prop · H3031 · 2015-09-21 00:00:00 — Utgifts- kriteriet innebär att den reala ökningen av de primära offentliga utgifterna, justerat för diskretionära skatteförändringar, ska vara lägre än ett referensvärde, som bestäms av den reala tillväxten i potentiell BNP. I Europeiska kommissionens senaste prognos, som publicerades , bedömdes det strukturella sparandet i ha uppgått till -1,av BNP 2014 (se tabell 5.5). Sparandet bedömdes och 2016 uppgå till -1,0 respektive -0,av BNP. Baserat på vårprognosen och utvärderingen av konvergensprogram gjorde Europeiska kommissionen helhetsbedömningen att det medelfristiga budgetmålet hade uppnåtts och att kommer att uppfylla stabilitets- och tillväxtpaktens krav under prognoshorisonten. Eftersom Europeiska kommissionen gjorde bedömningen att uppfyller sitt medelfristiga budgetmål är utgifts- kriteriet inte bindande. Tabell 5.5 Nyckeltal för uppföljning av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del Procent av BNP respektive årlig procentuell förändring, prognos budgetmål (MTO) procent av potentiell BNP1 -1,1 -1,0 -0,9 -1,03 -1,0 -1,0 1Enligt Europeiska kommissionens vårprognos, . 2Baserat på regeringens prognos av utgifter och Europeiska kommissionens deflator. 3MTO ska ses över , vilket innebär att en översyn kommer att ske . Källor: Europeiska kommissionen och egna beräkningar. Om strukturella sparande enligt Europeiska kommissionens kommande progno- ser skulle understiga det medelfristiga budget- målet i den utsträckning att kommissionen skulle göra en samlad bedömning att målet inte uppnås, skulle regeringen i konvergens- program behöva redogöra för hur det medel- fristiga budgetmålet ska nås. Europeiska kommissionen ska se över de medelfristiga budgetmålen . Nästa översyn kommer att ske . Referensvärdet för utgiftskriteriet ska, , revideras i samband med Europeiska kommissionens vårprognos.79 Sammanfattningsvis kan regeringen konsta- tera att marginalerna till gränsvärdena i stabilitets- och tillväxtpaktens korrigerande del är goda och att förväntas uppfylla kraven i den förebyggande delen under prognos- horisonten. Marginalerna till de ramar som sätts av det medelfristiga budgetmålet är emellertid små. 79 reviderades referensvärdet i samband med översynen av det medelfristiga budgetmålet, dvs. Under övergången till en årlig översyn får medlemsstaterna välja mellan det befintliga och det reviderade referensvärdet . och framåt kommer utgiftskriteriet att utvärderas mot ett referensvärde som beräknas . För att företag, medborgare och de finansiella marknaderna ska ha förtroende för finans- politiken måste den vara hållbar på lång sikt. Med detta menas att de lagar och regler som bestämmer den offentliga sektorns inkomster och utgifter inte kommer att behöva genomgå omfattande förändringar på ett för dessa aktörer oväntat sätt. En hållbar finanspolitik är en förutsättning för att möta både framtida lågkonjunkturer samt de ökade utgifter som följer av den demografiska utvecklingen och andra utgiftsökande trender. En hållbar finanspolitik innebär även att förutsättningarna för kommande generationer inte får försämras. De senaste årens utveckling i flera av visar hur stora de samhälls- ekonomiska kostnaderna kan bli när förtroendet för finanspolitiken sviktar. Ett bristande förtroende för finanspolitiken riskerar att leda till att dess inriktning snabbt måste läggas om från åtgärder som bidrar till tillväxt, välfärd och sysselsättning till åtgärder för skuldsanering. Förtroendet för finanspolitiken kan mätas på olika sätt. Ett mått är räntan på statsobligationer. I har räntan på tioåriga statsobligationer legat på historiskt sett låga nivåer, och endast något högre än den tyska statslåneräntan, som ofta används som jämförelsenorm (se tabell 5.6). Ett annat mått är den konsoliderade bruttoskulden som även den för svenskt vidkommande ligger på en i internationell jämförelse låg nivå, och dessutom förväntas minska framöver (se tabell 5.6 och diagram 9.9). Den finansiella nettoställningen, dvs. summan av alla finansiella tillgångar och skulder, är positiv. Dessa indikatorer tyder således på att förtroendet för den svenska finanspolitiken är högt. Tabell 5.6 Finanspolitiska nyckeltal Procent av BNP, procent respektive procentenheter 1 Avser utfall för månaderna januari–augusti. Källor: , Ecowin och egna beräkningar. Regeringen och ett antal granskare av svensk ekonomi gör även bedömningar av finans- politikens långsiktiga hållbarhet med hjälp av ekonomiska modeller. Syftet med dessa hållbarhetsbedömningar är att fånga upp tecken på att finanspolitiken kommer att behöva läggas om, så att åtgärder för att säkerställa hållbar- heten och upprätthålla förtroendet för finans- politiken kan vidtas . Finanspolitikens långsiktiga hållbarhet mäts ofta med hjälp av de s.k. S1- och S2- indikatorerna. S1 visar hur mycket budgeten behöver förstärkas eller försvagas för att den offentliga skulden ska motsvara en viss andel av BNP . I denna proposition redovisas vad som 2016 krävs för att den offentliga skulden ska motsvara av BNP 2030. S2 visar hur mycket budgeten behöver förstärkas eller försvagas för att de offentliga finanserna ska gå jämnt ut över en oändlig tidshorisont. Ett negativt värde på dessa indikatorer innebär att en permanent budgetförsvagning är möjlig utan att finanspolitiken blir ohållbar, medan ett positivt indikatorvärde pekar på att en permanent budgetförstärkning är nödvändig. En mer utförlig analys av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet presenteras i de ekonomiska vårpropositionerna. De hållbarhets- beräkningar som har gjorts i samband med denna proposition visar på mycket små skillnader i förhållande till beräkningarna ekonomiska vårproposition. Finanspolitiken i bedöms fortsatt vara långsiktigt hållbar (se tabell 5.7). De båda S-indikatorerna har negativa värden, dvs. det går teoretiskt sett att permanent försvaga det offentliga sparandet något utan att finanspolitiken blir ohållbar. S2-värdet är dock marginellt mindre i absoluta tal än motsvarande värde i vårpropositionen. Tabell 5.7 Indikatorer på finanspolitikens långsiktiga hållbarhet -1,5 -1,1 -1,5 -1,0 Källa: Egna beräkningar. De båda S-måtten ger en i teoretisk mening välgrundad bild av finanspolitikens långsiktiga konsekvenser. är måtten känsliga för olika beräkningsantaganden. Indikatorerna kan därmed inte användas för att direkt bedöma stor- leken på ett budgetutrymme, utan ska snarare ses som indikatorer på konsekvenserna av den förda finanspolitiken över två längre tids- horisonter. Indikatorvärdena måste tolkas med försiktighet. Ett högt indikatorvärde i absoluta termer innebär dock att sannolikheten är högre för att finanspolitiken är ohållbar och måste läggas om. –Husavdraget förändras. –Jobbskatteavdraget trappas av för höga inkomster. –Skatten för pensionärer sänks. –Den nedre skiktgränsen för uttag av statlig inkomstskatt räknas inte upp och uppräkningen bör begränsas även . –Avdragsrätten för privat pensionssparande slopas. –Skattereduktionen för gåvor slopas. –Beskattningen av drivmedel förändras. –Koldioxidskatten för uppvärmnings- bränslen inom vissa sektorer höjs. –Undantaget från skatteplikt för elektrisk kraft förändras. –En begränsning av möjligheten att använda märkt olja i båtar införs. –Bestämmelsen i lagen om skatt på energi om att beslut som fattats av regeringen inte får överklagas slopas. –Avtalet mellan och om ändring av avtal om en gemensam marknad för elcertifikat godkänns. –Beskattningen av utländska socialför- – Ett undantag bör införas vad gäller säkringspensioner förändras. trängselskatt i i . –Den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöbilar bör förlängas med , dock med lägre maximal nedsättning. –Särskild löneskatt för äldre införs. –Slopandet av de nedsatta socialavgifterna för unga tidigareläggs till . –Beskattningen av sparande på investerings- sparkonto och i kapitalförsäkring höjs. –Avdragsrätten för förvaltningsutgifter i inkomstslaget kapital slopas. –Investeraravdraget anpassas till . –Ideell secondhandförsäljning ska vara skattefri. –Avdragsrätten för avgifter och bidrag som betalas respektive lämnas till Stiftelsen slopas. –Ett tonnageskattesystem bör införas. –Mervärdesskatten på biobiljetter höjs. –Slussningsregeln i mervärdeskattelagen bör slopas. –Undantag för mervärdesskatt på vissa posttjänster bör införas. –Mervärdesskattelagen bör ses över. –Vissa avgifter enligt skatteförfarandelagen höjs. Regeringen redovisar i följande avsnitt ett antal åtgärder på skatte- och avgiftsområdet med effekter för och framåt. Åtgärderna presenteras med en indelning i ett antal huvudgrupper. De olika huvudgrupperna är: –skatt på arbetsinkomster (skatter på förvärvsinkomster och socialavgifter m.m.; avsnitt 6.2–6.12), –skatt på kapitalägande (kapital- och egen- domsskatter; avsnitt 6.13–6.15), –skatt på kapitalanvändning (företagsskatter; avsnitt 6.16–6.18), samt –skatt på konsumtion m.m. (energi- och miljöskatter, övriga punktskatter och mer- värdesskatt; avsnitt 6.19–6.28 och 6.30– 6.35), –övriga skattefrågor (avsnitt 6.36–6.37). Förslaget om godkännande av avtal mellan och om ändring av avtal om en gemensam marknad för elcertifikat redovisas i avsnitt 6.29. Efter redovisningen av det internationella arbetet för att motverka skatteundandragande (avsnitt 6.38) sammanfattas de offentlig- finansiella effekterna av de skatte- och avgifts- förslag som lämnas eller aviseras i denna proposition (avsnitt 6.39). Avsnittet avslutas med en författnings- kommentar till lagförslagen (avsnitt 6.40). För de ärenden där förslag lämnas finns lag- förslag i avsnitt 3. Beredningen av de olika frågorna inklusive granskning av Lagrådet redovisas i respektive delavsnitt. För att kunna stödja den ekonomiska politiken på ett effektivt sätt bör skattepolitiken utformas enligt ett antal vägledande principer (prop. 2014/15:100, avsnitt 5.5, bet. 2014/15:FiU20, rskr. 2014/15:254). Dessa principer kan sammanfattas enligt följande: Ett legitimt och rättvist skattesystem Medborgarna och företagen ska ha ett högt förtroende för skattesystemet. Skatter ska tas ut på ett rättssäkert sätt. Generella och tydliga regler Skattereglerna ska vara generella och tydliga, utan komplicerade gränsdragningar, med breda skattebaser och skattesatser som är väl avvägda gentemot målen för den ekonomiska politiken. Detta bidrar till ett legitimt och rättvist skatte- system. Beskattning i nära anslutning till inkomsttillfället Beskattning ska i möjligaste mån ske i nära anslutning till inkomsttillfället. En minskad förekomst av skattekrediter säkerställer svenska skatteintäkter. Hållbara regler i förhållande till EU Regelverket ska vara förenligt med , både i förhållande till specifika rättsakter och till bestämmelser i fördraget om Europeiska unio- nens funktionssätt om fri rörlighet samt reglerna om statligt stöd. antog riktlinjer för skatte- politiken (prop. 2014/15:100, avsnitt 5.5, bet. 2014/15:FiU20, rskr. 2014/15:254). Enligt rikt- linjerna är skattepolitikens främsta syfte att finansiera den gemensamma välfärden, olika samhällsfunktioner och andra offentliga utgifter. Skatterna ska tas ut på ett sätt som är förenligt med de övergripande målen för regeringens ekonomiska politik. Skattepolitiken ska vid sidan om att säkra goda och stabila skatteintäkter även skapa förutsättningar för en hållbar tillväxt och hög sysselsättning, ett rättvist fördelat välstånd samt bidra till ett miljömässigt och socialt håll- bart samhälle. Skattepolitiken bör därutöver ut- formas enligt ett antal vägledande principer. Riktlinjerna och åtgärderna i denna proposition Flera av regeringens förslag bidrar till att finan- siera reformer och understödjer därigenom en långsiktigt hållbar finansiering av den gemen- samma välfärden, olika samhällsfunktioner och andra offentliga utgifter. Förslagen att trappa av jobbskatteavdraget för höga inkomster, sänka skatten för pensionärer, inte räkna upp den nedre skiktgränsen för statlig inkomstskatt och begränsa RUT-avdraget minskar skillnaderna i ekonomiska förutsätt- ningar mellan olika grupper. Även förslaget om slopad avdragsrätt för privat pensionssparande är fördelningsmässigt motiverat. Förslaget innebär också en minskning av skattekrediter i och med att de krediter som avdragsrätten för sparandet innebär kan bildas. RUT- och ROT-avdragen utgör avsteg från enhetlig beskattning. Begränsningen av dessa avdrag medför således en ökad enhetlighet. Ett utvidgande av möjligheten att sätta ned avkast- ningsskatt ökar enhetligheten i beskattningen mellan olika sparformer och undanröjer en risk för dubbelbeskattning. Förslaget om slopad skattereduktion för gåvor förenklar skattesyste- met. Förslaget om införande av särskild löne- skatt för äldre ökar likformigheten i skatte- systemet. Samtliga dessa förslag ligger i linje med principen att skattereglerna ska vara generella och bidrar till ökad legitimet och rättvisa i skattesystemet. Förslaget rörande ideella före- ningars och registrerade trossamfunds second- handförsäljning innebär en ökad tydlighet kring skattefriheten för berörda aktörer. Anpassningen av investeraravdraget till kommissionens nya riktlinjer för statligt stöd är nödvändig för att hålla regelverket förenligt med . Det aviserade förslaget om införande av ett tonnageskattesystem syftar till att förbättra villkoren för företagande och investeringar för svenska rederier i internationell trafik. På energi- och miljöområdet medför en ökad beskattning av drivmedel incitament för en mer energieffektiv utveckling av transportsystemet och ökar efterfrågan på mer bränslesnåla fordon samt alternativa transportmedel. En höjd kol- dioxidskatt för uppvärmningsbränslen inom vissa sektorer utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter innebär en förstärkt miljö- styrning och incitament till att minska använd- ningen av fossila uppvärmningsbränslen. Försla- gen innebär att ytterligare steg tas mot att begränsa klimatutsläppen i , speglar de höga ambitionerna inom klimatpolitiken och ökar möjligheterna att nå mål för utsläppen. Förslagen om att höja beskattningen av vissa biodrivmedel, begränsningen av möjligheten att använda märkt olja i båtar och att förändra undantaget från skatteplikt för elektrisk kraft innebär att energibeskattningen förblir förenlig med och förutsägbar för berörda aktörer. Även bedömningarna gällande slopande av särskild avdragsrätt för viss ingående mervärdes- skatt (slussningsregeln) och undantag från mer- värdesskatt på vissa posttjänster innebär att beskattningen blir förenlig med och förutsägbar för berörda aktörer. Skatt på arbetsinkomster – förvärvsinkomstbeskattning 6.2.1Ärendet och dess beredning I budgetpropositionen redovisade regeringen att den ansåg att det maximala RUT- avdraget bör halveras till per skattskyldig och år för personer som vid beskatt- ningsårets ingång inte har fyllt och att skattereduktion för t.ex. kockar och bartenders samt poolrengöring inomhus bör slopas. I samband med detta har regeringen även anfört att det bör undersökas om det finns anledning att begränsa antalet RUT-tjänster ytterligare. Inom har utarbetats en promemoria med förslag om förändringar av RUT-avdraget. Promemorian innehåller även förslag till förändring av ROT-avdraget. Prome- lagförslag finns i bilaga 4, avsnitt 1. Promemorian har remissbehandlats. En förteck- ning över remissinstanserna finns i bilaga 4, avsnitt 2. En sammanställning av remissyttran- dena finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr Fi2015/01728/S1). I denna proposition behandlas promemorians förslag. Regeringen beslutade att in- hämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4, avsnitt 3. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4, avsnitt 4. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 6.2.3. I förhållande till lag- rådsremissens förslag har vissa språkliga och redaktionella ändringar gjorts. 6.2.2Bakgrund och gällande rätt trädde det s.k. RUT-avdraget i kraft. Det följdes av ROT-avdraget som gäller . Syftet med ROT- och RUT-avdragen, gemensamt be- nämnda husavdraget, är bl.a. att omvandla svart arbete till vitt arbete och möjliggöra för kvinnor och män att öka sin tid på arbetsmarknaden samt underlätta för fler att komma in på arbets- marknaden. Av förarbetena till RUT-avdraget framgår att vad som i första hand bör omfattas av skatte- reduktionen är sådana tjänster som hör till vad som kan benämnas hushållsarbetets kärn- områden (prop. 2006/07:94 s. 41). RUT-avdrag lämnas för följande arbeten. 1.Städarbete eller annat rengöringsarbete som utförs i bostaden. 2.Vård av kläder och hemtextilier när vården utförs i bostaden. 3.Matlagning som utförs i eller i nära anslutning till bostaden. 4.Snöskottning som utförs i nära anslutning till bostaden. 5.Häck- och gräsklippning samt krattning och ogräsrensning som utförs på tomt eller i trädgård i nära anslutning till bostaden. 6.Barnpassning som inte mer än i ringa omfattning innefattar hjälp med läxor och annat skolarbete och som utförs i eller i nära anslutning till bostaden samt lämning och hämtning till och från förskola, skola, fritidsaktiviteter eller liknande. 7.Annan omsorg och tillsyn än barnpassning som en fysisk person behöver och som utförs i eller i nära anslutning till bostaden eller i samband med promenader, bank- besök, besök vid vårdcentral eller andra liknande enklare ärenden. ROT-avdrag lämnas för reparation, underhåll samt om- och tillbyggnad av vissa bostäder. För att omfattas av skattereduktionen ska ROT- arbetet avse ett småhus eller en ägarlägenhet som ägs av den som begär skattereduktion. Med ägare avses även den som enligt 1 kap. 5 § fastighets- taxeringslagen (1979:1152) ska likställas med ägare. ROT-arbete som avser en lägenhet som upplåtits med bostadsrätt omfattas också av skattereduktionen under förutsättning dels att lägenheten innehas av den som begär skatte- reduktion, dels att arbetet utförs i lägenheten och avser sådana åtgärder som bostadsrätts- havaren svarar för, s.k. inre underhåll. En lägen- het som upplåtits till en medlem eller delägare i en bostadsförening eller ett bostadsaktiebolag likställs med lägenhet som upplåtits med bostadsrätt. ROT-avdrag lämnas inte för nybyggnation. För att undvika kringgående av denna begräns- ning omfattar avdraget inte om- och tillbygg- nader som görs på nybyggda småhus efter småhusets färdigställande. Husavdraget ges genom skattereduktion. De personer som har rätt till skattereduktion är de som vid beskattningsårets utgång har fyllt och är obegränsat skattskyldiga under någon del av beskattningsåret eller, i vissa fall, begränsat skattskyldiga. Dödsbon har rätt till skattereduk- tion för arbete som har utförts före dödsfallet. För rätt till skattereduktion krävs att det utförda arbetet är hänförligt till den som begär skattereduktion eller dennes förälders hushåll. Föräldern måste vara bosatt i . Den som begär skattereduktionen kan däremot ha sin bostad i ett annat EES-land. Arbetet får inte utföras av den som begär skattereduktion eller av en närstående till denne. Det går däremot bra att anlita ett eget bolag så länge inte den anställde som utför arbetet är den som begär reduktion eller någon närstående till denne. Det finns tre olika spår inom husavdrags- systemet. För det första kan den enskilde anlita en näringsidkare som när avtalet om arbetet träffas eller när ersättningen betalas ut är godkänd för F-skatt (eller, om arbetet utförs utanför och utföraren inte har bedrivit näringsverksamhet i , har intyg eller någon annan handling som visar att företaget i fråga om skatter och avgifter i sitt hemland genomgår motsvarande kontroll som den som är godkänd för F-skatt). För det andra kan den enskilde anlita en privatperson som inte är godkänd för F-skatt (däremot inte en närings- idkare som av någon anledning inte är godkänd för F-skatt). För det tredje kan den enskilde få tjänsterna tillhandahållna som en skattepliktig löneförmån av sin arbetsgivare. När en näringsidkare anlitas är skattereduk- tionen av arbetskostnaden. Sedan köparen betalat av arbetskostnaden betalar resterande av arbetskostnaden till näringsidkaren på dennes begäran efter att arbetet är utfört. Systemet med att näringsidkaren bara debiterar halva arbets- kostnaden och får resten av kallas fakturamodellen. Begäran om utbetalning ska ha kommit in till året efter det beskattningsår då arbetet betalades. När en privatperson anlitas motsvarar skatte- reduktionen de arbetsgivaravgifter som redovisas för privatpersonen i en förenklad arbetsgivar- deklaration. För att den enskilde i dessa fall ska kunna få skattelättnaden direkt slipper den enskilde betala arbetsgivaravgifterna. Detta sker genom att den enskilde i den förenklade arbets- givardeklarationen gör avdrag med ett belopp som motsvarar de redovisade arbetsgivaravgif- terna. När arbetsgivaravgifter redovisas respektive betalar ut pengar till en närings- idkare tillgodoräknas den enskilde en preliminär skattereduktion. Den enskilde begär därefter slutlig skattereduktion i sin självdeklaration. ska på begäran av köparen lämna denne ett särskilt meddelande om den totala preliminära skattereduktionen som tillgodoräk- nats. När det gäller löneförmånerna är skatte- reduktionen av arbetskostnaderna. Den enskilde får en lättnad direkt genom att arbetsgivaren inte gör något avdrag för preliminär skatt för förmån av RUT- eller ROT- arbete. Detta gäller bara förmån upp till ett värde av per beskattningsår. Preliminär och slutlig skattereduktion kan aldrig överstiga per skattskyldig och år. Detsamma gäller följaktligen även för utbetalningar enligt faktura- modellen. ska på begäran av köparen lämna denne ett särskilt meddelande om den totala preliminära skattereduktionen som tillgodoräknats. Syftet med detta är att i någon mån tillgodose utförarnas intresse av vetskap om köparens aktuella skattemässiga situation, vilket även ligger i köparens intresse (prop. 2008/09:178 s. 45). Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. , , Näringslivets Skatte- delegation, vars yttrande Föreningen och anslu- ter sig till, Företagarna, , och Svenska Badbranschen avstyrker förslaget. Landsorganisa- tionen i anför att det är bra att hus- avdraget får en bättre fördelningsprofil men anser att förslaget ökar komplexiteten i skatte- systemet. anför att för- slaget är positivt och ett steg i rätt riktning. Kammarrätten i anser att begreppet ”enklare städarbete” framstår som väl vagt och kan förutses medföra betydande tolknings- problem för såväl utförare och företag som och domstolar. Kammarrätten anser därför att ett förtydligande bör ske. Även Coompanion , som anser att argumenta- tionen för förslaget är underbyggd och realistisk, efterlyser ett tydliggörande av vad som avses med ”enklare städarbete”. Förvaltningsrätten i framför också synpunkter på begreppet ”enklare städarbete”. anser att förslaget avseende städ- och ren- göringsarbete snarare är ett förtydligande av lagtexten än en begränsning och anför att det bör anges fler exempel på städarbeten som inte räknas som enklare arbete för att undvika nya gränsdragningsproblem. nads- och utbildningspolitisk utvärdering (IFAU) anser att förslaget om städ- och annat ren- göringsarbete riskerar att skapa nya gränsdrag- ningsproblem och oklarheter. anser att definitionen av ”enklare städarbete” är förvirrande. Att utföraren använder sig av avancerad teknik och utrustning är enligt företaget en självklar utveckling av en professio- 6.2.3Matlagning samt vissa städ- och nell bransch och inget som ska motverkas. rengöringsarbeten ska inte omfattas av RUT-avdraget Regeringens förslag: Bestämmelsen om skatte- reduktion för matlagning slopas. Bestämmelsen om skattereduktion för städarbete eller annat rengöringsarbete ändras så att den endast om- fattar enklare städarbete eller annat rengörings- arbete samt flyttstädning. Företaget anser vidare att skälen för att undanta matlagning är svaga och bristfälliga.