prop · H3031 · 2015-09-21 00:00:00 — Antalet kända engångsutbetalningar är få och beloppen är vanligen små. Regeringen gör därför bedöm- ningen att den offentligfinansiella positiva effek- ten av förslaget om att utländska socialförsäk- ringspensioner ska omfattas av IL:s definition av pension är mycket liten. Avrundat till bedöms den offentligfinansiella effekten vara 0. För utländsk barnpension finns det ett något bättre statistiskt underlag. Baserat på kontroll- uppgifter från de nordiska länderna angående barnpension, och en grov uppskattning av barn- pension från de utomnordiska länderna, upp- skattar regeringen att den offentligfinansiella kostnaden för förslaget är mycket liten. Avrundat till bedöms den offentligfinansiella effekten vara 0. Den offentligfinansiella effekten av de båda förslagen bedöms sammantaget vara . På grund av avsaknad av statistik kan det inte avgöras om kvinnor och män berörs i olika utsträckning av förslaget om att utländska socialförsäkringspensioner ska omfattas av IL:s definition av pension. Förslaget om att utländsk barnpension ska undantas från beskattning i samma utsträckning som svensk barnpension bör inte påverka kvinnor och män olika. Förslagen bedöms även beröra relativt få individer och typiskt sett med små belopp. Slutsatsen av detta är att förslagen inte bedöms få några konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män. Förslaget om att utländska socialförsäkrings- pensioner ska omfattas av IL:s definition av pension innebär att bestämmelserna om beskattning av utländska socialförsäkringspen- sioner blir tydligare. För del bedöms detta medföra en viss minskning av den arbetstid och därmed även en minskning av de kostnader som är kopplade till ärenden och frågor avseende utländska socialförsäkringspen- sioner. De minskade kostnaderna bedöms dock vara marginella. Förslaget om att utländsk barnpension endast ska beskattas till viss del bedöms inte medföra några konsekvenser för . Förslagen bedöms inte påverka arbetsbördan eller kostnaderna för de allmänna förvaltnings- domstolarna. 6.9Nedsatt förmånsvärde för vissa miljöanpassade bilar Regeringens bedömning: Den tidsbegränsade ned- sättningen av förmånsvärdet för vissa miljöan- passade bilar bör förlängas med . Den maxi- mala nedsättningen bör dock begränsas till . Det kommande förslaget bör träda i kraft . Skälen för regeringens bedömning: Nuvar- ande regler om nedsättning av förmånsvärdet för miljöanpassade bilar består av två delar. Den för- sta delen består av en permanent nedsättning som innebär att förmånsvärdet för en bil som helt eller delvis är utrustad med teknik för drift med elektricitet eller med mer miljöanpassade drivmedel än bensin eller dieselolja sätts ned till en nivå som motsvarar förmånsvärdet för en jämförbar bensin- eller dieseldriven bil. Den andra delen består av tidsbegränsade regler som innebär att för bilar som är utrustade med teknik för drift med elektricitet som tillförs genom laddning från yttre energikälla eller med annan gas än gasol görs nedsättning till ett värde som motsvarar av förmånsvärdet för när- mast jämförbara konventionella bil, dock högst Den tidsbegränsade nedsättningen gäller t.o.m. det beskattningsår som slutar . Det huvudsakliga syftet med dessa regler är att underlätta introduktionen av miljöanpassade bilar på marknaden och på så sätt skapa bättre förutsättningar för att miljöprestandan hos be- ståndet av förmånsbilar ska öka. När reglerna om den tidsbegränsade nedsätt- ningen infördes var avsikten att de endast skulle gälla ett fåtal år. Reglerna har därefter förlängts i olika omgångar, bl.a. för att det funnits behov av att stimulera utvecklingen av teknik, drivmedel och infrastruktur. När det gäller bilar som är utrustade med tek- nik för drift med el är tekniken alltjämt i behov av utveckling. Tekniken är fortfarande i ett in- ledande skede och de eltekniska systemen, fram- för allt batterierna, i elbilar är väsent- ligt dyrare än traditionella förbränningsmotorer. På marknaden finns endast ett fåtal bilar som drivs med el. Flera tillverkare har dock aviserat nya modeller av laddhybrider eller plug-in hybrider som planeras lanseras . Det finns därför behov av ytter- ligare stimulans för att den påbörjade utveckling- en ska fortsätta och därmed skäl att förlänga den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för sådana bilar. Teknikutvecklingen av fordons- tekniken för gasbilar har i och för sig nått en mognad. Emellertid är infrastrukturen såvitt av- ser distribution av fordonsgasen alltjämt out- vecklad, vilket har hämmat introduktionen av gasbilar på marknaden. Potentialen för gasbilar får dock bedöms vara betydligt större än den be- fintliga marknadsandelen och den tidsbegränsade nedsättningen bör därför förlängas även för dessa bilar. Mot bakgrund av lagstiftningens syfte, att stimulera introduktionen av mer miljövänliga bi- lar, bör en ytterligare förlängning av reglerna ske med . Av offentligfinansiella skäl bör dock den maximala nedsättningen begränsas . Det kommande förslaget bedöms minska skatteintäkterna med 2017, 2018 och 235 miljoner kro- nor 2019. kommer att remittera ett förslag med angiven ändring. Regeringen av- ser att återkomma till med ett förslag. Det kommande förslaget bör träda i kraft . Skatt på arbetsinkomster – socialavgifter m.m. 6.10Särskild löneskatt för äldre 6.10.1 Ärendet och dess beredning Inom har promemorian Vissa inkomstskatte- och socialavgiftsfrågor inför budgetpropositionen tagits fram (dnr Fi2014/03347/S1). En sammanfattning av promemorians förslag finns i bilaga 5, avsnitt 1. Promemorian har remissbehandlats och inne- håller bl.a. förslag om särskild löneskatt för äldre. Promemorians lagförslag i denna del finns i bilaga 5, avsnitt 2. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 5, avsnitt 3. En remissammanställning finns tillgänglig i Finans- departementet (dnr Fi2014/03347/S1). Regeringen föreslog i budgetpropositionen att särskild löneskatt för äldre skulle införas (prop. 2014/15:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor, avsnitt 6.10.3). beslutade dock att avslå förslaget (bet. 2014/15:FiU1, rskr. 2014/15:29). Regeringen anser alltjämt att särskild löneskatt bör införas för äldre. I detta avsnitt behandlas därför förslaget. beslutade i samband med riksdagsbehandlingen av budget- propositionen (prop. 2014/15:1) att in- hämta Lagrådets yttrande över bl.a. det lag- förslag rörande införande av särskild löneskatt för äldre som finns i bilaga 5, avsnitt 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5, avsnitt 5. Lagrådets syn- punkter behandlas i författningskommentaren till förslaget om ändring i lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster (avsnitt 6.40). I förhållande till lagrådsremissens lagförslag har vissa förändringar gjorts i ikraft- trädande- och övergångsbestämmelserna. En särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster infördes i samband med skattereform. Skatten skulle i sin ursprungliga utformning tas ut på alla inkomster som inte grundar rätt till socialförsäkringsförmåner. Skattesatsen var beräknad så att den skulle motsvara skatte- inslaget i socialavgifterna, dvs. svara mot den del av socialavgifterna som inte ger någon mot- svarande socialförsäkringsförmån. Den särskilda löneskatten är . För personer som vid årets ingång har fyllt och som omfattas av det reformerade ålderspensionssystemet, dvs. är födda eller senare, gäller enligt socialavgiftslagen (2000:980) att bara ålderspensionsavgiften och inte övriga socialavgifter ska betalas på lön och andra avgiftspliktiga inkomster. Av denna anledning gällde att särskild löneskatt skulle betalas på lön och annan ersättning för arbete till dessa personer och på inkomst av aktiv närings- verksamhet som dessa personer hade. Med hän- syn till att ålderspensionsavgift betalades togs dock särskild löneskatt ut i stället för . För personer som är födda eller tidigare och som därmed inte omfattas av det reformerade ålderspensions- systemet togs särskild löneskatt ut . slopades den särskilda löneskatten på lön och annan ersättning samt på inkomst av aktiv näringsverksamhet för personer som vid årets ingång fyllt och är födda eller senare (prop. 2006/07:1 Förslag till statsbudget , finansplan, skattefrågor och tilläggs- budget m.m., avsnitt 5.3.1, bet. 2006/07:FiU1, rskr. 2006/07:9). slopades den särskilda löneskatten även för personer som är födda och tidigare (prop. 2007/08:24 Vissa person- beskattningsfrågor, bet. 2007/08:SkU12, rskr. 2007/08:62). 6.10.3 Särskild löneskatt införs för äldre Regeringens förslag: Särskild löneskatt införs på löner, arvoden, förmåner och andra ersättningar för arbete till personer som vid årets ingång har fyllt . Särskild löneskatt införs även på inkomst av aktiv näringsverksamhet för personer som vid årets ingång har fyllt samt för personer som inte har fyllt men under hela året har uppburit hel allmän ålderspension enligt socialförsäkringsbalken. Den särskilda löne- skatten bestäms till . Ändringarna träder i kraft . Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. I promemorian föreslogs dock att skattesatsen bestäms till . Remissinstanserna: Majoriteten av de remiss- instanser som har yttrat sig har inget att invända mot förslaget. (), , män och Förvaltare, och Näringslivets skattedele- gation (NSD), vars remissyttrande Föreningen hänvisar till, avstyrker för- slaget. anser att förslaget ökar skattesystemets likformighet och begriplighet. , , , och framhåller att argumenten för införandet av en särskild löneskatt i samband med skattereform har bäring också på pensionärskollektivet. () framhåller att det för den långsiktiga finansie- ringen av såväl pensioner som välfärdssystem är viktigt att fler arbetar mer, även längre upp i åldrarna. Att återinföra en särskild löneskatt utan att vidta andra åtgärder för att främja att äldre stannar i arbetslivet motverkar enligt TCO denna utveckling. Även och män och Förvaltare anser att förslaget minskar incitamenten för äldre att stanna kvar i arbetslivet. marknads- och utbildningspolitisk utvärdering (IFAU) och anser att förslaget, tillsammans med förslaget om sänkt skatt för pensionärer, kan minska incitamenten för äldre att arbeta. Företagarna, handel, , , och framhåller att förslaget medför höjda kostnader för att anställa personer vilket, enligt flera av remissinstanserna, kommer att leda till minskad efterfrågan på äldre arbetskraft. Höga arbetskraftskostnader tillhör enligt Företagarna de största tillväxthindren för små företag. Före- tagarna föreslår att slopandet av de riktade ned- sättningarna till unga och äldre direkt växlas över till ett generellt arbetsgivaravdrag. Även anser att en effekt av för- slaget kan vara ett minskat intresse för företag att anställa personer och för egen- företagare att fortsätta verksamheten efter det att de har fyllt . anser att förslaget riskerar att medföra negativa konse- kvenser för äldre småföretagare. () och Arbetsförmedlingen anser att förslaget kommer att påverka sysselsättningen bland äldre personer. De offentligfinansiella effekterna kan enligt KI därför vara över- skattade. Det är enligt KI önskvärt att effekterna på sysselsättning, medelarbetstid och inkomst- fördelning analyseras i högre utsträckning. Arbetsförmedlingen och NNR efterfrågar en beskrivning av konsekvenserna av förslaget för arbetsmarknadens funktionssätt. Ekonomistyr- ningsverket (ESV) anser att förslaget, tillsam- mans med förslaget om sänkt skatt för pensio- närer, sannolikt minskar både utbudet och efter- frågan på äldre arbetskraft. ESV menar att den offentligfinansiella effekten blir lägre än den redovisade statiska effekten. NSD, ESV och har invändningar mot hur skattesatsen har bestämts. anser att skattesatsen bör reduceras. anser att konsekvenserna beskrivs på ett övergripande och summariskt sätt och att det därför inte är möjligt att ta ställning till förslagets konsekvenser. () föreslår att regelverket ändras i fråga om näringsidkare som avlidit under beskattningsåret. Den lägre skatte- satsen som föreslås i 2 § lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster bör enligt LRF gälla även för dem som avlidit . Skälen för regeringens förslag: Den särskilda löneskatten på vissa förvärvsinkomster infördes i samband med skattereform av likformighetsskäl. Utgångspunkten var att all ersättning för arbete och all inkomst av näringsverksamhet bör beläggas med någon typ av socialavgift eller motsvarande skatt. Rege- ringen anser, i likhet med Pensionärernas Riks- organisation, , , Pen- sionärers och närsgemenskap, att dessa skäl alltjämt äger giltig- het. Som framhåller innebär ett införande av särskild löneskatt på inkomst av arbete och på inkomst av näringsverksamhet för personer som har fyllt att skattesystemets likformighet ökar. Det finns enligt regeringens mening, förutom likformighets- eller enhetlig- hetsskäl, även offentligfinansiella skäl för att återinföra särskild löneskatt på löner, arvoden, förmåner och andra ersättningar för arbete till personer som vid årets ingång har fyllt . Detsamma gäller i fråga om inkomst av aktiv näringsverksamhet för personer som vid årets ingång har fyllt samt för personer som inte har fyllt men har uppburit hel allmän ålderspension enligt socialförsäkrings- balken. Regeringen anser därför, trots vad flera remissinstanser – däribland TCO, IFAU och NSD – anför om incitament och efterfrågan på äldre arbetskraft, att särskild löneskatt ska in- föras för äldre personer. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att särskild löneskatt införs på löner, arvoden, för- måner och andra ersättningar för arbete till personer som vid årets ingång har fyllt . Särskild löneskatt ska även införas på inkomst av aktiv näringsverksamhet för personer som vid årets ingång har fyllt samt för personer som inte har fyllt men har uppburit hel allmän ålderspension enligt social- försäkringsbalken. När det gäller skattesatsens storlek föreslogs i promemorian att skattesatsen ska bestämmas till . NSD, ESV och Pensionsmyndig- heten har invändningar mot hur skattesatsen har bestämts i promemorian. Enligt bör skattesatsen reduceras. Regeringen anser att skattesatsen bör bestämmas till . För de personer som vid årets ingång har fyllt och som omfattas av det reformerade ålderspensionssystemet betalas på inkomster i form av löner, arvoden, förmåner och andra ersättningar för arbete samt på inkomst av aktiv näringsverksamhet en ålderspensionsavgift på . Personer som är födda eller tidigare betalar ingen ålderspensionsavgift. Detta talar för att skattesatsen bör bestämmas till en högre nivå för personer som är födda eller tidigare. Av förenklingsskäl bör dock skattesatsen, enligt regeringens mening, bestäm- mas till samma nivå för personer som vid årets ingång har fyllt , dvs. oavsett om de om- fattas av det reformerade ålderspensionssystemet eller inte. Samma skattesats bör även, i fråga om inkomst av aktiv näringsverksamhet, gälla för personer som är och som har uppburit hel allmän ålderspension enligt socialförsäkringsbalken. Flera remissinstanser, däribland KI, ESV, NNR, och , har syn- punkter på förslagets effekter. Dessa synpunkter behandlas i konsekvensanalysen i avsnitt 6.10.4. Frågorna om ändrade regler om särskild löneskatt för personer som har avlidit under beskattningsåret respektive ett generellt arbets- givaravdrag faller utanför detta lagstiftnings- ärende. Förslaget föranleder ändringar i 1 och 2 §§ lagen om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster, se avsnitt 3.1. Den offentligfinansiella bruttointäkten av en särskild löneskatt på beräknas upp- gå till 2016 (se tabell 6.14). För att få förslagets effekt på det offentligfinan- siella sparandet (nettoeffekten) tas hänsyn till in- direkta effekter till följd av övervältring på andra skattebaser. Övervältringsprofilen förväntas vara annorlunda för den del av den särskilda löne- skatten som läggs på lön jämfört den del som läggs på inkomst av näringsverksamhet. Särskild löneskatt på lön antas övervältras på liknande sätt som förändrat uttag av arbetsgivar- avgifter. Vid en generell förändring av arbets- givaravgifterna kan hela förändringen på lång sikt antas övervältras på lönerna. En särskild löneskatt för äldre är en riktad åtgärd, vilken eventuellt kan förväntas att i lägre utsträckning övervältras till lägre löner än en generell höjning. I beräkningarna har dock antagits samma över- vältringsprofil som vid en generell höjning efter- som osäkerheten kring övervältringsprofilen för en riktad åtgärd är mycket stor. beräknas således övervältringen på lönerna till och övervältringen på vinster och priser till . Efter hand ökar över- vältringen på löner relativt vinster och priser, se vidare avsnittet om effekter för företag. Över- vältringsantagandena innebär att företagens vinster minskar på kort sikt, vilket minskar skattebasen för bolagskatt och därmed bolags- skatteintäkterna. Detta motverkar den positiva offentligfinansiella effekten av regeländringen. Högre priser ökar underlaget för mervärdes- skatt, men effekten på det finansiella sparandet motverkas av att offentliga utgifter är knutna till konsumentprisindex. Den sammanlagda effekten av dessa två effekter bedöms vara nära noll. Särskild löneskatt på aktiv näringsverksamhet bedöms ha samma indirekta effekter som en höjd egenavgift. Den särskilda löneskatten leder därmed till en minskning av inkomsten av näringsverksamhet, vilket motverkar intäkterna från avgiftshöjningen. Den offentligfinansiella nettointäkten beräk- nas till (se tabell 6.14). Den varaktiga intäkten beräknas till . Tabell 6.14 Offentligfinansiell effekt av en särskild löneskatt på för personer som vid årets ingång har fyllt Källa: Egna beräkningar. KI bedömer att de offentligfinansiella effekterna som redovisades i promemorian kan vara över- skattade. ESV har inget att erinra mot de statiska beräkningar som redovisades i promemorian men anser att den långsiktiga effekten på de offentliga finanserna är lägre. De offentligfinansiella effekterna som redo- visades i promemorian och de som redovisas ovan är statiska dvs. hänsyn tas inte till eventuella beteendeförändringar så som för- ändrat arbetsutbud. Anledningen är att det råder stor osäkerhet kring den typen av effekter och att eventuella effekter i regel inte slår igenom i betydande grad . Detta är i enlighet med de beräkningskonventioner som ligger till grund för beräkningarna av offentligfinansiella effekter på budgetens inkomstsida. Effekt på antalet arbetade timmar och sysselsättning KI, NNR, och Arbetsförmedlingen efterfrågar en utförligare redovisning av hur förslaget påverkar arbetsmarknadens funktions- sätt, sysselsättningen, medelarbetstid och inkomstfördelning. Flera remissinstanser, däribland KI, ESV och NSD, anser att förslaget sannolikt kommer att påverka sysselsättningen bland äldre personer negativt. Förslaget bedöms öka arbetskostnaden för äldre till följd av att skattehöjningen förväntas övervältras på hela löntagarkollektivets löner. Som en följd kan efterfrågan på äldre arbetskraft minska. För personer upp till förväntas dock arbetsgivarens vilja att behålla äldre anställda spela en relativt liten roll eftersom anställningstryggheten för denna grupp generellt sett är mycket hög, till följd av att de i regel varit länge på sin arbetsplats och har rätt att kvarstå i sin anställning (omfattas av lagen om anställ- ningsskydd). Det är vidare förhållandevis få per- soner som arbetar och dessa arbetar i hög utsträckning endast deltid. Sammantaget bedöms de äldres sysselsättning och antalet arbetade timmar förändras endast i liten utsträckning. Förslagets effekter bör ställas mot de positiva effekter på sysselsättning och antalet arbetade timmar som kan uppkomma när skatte- intäkterna används till andra reformer. Ovan analys är endast en partiell analys, dvs. ingen hänsyn tas till eventuella effekter av förändringar på t.ex. utgiftssidan. En samlad bedömning av effekterna av regeringens politik på BNP, syssel- sättning och arbetslöshet finns i avsnitt 4.6. En förändring av särskild löneskatt tenderar att övervältras på lönekostnader, vinster och priser. Som beskrevs tidigare kan man vid en generell förändring förvänta sig att hela förändringen på lång sikt övervältras medan en riktad åtgärd, så som förslaget, eventuellt kan förväntas att i lägre utsträckning övervältras till lägre löner. Eftersom osäkerheten kring övervältringsprofilen för en riktad åtgärd är mycket stor antas att profilen är den samma som vid en generell höjning. På kort sikt antas en del av den införda särskilda löneskatten på lön övervältras på lönerna. Den del av höjningen som inte övervältras på löner leder till lägre vinster för företagen vilket ger ett lägre uttag av bolagsskatt. På antas, av skäl som beskrivs ovan, hela den särskilda löneskatten övervältras på lönekostnaderna i form av lägre löner för hela löntagarkollektivet (inte enbart de som påverkas av förändringen). På kort sikt kommer vissa företags löne- kostnader att öka. Om och hur mycket den kortsiktiga lönekostnaden ökar för ett företag beror på ålderssammansättningen bland före- tagets anställda. Företag utan anställda påverkas inte av förslaget. I tabell 6.15 anges ökningen i lönekostnaden till följd av förslaget för en person som tjänar . Ökningen är för personer , oavsett födelseår. För personer som är är lönekostnaden oförändrad. Tabell 6.15 Lönekostnad för anställda under respektive vid en månadslön på vid nuvarande och föreslagna regler Källa: Egna beräkningar. anser att förslaget riskerar att medföra negativa konsekvenser för äldre små- företagare. Förslaget medför ökade löne- kostnader för egenföretagare som är men de äldre egenföretagarna har även efter förslaget, vid samma lön, lägre lönekostnad än personer som är (se tabell 6.15). När det gäller den administrativa bördan för små och medelstora företag medför förslaget ett ökat uppgiftslämnande för arbetsgivare som har arbetstagare som vid ingången av året har fyllt och därmed en ökad administrativ börda för dessa företag. Företagen ska redovisa en uppgift mer i arbetsgivardeklarationen. För att mäta förändringar i företagens administrativa kostnader används den s.k. standardkostnads- metoden. Baserat på denna mätmetod har byggt upp databasen . Avsikten med denna databas är, förutom att tjäna som jämförelsegrund, att den ska kunna användas för att hjälpa till att uppskatta den minskade eller ökade administrativa kostnaden av olika regelförslag. Enligt kostar en ekonomihandläggare i genomsnitt , vilket ger en kostnad på ca . Vidare anges i databasen att det tar ca att fylla i enskilda uppgifter om arbetsgivaravgifter. Kostnadsökningen för det ökade uppgiftslämnandet vid införandet av särskild löneskatt uppskattas därför avrundat till 5–per företag och månad. Förslaget bedöms inte påverka den administrativa bördan vid redovisningen för enskilda näringsidkare och handelsbolags- delägare. Antalet berörda egenföretagare (enskilda näringsidkare och handelsbolagsdelägare som är , eller har hel allmän ålderspension, och har inkomst av aktiv näringsverksamhet) beräknas 2016 uppgå till knappt 70 000. Det är inte möjligt att beräkna hur många företag som totalt sett berörs. Detta eftersom det saknas officiell statistik över antalet anställda i olika åldrar i företagen. Förslaget påverkar i högre grad män än kvinnor eftersom fler män arbetar samt har inkomst av aktiv näringsverksamhet. Av dem som till följd av förslaget får betala särskild löneskatt på aktiv näringsinkomst, eller deras arbetsgivare får betala särskild löneskatt på deras lön, är män. Män tjänar vidare i genomsnitt mer varför det belopp de eller deras arbetsgivare betalar i genomsnitt är högre. behöver göra vissa systemanpass- ningar samt ändra blanketter och informations- material. uppskattar att förslaget, tillsammans med förslaget att tidigarelägga slopandet av nedsättningen av socialavgifterna för unga, kommer att innebära ökade kostnader om ca 500 000–. Kostnaderna ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar.