prop · H3031d2 · 2015-09-21 00:00:00 — Samråden har stor betydelse och är en förut- sättning för att förverkliga målet inom politik- området. Det kan konstateras att de nationella minoriteter som bor inom ett förvaltnings- område vars kommun och landsting får stats- bidrag för det egna minoritetsspråket, har störst möjlighet till inflytande. Möjligheten till in- flytande skiljer sig, trots minoritetslagens be- stämmelse om inflytande, beroende på vilken minoritet det handlar om och vart i landet man bor. Uppföljningen av i och , liksom Europa- rådets rapporter –2014, visar att det finns betydande brister såväl inom som utom förvalt- ningsområdena och på samtliga nivåer i sam- hället i fråga om möjligheten att lära sig, använda och utveckla sitt minoritetsspråk. Till exempel är efterfrågan på förskoleundervisning fortsatt högre än vad kommunerna inom förvaltnings- områdena kan möta. Uppföljningen från Läns- styrelsen och indikerar att den på- gående språkbytesprocessen från de nationella minoritetsspråken till majoritetsspråket måste brytas och vändas för att nå målet om att stödja de historiska minoritetsspråken så att de hålls levande. I fråga om revitalisering av de nationella minoritetsspråken finns ett fortsatt stort intresse att bedriva revitaliseringsprojekt. Inom ramen för strategin för romsk inklude- ring har myndigheternas insatser fortsatt bidragit till framstegen i arbetet. Pilot- verksamheten för romsk inkludering har vidareutvecklat metoder och arbetssätt för romsk inkludering och fokuserat mer på lång- siktighet i verksamheten. Att fler kommuner visat intresse för att arbeta strukturerat med romsk inkludering är positivt. Det behövs dock ett fortsatt nationellt stöd inom de verksam- hetsområden som är utpekade i strategin. Kommissionen mot antiziganism har bidragit till synliggörandet av de utbredda fördomarna mot romer och den upplevda ökade diskri- mineringen i gruppen. Regeringen anser, i enlighet med tillkännagivande (bet. 2014/15:KU16, rskr. 2014/15:156), att det be- hövs fortsatta satsningar för bekämpandet av antiziganism och för romsk inkludering. ska säkra de nationella minoriteternas rättigheter. Den diskriminering och rasism som de nationella minoriteterna utsätts för är ovärdig vårt land. Att människor känner skam eller en vilja att dölja sin identitet som en del av en nationell minoritet är en sorg för . Att våga, vilja och kunna tala sitt språk är för många centralt för identiteten som en del av en nationell minoritet. För att detta ska vara möjligt behövs fortsatta insatser inom utbildningsområdet (se vidare utg.omr. 16 avsnitt 3.3.3). Det behövs också sammanhang att mötas kring sitt språk. Kommunernas arbete med de nationella mino- riteterna har på många platser varit fram- gångsrikt. Det är angeläget att säkerställa en fortsatt positiv utveckling. Förstärkt skydd för de nationella minoriteterna För att den positiva utvecklingen med att säker- ställa de nationella minoriteternas rättigheter i förvaltningsområdena ska kunna fortsätta avser regeringen att se över minoritetslagen och för- tydliganden av vissa övriga åtgärder som aviserades inom ramen för regeringens prop. 2008/09:158. I översynen avser regeringen även att se över behovet av ytterligare förtydliganden kopplat till konventionsåtaganden för att säkerställa de nationella minoriteternas rättigheter såväl inom som utanför förvaltnings- områdena. Inför översynen kommer också samråd att genomföras med företrädare för de nationella minoriteterna. är det viktigt med fortsatta insatser för att informera och sprida kunskap om minoritetslagen och dess tillämpning. Behovet av kunskap om minoritetslagen är fortsatt stort inom olika delar av samhället både när det gäller den statliga förvaltningen och inom kommuner och landsting, särskilt utanför förvaltnings- områdena. Fortsatt genomförande av strategin för romsk inkludering För att fortsätta arbetet med strategin för romsk inkludering avser regeringen att avsätta ytter- ligare resurser 2016–2019 i enlighet med vad som aviserades ekonomiska vårproposition (prop. 2014/15:100 avsnitt 7.2). Regeringen anser att det är viktigt att säkerställa långsiktig- het i myndigheters och kommuners arbete med romsk inkludering. Fler samhällsaktörer behöver involveras i arbetet. Det romska civila samhället och berörda myndigheter och kommuner ska konsulteras i utformandet av kommande in- satser. Regeringen kommer också fortsatt att följa arbetet vid Kommissionen mot antiziganism som lämnar sin slutredovisning till regeringen . Arbetet med att tillgodose till- kännagivande om fortsatta satsningar för bekämpandet av antiziganism och för romsk inkludering (bet. 2014/15:KU16, rskr. 2014/15:156) kommer därmed att fortsätta. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 10.6.17:1 Åtgärder för nationella minoriteter Tabell 10.3 Anslagsutveckling 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för åtgärder för de nationella minoriteterna enligt lagen (2009:724) om nationella minoriteter och mino- ritetsspråk och enligt språklagen (2009:900) samt enligt minoritetsåtaganden. An- slaget får även användas för i och utgifter för det nationella samordningsansvaret för minoritets- politiken samt för uppföljning enligt lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Där- utöver får anslaget användas för utgifter för statsbidrag enligt lagen om nationella minori- teter och minoritetsspråk till kommuner och landsting inom förvaltningsområdena för finska, meänkeli och samiska samt för utgifter för stats- bidrag för verksamhet som främjar regeringens minoritetspolitik. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Tabell 10.4 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till . 10.6.27:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer Tabell 10.5 Anslagsutveckling 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för utveck- lingsarbete och samordning för att främja den nationella minoriteten romers rättigheter och livsvillkor. Anslaget får även användas för utgifter för utbildnings- och arbetsmarknads- åtgärder för den nationella minoriteten romer. Tabell 10.6 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Anslaget minskas sammantaget med 2016 till följd av att tidigare tillfälliga satsningar upphör. tillförs anslaget 2016–2019 för att fortsätta arbetet med strategin för romsk inkludering i enlighet med ekonomiska vårproposition (prop. 2014/15:100 avsnitt 7.2). Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 7:2 Åtgärder för den nationel- la minoriteten romer . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till . P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Avsnittet omfattar Myndigheten för radio och tv (som byter namn till Myndigheten för press, radio och tv) samt presstöd. Medieområdet är delat mellan utgiftsområdena 1 och 17 Kultur, medier och trossamfund och fritid. I den del av budgetpropositionen som behandlar det senare utgiftsområdet återfinns en mer utförlig beskrivning och analys av medie- området. Tabell 11.1 Anslagsutveckling 8:1 Presstöd Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 8:1 Presstöd besluta om bidrag som medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018. Skälen för regeringens förslag: Regeringen har gjort bedömningen att ett nytt utvecklings- stöd för tryckta allmänna nyhetstidningar bör införas i syfte att ge förutsättningar för en långsiktig utveckling av elektroniska publice- ringstjänster (avsnitt 11.3). För att möjliggöra för presstödsnämnden vid Myndigheten för press, radio och tv att fatta beslut om utvecklingsstöd till fleråriga utveck- lingsprojekt bör regeringen bemyndigas att för anslaget 8:1 Presstöd besluta om bidrag som medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till presstöd och utvecklingsstöd. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Tabell 11.2 Beställningsbemyndigande för anslaget 8:1 Presstöd Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 11.3 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 8:1 Presstöd Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 11.2.28:2 Myndigheten för press, radio och tv Tabell 11.4 Anslagsutveckling 8:2 Myndigheten för press, radio och tv 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 33 289 tkr prisnivå. 3Motsvarar 33 084 tkr prisnivå. 4Motsvarar 33 085 tkr prisnivå. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 8:1 Presstöd . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till . Anslaget får användas för Myndigheten för press, radio och tv:s förvaltningsutgifter. Ändring av myndighetens namn Myndigheten för radio och tv har ansvar för presstödsfrågor. Inom myndigheten finns ett särskilt beslutsorgan – presstödsnämnden – som prövar ansökningar om presstöd och som även beslutar i andra frågor enligt presstödsförordningen (1990:524). För att bättre spegla myndighetens nya verk- samhet och ansvarsområde byter myndigheten namn till Myndigheten för press, radio och tv. Tabell 11.5 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 8:2 Myndigheten för press, radio och tv Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Delar av myndighetens verksamhet finansieras genom att medel anvisas från rundradiokontot till budgetens inkomstsida. föreslås att delfinansierar myndighetens verksamhet. Anslaget minskas med till följd av bl.a. tidsbegränsade medel på anslaget . Vidare minskas anslaget med , och , 2018 respektive 2019. Anslaget ökas med till följd av att myndigheten övertagit uppgifter fr.o.m. . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 8:2 Myndigheten för press, radio och tv . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 11.6 Offentligrättslig verksamhet – Avgifter för analog kommersiell radio (som inte får 1För 2015 anges det belopp som myndigheten fastställt avgifterna till. Beloppet har inte räknats upp eftersom avgiften beräknas utifrån förändringar i KPI för oktober månad. finns 99 sändningstillstånd för analog kommersiell radio. Ytterligare fyra tillstånd kommer att fördelas . Dessa kommer att inbringa sändningsavgifter som betalas engångsvis av respektive tillståndshavare och som avser hela tillstånds- perioden, till . I prognosen och budgeten har hänsyn inte tagits till dessa sänd- ningsavgifter. Tabell 11.7 Offentligrättslig verksamhet – Särskild avgift och viten (som inte får 1 Att lämna en prognos och budget för särskilda avgifter och viten är inte möjligt då dessa är beroende av framtida beslut av dio och tv samt domstolsutslag. Myndigheten ansvarar för inkassering och eventuell indrivning av särskild avgift enligt radio- och tv-lagen (2010:696). inkasserades sammanlagt i särskilda avgifter. Tabell 11.8 Offentligrättslig verksamhet – Avgifter för ansökan om tillstånd att sända tv och digital kommersiell radio (som inte får P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Möjligheten att utlysa och meddela tillstånd är beroende av hur stort frekvensutrymme som fördelas. Hur många tillstånd som kan meddelas är också beroende av hur det tillgängliga utrymmet fördelas mellan olika tjänster och tekniska lösningar. (som inte får Myndigheten ansvarar för att utfärda utgivningsbevis för webbsidor m.m. En ansökningsavgift om per ansökan eller ändringsansökan tas ut enligt förordningen (2002:916) om avgifter i vissa yttrandefrihets- ärenden. Verksamheten är delvis avgiftsfinan- sierad och målet är att avgifterna ska täcka av kostnaderna för verksamheten. De inkomna avgifterna 2014 täckte av kostnaderna. 11.3Förstärkt stöd till dagspressen Ärendet och dess beredning: fick en parlamentariskt sammansatt kommitté i uppdrag att göra en översyn av presstödet och lämna förslag till hur ett framtida stödsystem kan utformas (dir. 2011:112). Kommittén, som antog namnet , överlämnade slut- betänkandet Översyn av det statliga stödet till dagspressen (SOU 2013:66). Betänkandet har remissbehandlats. En sammanställning av re- missyttrandena finns tillgänglig i Kulturdeparte- mentet (dnr Ku2013/01810/MF). beslutade att som sin mening tillkännage vad konstitu- tionsutskottet anfört om att några av Presstöds- kommitténs förslag ska vara genomförda tidigare än 2017 och att i lämplig form ska infogas i Myndigheten för radio och tv (bet. 2014/15:KU1, rskr. 2014/15:56). Presstödet regleras i presstödsförordningen (1990:524), vars bestämmelser i stor utsträckning är bundna med . har haft remissmöte med och med Svenska Dag- bladet den 3 respektive . Dokumentation från remissmötena finns tillgänglig i (dnr Ku2013/01810/MF). Regeringen har i propositionen Statens stöd till dagspressen (prop. 2014/15:88), nedan kallad presstödspropositionen, bl.a. lämnat förslag om förbättringar i presstödet. har beslutat i enlighet med regeringens förslag (bet. 2014/15:KU12, rskr. 2014/15:195) och har där- utöver beslutat att tillkännage som sin mening vad anfört om: –initiativ som syftar till att en ny försöks- verksamhet inleds med samdistribution av tidningar och post med möjlighet för fler aktörer än att delta, –möjligheten att stegvis påbörja processen med att avveckla reklamskatten för dags- pressen, –att presstödsförordningens giltighetstid bör förlängas t.o.m. under förutsättning att förlängningen god- känns av Europeiska kommissionen, –att fyra huvudförslag om samdistribution av tidningar och post, avskaffande av reklamskatten, en ny stöd- trappa för hög- och medelfrekventa dags- tidningar och ett nytt omställningsstöd, med beaktande av de olika tidsperspektiv som måste anläggas för förslagens genom- förande, bör ses som delar av en samman- hållen presstödspolitik och hanteras sam- ordnat, och –att inom ramen för det befintliga anslaget öka driftsstödet för lågfrekventa tidningar. trädde förordningen (2015:301) om ändring i presstödsförordningen (1990:524) i kraft. Övriga förordningsändringar som följer av presstödspropositionen och riksdagsbeslutet ska träda i kraft , under förut- sättning att de godkänns av . Vidare har avvecklats och dess uppgifter har överförts till Myndigheten för radio och tv, där det har inrättats ett särskilt beslutsorgan för presstöds- frågor. gav regeringen nämnden i uppdrag att föreslå ett innovations- stöd för den tryckta dagspressen. redovisade uppdraget (dnr Ku2015/01558/MF). tillsatte regeringen en utredning med uppdrag att analysera behovet av nya mediepolitiska insatser när presstödet i dess nuvarande form upphör (dir. 2015:26). Av uppdraget framgår att allmänhetens behov av allsidig information och individens möjlighet att vara demokratiskt delaktig oberoende av bostadsort ska stå i fokus. Med utgångspunkt i analysen ska utredaren lämna förslag till utformning av nya mediepolitiska verktyg som syftar till att skapa goda förutsättningar för kvalitetsjournalistik och lokalt nyhetsmaterial oavsett distributionssätt. Uppdraget ska redovisas slutligt . Lagändringar till följd av namnbyte Regeringens förslag: Eftersom Myndigheten för radio och tv byter namn ska myndighetens namn ändras i de lagar där namnet förekommer. Lagändringarna ska träda i kraft . Skälen för regeringens förslag: Till följd av att Myndigheten för radio och tv byter namn till Myndigheten för press, radio och tv ska ändringar göras i lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihets- förordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden, tullagen (2000:1281) och radio- och tv-lagen (2010:696). Ändringarna som föreslås innebär endast att hänvisningar till det gamla myndighetsnamnet ersätts med hänvisningar till det nya namnet. Författningstekniskt och även i övrigt är änd- ringarna av sådan beskaffenhet att Lagrådets granskning skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande över lagändringarna. Avskaffat extrastöd för storstadstidningar och höjda stödnivåer för hög- och medelfrekventa tidningar Regeringens förslag: Det särskilda extrastödet för storstadstidningar ska avskaffas. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 En stödtrappa med nya bidragssatser och nytt högre maximibelopp för allmänt drifts- stöd ska införas för hög- och medelfrekventa tidningar. Regeringens bedömning: Förordningsändring- arna bör träda i kraft , förutsatt att de har godkänts av Europeiska kommissionen. Kommitténs förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: , Sveri- ges Fådagarstidningar och Pres(s)gruppen instäm- mer i förslaget att avskaffa storstadsstödet. har inga invändningar mot att driftsstödet beräknas på samma sätt för alla hög- och medelfrekventa tidningar men anser att regeringen bör överväga ett högre maximibelopp för tidningar oavsett utgivningsort med sju- dagarsutgivning och ett större omfång av redak- tionellt material. Flera remissinstanser, däribland , tillstyrker förslaget om förändrade stödnivåer. Pres(s)gruppen och påpekar att en upp- räkning av driftsstödet måste genomföras oav- sett övriga förslag. Fådagarstidningar anser att höjningen för hög- och medelfrekventa tidningar måste vara väsentligt högre. är kritiskt mot förslagen som de menar slår hårt och ensidigt mot tidningen och anser att ett avskaffande av storstadsstödet måste ersättas av mekanismer som ger en upp- lagemässigt stor andratidning väsentligt högre stöd än en upplagemässigt liten tidning. föreslår också en sådan stödtrappa. beklagar att en konsekvens av förslagen blir att det stöd som utgår till kommer att minska, vilket innebär ett hot mot möjligheterna för att bibehålla nuvarande ambitioner vad gäller spridning, kvalitet och innovation. Konkurrens- verket avstyrker förslaget om förändrade stöd- nivåer och anser att det ur konkurrenshänseende i stället hade varit önskvärt med en större neddragning av driftsstödet, för att successivt avskaffa det helt. Skälen för regeringens förslag och bedömning Extrastödet för storstadstidningar avskaffas Enligt 2 kap. 2 § presstödsförordningen beräknas det allmänna driftsstödet till hög- och medel- frekventa dagstidningar genom att tidningens P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 veckovolym, uttryckt i tusentals exemplar, multipliceras med en bidragssats på upp till ett maximibelopp om . Därutöver kan en storstadstidning enligt 2 kap. 2 § andra stycket presstödsförordningen ha rätt till ett extrastöd som motsvarar en viss procentandel av de nettokostnader som följer av de krav som särskilt ställs på denna tidnings- kategori. Kraven framgår av 1 kap. 6 § presstöds- förordningen och avser ett årligt redaktionellt innehåll som omfattar och sjudagarsutgivning. I enlighet med kommissionens statsstödsgod- kännande sker en successiv nedtrapp- ning av extrastödet för att detta ska anses nödvändigt och proportionerligt. Det innebär bl.a. att det maximala stöd som kan utgå succes- sivt sjunkit och kommer att uppgå till 2016. I presstödspropositionen bedömde regeringen att det kommer att finnas fortsatt behov av presstöd och angav att den avsåg att se över storstadsstödet och stöd- nivåerna för hög- och medelfrekventa tidningar. De två storstadstidningar som fått extrastöd är och . får maximalt stödbelopp är stödet till lägre till följd av betydligt lägre nettokostnader. har i slut- betänkandet redovisat förutsättningarna för dessa tidningar och gjort bedömningen att den konkurrenssituation som de båda tidningarna beskriver har stora likheter med den situation som råder på den lokala tidningsmarknaden för andra hög- och medelfrekventa tidningar med låg hushållstäckning. Kommitténs kartläggning av medielandskapet visar att de skillnader som fortfarande finns inom den svenska dagstid- ningsbranschen när det gäller upplagor, reklam- investeringar och ekonomiska resurser inte längre följer traditionella mönster. Regeringen delar kommitténs bedömning att det därför är lika relevant att skilja storstadstidningarna från övriga andratidningar i presstödssystemet och anser att driftsstödet bör beräknas på samma sätt för alla hög- och medel- frekventa tidningar. Detta leder till ökad propor- tionalitet i stödsystemet. Det särskilda extra- stödet för storstadstidningar ska därför avskaffas. Höjda stödnivåer för hög- och medelfrekventa dagstidningar Nuvarande stödnivåer har varit oförändrade , någon indexuppräkning har inte skett. Till följd av sjunkande upplagor har flera tidningar i praktiken fått lägre stöd. De drifts- stödsberättigade andratidningarna, såväl lands- ortstidningar som storstadstidningar, befinner sig i en ekonomiskt särskilt svår situation. Denna grupp av driftsstödstidningar är av stor betydelse för mediemångfalden, lokal bevakning och granskning samt tillhandahåller nyhetsförmed- ling till många prenumeranter och läsare. De bevakar i många fall områden som inte bevakas av den större tidningen på orten. Regeringen bedömer, till skillnad från , att det finns behov av höjda stödnivåer för flertalet hög- och medelfrekventa dagstidningar. Rege- ringen anser vidare att stödsystemet i högre grad än bör premiera ökade läsarintäkter och dessutom vara mer proportionerligt i förhållande till tidningarnas veckovolymer. Som regeringen har föreslagit i presstödspropositionen ska alla läsarintäkter därför behandlas likvärdigt när stödbelopp bestäms. Ett fåtal hög- och medelfrekventa driftsstöds- berättigade tidningar har en upplaga som överstiger 12 000 exemplar, vilket innebär att de når det nuvarande maximibeloppet på . Allt fler tidningar har dock till följd av fallande upplagor hamnat under denna gräns, vilket innebär att de förutom förlorade abonnentintäkter även får lägre stöd. Regeringen anser, i likhet med , att det är angeläget att stödsystemet inte motverkar en fortsatt utveckling av den publicistiska verksam- heten hos dessa tidningar. Vid en avveckling av storstadsstödet finns behov av höjt maximibe- lopp för en stödtrappa som omfattar samtliga hög- och medelfrekventa dagstidningar. Det stöd som föreslås av innebär att en stödtrappa med fyra steg införs. Bidragssatserna i respektive steg uppgår i tur och ordning till , , och . Förslaget in- nebär att första stegets bidragssats om multipliceras med en tidnings vecko- volym utryckt i tusental exemplar upp till ett stödbelopp om högst . För en tidnings veckovolym därutöver tillämpas näst- följande steg, dvs. , upp till ett stödbelopp om högst . Där- efter tillämpas det tredje steget upp till ett stöd- belopp om högst och slutligen det fjärde steget upp till ett stödbelopp om högst . Det maximala beloppet som kan utgå föreslås uppgå till . Tabell 11.10 Förslag till ny stödtrappa Bidragssats (kr) respektive steg (kr) totalt (kr)