydelse för utvecklingen på området. När det gäller att uppfylla det konsumentpolitiska målet spelar dessutom insatser inom andra verksamhetsområden en stor roll, bl.a. har ett flertal andra myndigheter konsumentrelaterade uppdrag, exempelvis , , , och . Viktiga konsumentrelaterade insatser vidtas också på nivå. Den förstnämnda bedömningsgrunden ovan tar sikte på konsumentkollektivets situation på marknaden och på enskilda konsumenters rättigheter. Den andra bedömningsgrunden handlar om konsumentsäkerheten hos varor och tjänster. Den tredje åsyftar konsumenters möjligheter att med hjälp av oberoende information och vägledning kunna tillvarata sina rättigheter och välja produkter utifrån egna behov och intressen. Viktiga underlag vid resultatbedömningen är – förutom återrapporteringar och underlag från myndigheterna – lägesrapporter från Europeiska kommissionen om konsumenternas förutsättningar i olika avseenden. Ett utvecklingsarbete pågår när det gäller resultatredovisningen, bl.a. har samråd ägt rum med . En löpande uppföljning pågår för att säkerställa att jämställdhetsaspekter finns med i relevanta beslutsunderlag för området. Pålitliga affärsmetoder och ändamålsenliga konsumenträttigheter Konsumenternas situation har förbättrats både i relation till näringsidkares affärsmetoder och genom ytterligare rättigheter. Detta har skett genom förbättringar av det konsumentskyddande regelverket och genom insatser från myndigheternas sida för att säkerställa att det upprätthålls. Problemen vid telefonförsäljning av premiepensionsrelaterade tjänster har minskat infördes lagkrav på skriftlig bekräftelse vid erbjudanden per telefon om rådgivning om eller förvaltning av premiepension. KOV har informerat branschen om de nya reglerna och fortlöpande bevakat att de följs. Efter lagändringarna har anmälningarna från missnöjda konsumenter till KOV och nästan helt upphört. Konsumentskydd vid telefonförsäljning har utretts Mot bakgrund av klagomål och rapporter om problem i samband med telefonförsäljning har en särskild utredare haft i uppdrag att överväga om konsumentskyddet vid telefonförsäljning behöver stärkas. Betänkandet Ett stärkt konsumentskydd vid telefonförsäljning (SOU 2015:61) överlämnades . Utredaren har bl.a. föreslagit att ett krav på skriftlig bekräftelse ska införas vid telefonförsäljning till konsumenter. Betänkandet har remitterats och bereds inom . Lagförslag om effektivare sanktioner mot otillbörlig marknadsföring och oskäliga avtalsvillkor har det utarbetats ett lagförslag som ger KO möjlighet att i vissa fall direkt förbjuda en näringsidkare att fortsätta med en marknadsföringsåtgärd eller med ett oskäligt avtalsvillkor (Ds 2015:45). måste KO:s förelägganden godkännas av näringsidkaren för att få verkan. Om näringsidkaren inte godkänner föreläggandet måste KO ta ärendet till MD för prövning. Konsumentskydd vid bolån har utretts har överlämnat sitt betänkande Stärkt konsumentskydd på bolånemarknaden (SOU 2015:40). Förslagen innebär bl.a. att alla företag som hanterar bolån ska stå 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 under tillsyn, att konsumenter ska få mer information och att bolån inte får villkoras med köp av andra finansiella produkter. Det föreslås också regler om rådgivning avseende bolån. Betänkandet har remitterats och bereds inom . Ett effektivare förbud vid bristande kreditprövning föreslås I departementspromemorian Ett effektivare förbud vid bristande kreditprövning (Ds 2015:24) föreslås att KOV med omedelbar verkan ska kunna förbjuda en kreditgivare som allvarligt brister i sin kreditprövning att lämna krediter till konsumenter. Enligt den nuvarande ordningen gäller ett sådant beslut först från och med att det fått laga kraft. Promemorian har remitterats och bereds inom . Ytterligare åtgärder för att stärka konsumentskyddet på kreditmarknaden övervägs Mot bakgrund av att konsumenter fortfarande beviljas snabblån som de inte har råd med har regeringen gett en särskild utredare i uppdrag att överväga åtgärder för att åstadkomma en mer ansvarsfull marknad för snabblån och andra konsumentkrediter (dir. 2015:43). Nya EU-regler om paketresor på väg att beslutas Ett nytt direktiv med reviderade regler om paketresor kommer att beslutas . Syftet är att uppdatera regelverket till dagens sätt att boka resor, där resenärerna ofta skräddarsyr sina resetjänster på internet. En utredning har tillsatts för att genomföra det nya direktivet och se över det svenska resegarantisystemet (dir. 2015:69). Förhandlingarna om reviderade regler om flygpassagerares rättigheter pågår alltjämt. Branschöverenskommelser om hantverkstjänster, personbilar, paketresor och mobila tjänster KOV har omförhandlat branschöverenskommelsen om hantverkstjänster, liksom den om leveransvillkor för personbilar. Vidare har branschöverenskommelser ingåtts om paketresor och om täckningskartor för mobila tjänster. Ett arbete med nya branschöverenskommelser har påbörjats när det gäller distanshandel, bostadshyresavtal och campingvillkor. Branschöverenskommelserna bedöms ha förbättrat villkoren för konsumenterna och tydlig- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 gjort rättigheter och skyldigheter för både näringsidkare och konsumenter. Aktiv tillsyn har lett till rättelser från näringsidkare på ett antal viktiga konsumentmarknader KOV har bedrivit en aktiv tillsyn för att komma tillrätta med bl.a. vilseledande och aggressiv marknadsföring, bristfällig information och oskäliga avtalsvillkor på ett antal viktiga konsumentmarknader. KOV har framför allt inriktat sig på marknaderna för finansiella tjänster, elektronisk kommunikation, boende, resor, energi och hälsoprodukter. Även marknadsföring som rör alkohol och tobak har varit i fokus. I samverkan med konsumentmyndigheter i andra EU-länder har en särskild granskning gjorts av information till konsumenter om reklamation och garantier i samband med att varor säljs på internet. I många av ovanstående fall har näringsidkare rättat sig omgående efter att KOV påtalat brister. I andra fall har rättelse skett efter att KO väckt talan i domstol. En grupptalan som KO drivit resulterade 2014 i att ett stort antal elkunder fick ekonomisk kompensation. I några fall har de domstolsprövningar som KO initierat lett till mer principiella avgöranden. I de flesta fall handlar det om domstolsprövningar i MD. Antalet avgjorda mål i MD minskade , men en effektivisering av beredningen av målen har lett till att färre huvudförhandlingar ställts in än . KOV har identifierat omfattande konsumentproblem i samband med telefonförsäljning, bl.a. när det gäller energi, hälsoprodukter och tjänster som rör elektronisk kommunikation. Det har i många fall varit svårt att kartlägga vad som förekommit under samtalet. Vissa åtgärder har dock ändå kunnat vidtas, bl.a. har KO meddelat ett par förelägganden som lett till rättelser från näringsidkarnas sida. Finansiella tjänster är ett särskilt prioriterat område för KOV:s tillsyn. Tillsynsinsatser har vidtagits gentemot näringsidkare som erbjuder krediter, tjänstepensioner, värdepappersfonder, sparkonton, husköparförsäkringar, dolda fel-försäkringar och finansiell rådgivning. Särskilda granskningar har gjorts när det gäller inkomstförsäkringar, reseförsäkringar och försäkringsförmedling. Granskningarna av snabblåneföretagens kreditprövningar har fortsatt och breddats till att även omfatta bolag som erbjuder krediter vid e- handel. Den nya möjligheten som infördes den att förena varningar med en sanktionsavgift användes . Även möjligheten att förelägga företag att upphöra med sin verksamhet har använts. Det förekommer att näringsidkare som säljer produkter via internet är svåra att identifiera och därför svåra att vidta åtgärder mot. KOV har i några sådana fall varnat för de aktuella webbplatserna via egna webbkanaler och via medverkan i media. När det gäller att säkerställa ett gott konsumentskydd vid anlitande av fastighetsmäklare spelar FMI en viktig roll. Antalet ansökningar om att registreras som fastighetsmäklare har varit fler . Marknaden för mäklartjänster är enligt återkommande undersökningar från KOV en av de tio mest problematiska marknaderna för konsumenter. Antalet anmälningar till FMI om klagomål på fastighetsmäklare har ökat, likaså antalet mäklare som fått en disciplinär påföljd. De vanligaste orsakerna till disciplinpåföljd har varit bristande kundkännedom enligt penningtvättslagen, bristande objektsbeskrivning, avsaknad av journaler och ofullständig anteckning över förmedlingsuppdrag. Förbättrad tvistlösning utanför domstol Regeringen har föreslagit en ny lag om alternativ tvistlösning i konsumentförhållanden (prop. 2014/15:128). Lagförslaget genomför ett EU-direktiv om alternativ tvistlösning och kompletterar en förordning om tvistlösning online vid gränsöverskridande tvister. De nya reglerna innebär bl.a. att fler typer av tvister kommer att kunna prövas, bl.a. tvister rörande värmepumpar, antikviteter, spel och lotterier, liksom tvister som uppstått vid gränsöverskridande handel. De nya reglerna innebär även att näringsidkare vid en tvist måste informera konsumenten om möjligheten att få tvisten prövad. Vidare ställer de nya reglerna högre krav på effektiviteten i ärendehanteringen. Lagen föreslås träda i kraft . , som prövar tvister mellan konsumenter och näringsidkare och rekommenderar en lösning, har i stort sett fått in lika många ärenden som föregående år. Antalet ärenden har ökat när möjligheten att anmäla tvister via nämndens webbplats infördes – och den nivån bedöms vara permanent. Fler konsumenter har därmed fått tillgång till tvistlösning utanför domstol, men handläggningstiderna har blivit längre, i synnerhet på vissa områden. har avgjort färre ärenden jämfört och antalet öppna ärenden har ökat. Något fler företag har följt jämfört , jämfört . 1 Avvisningar kan bero på att det belopp som yrkas är för lågt, att anmälan görs för sent eller att nämnden bedömer att ärendet inte är möjligt att pröva, t.ex. om muntlig eller alltför omfattande bevisning behövs. Insatser som förbättrar konsumenters möjligheter att kunna lita på att produkter är säkra har gjorts både nationellt och inom EU. EU-förhandlingar på väg att avslutas EU-förhandlingar om det s.k. produktsäkerhetspaketet – ett förordningsförslag om konsumentvarors säkerhet och ett förordningsförslag om marknadskontroll – har återupptagits. Förhandlingar om reviderade regler om personlig skyddsutrustning, dvs.