prop · H30352 · 2015-12-11 00:00:00 — Granskningen visar att satsningen innehållit åtgärder med resultat som har goda förutsättningar att leva vidare efter att satsningen tar slut. Iakttagelserna bekräftar det som utvärderingar pekat på när det gäller utvecklingsarbete generellt och utvecklingsarbete på jämställdhetsområdet. De resultat som kopplats till eller byggts in i ordinarie system eller strukturer har i regel bättre förutsättningar att bestå . Detta kan till exempel handla om förändringar i styrsystem, införande av könsuppdelad statistik eller nya rutiner. Inför perioden –2014 hade regeringen tydliga ambitioner om att säkra hållbarheten i resultaten från satsningen under föregående mandatperiod. Det finns dock inget som tyder på att regeringen därefter utformat uppdragen annorlunda. delar regeringens bedömning om att ett väl fungerande arbete med jämställdhetsintegrering kan påverka omhändertagandet av resultaten av särskilda åtgärder. Det är därför en rimlig utgångspunkt att de särskilda åtgärderna – för att vara effektiva – bör vara utformade på ett sätt som harmonierar med strategin om jämställdhetsintegrering. Mycket tyder dock på att detta arbete kan utvecklas ytterligare. Programmet Hållbar jämställdhet och programmet Jämställdhetsintegrering i myndigheter är två åtgärder som haft det uttalade syftet att kvalitetsutveckla offentlig service genom jämställdhetsintegrering. I övrigt har få åtgärder varit utformade för att åstadkomma hållbara resultat genom integrering som tillvägagångssätt. anser att även de insatser som inte varit inriktade på jämställdhetsintegrering borde ha kunnat utformas för att öka sannolikheten för hållbara resultat. Ett sätt skulle kunna vara att i högre utsträckning utgå från jämställdhetsintegrering även i dessa uppdrag. På så vis förankras arbetet med integrering ytterligare inom myndigheterna. Regeringen har påpekat att särskilda åtgärder ska ses som ett komplement till arbetet med jämställdhetsintegrering och det finns inget motsatsförhållande dem emellan. Granskningen visar dock att arbetet med de särskilda åtgärderna i praktiken tenderat att genomföras vid sidan av arbetet med jämställdhetsintegrering. bedömer att regeringen skulle få ut mer av de satsade pengarna om de särskilda åtgärderna i högre utsträckning genomsyrades av strategin om jämställdhetsintegrering. För att öka långsiktigheten i arbetet med jämställdhet behöver regeringen ta till vara samspelet mellan det mer långsiktiga arbetet med jämställdhetsintegrering och tillfälliga utvecklingsinsatser. I kapitel 1 visade vi hur regeringen tänkte sig att förhållandet mellan särskilda åtgärder och jämställdhetsintegrering skulle se ut. att påskynda utvecklingen på jämställdhetsområdet och stärka strategin om jämställdhetsintegrering. bedömer att det finns utrymme för att utveckla genomförandet av jämställdhetspolitiken bland annat genom att bygga in ett lärande (röda pilen i figur 5) mellan genomförandet av de särskilda åtgärderna och arbetet med jämställdhetsintegrering. Förhållande och lärande mellan jämställdhetsintegrering och arbetet med särskilda jämställdhetsåtgärder. rekommenderar därför att regeringen i större utsträckning bör utgå från strategin om jämställdhetsintegrering, även när det gäller särskilda Det kan handla om att försöka inrikta uppdragen på åtgärder som blir varaktiga och att ställa krav på hållbarhet till exempel 6.2För lite utrymme för strategiskt tänkande Genom att studera hur satsningen på särskilda jämställdhetsåtgärder har hanterats av regeringen och är bedömning att – trots att det finns en etablerad strategi för hur jämställdhetspolitiken ska genomföras – funnits för lite strategiskt tänkande kring de särskilda jämställdhetsåtgärderna. Granskningen visar vidare att kortsiktigheten till stor del varit inbyggd i satsningen. Det beror dels på att REGERINGENS JÄMSTÄLLDHETSSATSNING – TILLFÄLLIGHETER ELLER LÅNGSIKTIGA FÖRBÄTTRINGAR? hela satsningen bestått av tillfälliga pengar och många regeringsuppdrag som kommit vid sidan av den ordinarie planeringscykeln, vilket skapat viss ryckighet och kortsiktighet i planeringen för de aktörer som tagit emot uppdrag eller pengar. Den stora anslagshöjningen i kombination med få anvisningar och en oförberedd tjänstemannaorganisation gjorde dessutom att det åtminstone under den första mandatperioden blev svårt att hitta lämpliga åtgärder. Jämställdhetsenheten fick arbeta med att bereda många regeringsbeslut och med myndighetslika uppgifter såsom att betala ut pengar. Granskningen visar att detta tog tid från det mer strategiska arbetet med jämställdhetsintegrering. Den andra mandatperioden hade enheten effektiviserat sitt sätt att jobba med anslaget dels genom att skaffa ett bemyndigande och dels genom att lägga över utbetalningarna på Kammarkollegiet vilket frigjorde tid för annat. Efter den första mandatperioden betonade regeringen i budgetpropositionen vikten av att utifrån lärdomar från den första mandatperioden bygga in hållbarhet i uppdragen på ett bättre sätt. I granskningen har det dock inte framkommit något som tyder på att arbetade mer med att bygga in hållbarhet i satsningen . bedömning är därför att bristen på långsiktighet i satsningen inte enbart beror på de svåra förutsättningar som hade den första mandatperioden. En trolig förklaring till att hållbarhet inte byggts in mer i satsningen är enligt vår bedömning att arbetet med särskilda åtgärder bedrivits vid sidan av arbetet med jämställdhetsintegrering. rekommenderar att regeringen ger myndigheter och övriga mottagande aktörer goda förutsättningar för att planera sina insatser. Om en liknande satsning genomförs bör den föregås av en planeringsfas och medlen skulle successivt kunna trappas upp så att de mottagande aktörerna får goda förutsättningar att planera insatserna. 6.3Glapp mellan ambitioner och reell styrning Granskningen visar att styrningen av myndigheterna när det gäller genomförandet av jämställdhetsintegrering varierar både i ambitionsnivå och omfattning. Det finns ingen tydlig systematik kring vilka myndigheter som har något jämställdhetsperspektiv i sina instruktioner. Detta trots att var och en av myndighetsinstruktionerna bereddes med Jämställdhetsenheten i samband med övergången från verksförordning till myndighetsförordning. Det finns inget uttalat konkret mål om vilka myndigheter som ska ha eller inte ska ha ett jämställdhetsperspektiv i sina styrdokument. Den tolkning som gjort av den valda huvudstrategin för genomförandet av jämställdhetspolitiken – och som Jämställdhetsenheten bekräftar – är att de flesta myndigheter bör ha ett jämställdhetsperspektiv uttryckt i sin instruktion. I realiteten är det mer än hälften av alla myndigheter som inte har det. bedömning är att det finns exempel på myndigheter som i enlighet med strategin om jämställdhetsintegrering inom borde ha sådana bestämmelser, men som inte har det. Styrningen av myndigheterna sker inte bara genom formella styrdokument. Instruktionen är dock en viktig utgångspunkt i den långsiktiga styrningen av myndigheterna. Den myndighetsdialog som ska ske mellan myndigheter och departement – och som är en central del av styrningen – ska dessutom ta sin utgångspunkt i myndighetsinstruktionen. Vi har också noterat att de förändringar som gjorts när det gäller styrningen av myndigheterna i form av en ny myndighetsförordning där jämställdhetsperspektivet tagits bort och där styrningen till stor del ska ske genom instruktioner och myndighetsdialog rimligtvis har påverkat möjligheterna att få genomslag för jämställdhetspolitiken. Det finns en risk för att traditionellt sektorstänkande förstärks i och med den nya mer verksamhetsanpassade styrningen och att mer styrning sker genom den informella dialogen mellan myndigheter och departement. bedömer att det finns en risk att en följd av detta blir att ett tvärsektoriellt område som jämställdhet kan tappas bort i myndighetsstyrningen. Det finns en medvetenhet om behovet av att utveckla statens förmåga att styra sektorsövergripande områden. Tanken om hur styrningen av myndigheterna ska fungera utgår emellertid från att det finns en myndighet att styra och att myndigheterna har den kompetens som behövs för att genomföra regeringens idéer. När det gäller genomförandet av jämställdhetspolitiken saknas dock en förvaltningsmyndighet att styra och jämställdhet ligger ofta utanför myndigheternas ordinarie sakkunskap, vilket gör att jämställdhetsperspektiv eller jämställdhetsintegrering ofta uppfattas som något diffust. menar att regeringen behöver beakta vilka konsekvenser den nya, mer verksamhetsanpassade, styrningen får för ett sektorsövergripande område som jämställdhet. Eftersom det inte längre finns någon explicit generell reglering av jämställdhet i den offentliga förvaltningen för alla myndigheter kan man ställa sig frågan om alla myndigheter har ett jämställdhetsuppdrag. vill understryka att det är en självklarhet att den offentliga förvaltningen ska vara effektiv och likvärdig för alla medborgare oavsett kön. som den generella styrningen av jämställdhet har avformaliserats (det vill säga att kravet kvarstår, men är uttryckt i en generell förordning) så harmonierar inte regeringens styrsignaler i myndighetsinstruktioner med strategin för jämställdhetsintegrering i . anser att detta är något som borde beaktas i en översyn av förvaltningsstrukturen Ett annat exempel på att regeringens ambitioner kan uppfattas som tvetydiga är det faktum att de åtgärder som regeringen genomfört inom ramen för satsningen endast omfattat en mindre andel REGERINGENS JÄMSTÄLLDHETSSATSNING – TILLFÄLLIGHETER ELLER LÅNGSIKTIGA FÖRBÄTTRINGAR? av myndigheter, kommuner och landsting. Till en början har dessa projekt byggt på frivilligt deltagande, vilket kan vara bra med tanke på behovet av förankring i verksamheten. Det kan dock innebära att åtgärderna i första hand når de myndigheter, kommuner och landsting som redan arbetar med jämställdhetsintegrering. har såväl programmet Jämställdhetsintegrering i myndigheterna som programmet Hållbar jämställdhet varit viktiga åtgärder för att få fram konkreta exempel på vad jämställdhetsintegrering kan vara, vilket annars kan uppfattas som något väldigt abstrakt. anser dock att utmaningen att nå ut med styrsignaler till den övriga offentliga förvaltningen till stor del kvarstår. Granskningen visar att ett jämställdhetsperspektiv borde vara relevant i en stor del av den offentliga verksamheten och därmed beröra många typer av myndigheter. Det kan handla om myndigheter som fattar beslut som berör enskilda individer eller tillhandahåller olika typer av offentlig service, men också om myndigheter som tar fram kunskapsunderlag till regeringen. bedömning är att det finns ett glapp mellan regeringens ambitioner på jämställdhetsområdet och den reella styrningen. För att stärka långsiktigheten i genomförandet rekommenderar att regeringen tydliggör vilka myndigheter som har ett uppdrag om jämställdhet. Det går att finna stöd i regeringsformen för att den offentliga förvaltningen ska vara jämställd. För att denna ambition ska realiseras behöver de myndigheter, där det bedöms vara relevant, ha ett tydligt formulerat jämställdhetsuppdrag. När myndighetsförordningen ersatte verksförordningen togs detta krav bort och har inte på något systematiskt sätt förts in i myndigheternas instruktioner. Utifrån strategin om jämställdhetsintegrering och idén om verksamhetsanpassad styrning vore myndigheternas instruktioner en rimlig plats för den långsiktiga styrningen mot en jämställd offentlig förvaltning. För att styrningen mot en jämställd offentlig förvaltning ska fungera behöver såväl myndigheter som regering och regeringskansli ha kunskap om vad jämställdhetsintegrering är. bedömer att det program om jämställdhetsintegrering i myndigheterna som pågår fyller en viktig funktion, bland annat för att ta fram konkreta exempel på vad arbetet med jämställdhet i statsförvaltningen kan innebära. har dock noterat att det är en begränsad andel av de statliga myndigheterna som ingår i programmet och anser därför att regeringen behöver överväga hur övriga myndigheter ska nås av dessa styrsignaler. 6.4Det saknas en struktur för att ta hand om resultaten En svårighet i att åstadkomma hållbara resultat är att satsningen i mångt och mycket varit särorganiserad i förhållande till myndigheternas ordinarie verksamhet. Hur väl en satsning på särskilda jämställdhetsåtgärder faller ut beror på hur väl arbetet med jämställdhetsintegrering fungerar inom såväl som inom statliga myndigheter, kommuner och landsting. Den förvaltningsstruktur som finns på jämställdhetsområdet med delat ansvar mellan olika departement, där det saknas en förvaltningsmyndighet och styrningen av jämställdhet varierar, utgör inte heller något bra stöd för att ta hand om resultaten av en tillfällig satsning. Flera utredningar har pekat på ett behov av tydligare reglering och stabilare struktur för att organisera jämställdhetspolitiken på ett effektivare sätt. kan konstatera att inga av de förslag som lämnats om en förändrad förvaltningsstruktur för jämställdhetspolitiken har genomförts. De tillfälliga satsningar som genomförts –2014 har istället försökt att kompensera för dessa brister. Regeringen har uppdragit till en utredning att undersöka behovet av en mer stabil förvaltningsstruktur för jämställdhetspolitiken. bedömning är att det behövs en institutionell struktur som stärker strategin om jämställdhetsintegrering. Att arbeta med både integrering och särskilda jämställdhetsåtgärder är en utgångspunkt för hur jämställdhetspolitiken är tänkt att bedrivas inom EU. instämmer i och regeringens bedömning att särskilda åtgärder behövs för att komplettera strategin om jämställdhetsintegrering. Medan jämställdhetsintegrering syftar till ett mer långsiktigt sätt att genomföra politiken på kan särskilda åtgärder behövas för att komma tillrätta med specifika jämställdhetsproblem inom olika sektorer. De särskilda åtgärderna kan också användas för att utveckla arbetet med jämställdhetsintegrering. Jämställdhetsintegrering är regeringens huvudstrategi för genomförandet av jämställdhetspolitiken. Trots det har funnit att endast en liten del av jämställdhetssatsningen har syftat till att utveckla arbetet med jämställdhetsintegrering i myndigheterna. bedömer att arbetet med jämställdhetsintegrering behöver stärkas för att det förändringsarbete som åstadkoms genom särskilda jämställdhetsåtgärder ska integreras i ordinarie strukturer och verksamheter. Detta är särskilt viktigt med tanke på att kompetens om vad jämställdhetsintegrering är ofta saknas i förvaltningen, att styrsignalerna från regeringen inte är konsekventa och att det inte finns någon förvaltningsmyndighet som tar ansvar för att samla och förvalta resultaten av särskilda jämställdhetsåtgärder. REGERINGENS JÄMSTÄLLDHETSSATSNING – TILLFÄLLIGHETER ELLER LÅNGSIKTIGA FÖRBÄTTRINGAR? bedömer att regeringen behöver se till att resultaten av särskilda jämställdhetsåtgärder tas till vara. För att det ska kunna ske rekommenderar regeringen att se till att det finns ett större utrymme för analys och strategiskt tänkande i genomförandet av jämställdhetspolitiken. finns ingen samlad bild av vilka insatser som fungerar och inte fungerar vilket gör att regeringen har ett bristfälligt kunskapsunderlag i utformandet av framtida insatser. Regeringsformen (1974:152) Diskrimineringslag (2008:567) Förordning (2006:390) om statsbidrag till jämställdhetsprojekt Förordning (2007:10) med instruktion för Förordning (2007:780) med instruktion för Förordning (2007:827) med instruktion för Statskontoret Förordning (2007:906) med instruktion för Inspektionen för Förordning (2007:911) med instruktion för utvärdering Förordning (2007:971) med instruktion för Förordning (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen Förordning (2007:1172) med instruktion för Kriminalvården Förordning (2007:1205) med instruktion för Förordning (2007:1206) med instruktion för Förordning (2007:1233) med instruktion för . Förordning (2009:143) med instruktion för Förordning (2009:560) om statsbidrag för insatser som främjar jämställdhet i högskolan Förordning (2009:602) med instruktion för Inspektionen för Socialförsäkringen Förordning (2010:1764) med instruktion för Förordning (2011:555) med instruktion för REGERINGENS JÄMSTÄLLDHETSSATSNING – TILLFÄLLIGHETER ELLER LÅNGSIKTIGA FÖRBÄTTRINGAR? Förordning (2011:556) med instruktion för Skolinspektionen Förordning (2014:1102) med instruktion för Betänkande 2010/11:AU1 Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. Betänkande 2011/12:AU6 Jämställdhetspolitikens inriktning 2011–2014. Betänkande 2013/14 AU1 Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. Delegationen för jämställdhet i arbetslivet, Dir. 2011:80. Delegationen för jämställdhet i högskolan, Dir. 2009:7. Delegationen för jämställdhet i skolan, Dir. 2008:75. Jämställdhetsintegrering i den statliga verksamheten, Dir 2005:7. Nationell strategi för att nå målet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra, Dir. 2014:25. Proposition 2006/07:1 Budgetpropositionen . Proposition 2007/08:1 Budgetpropositionen . Proposition 2010/11:1 Budgetpropositionen . Proposition 2012/13:1 Budgetpropositionen . Proposition 1993/94:147 Jämställdhetspolitiken: delad makt – delat ansvar. Proposition 2005/06:155 Makt att forma samhället och sitt eget liv – nya mål i jämställdhetspolitiken. Skrivelse 2007/08:39 Handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer. Skrivelse 2007/08:167 Handlingsplan mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Skrivelse 2008/09:198 En jämställd arbetsmarknad – regeringens strategi för jämställdhet på arbetsmarknaden och i näringslivet. Skrivelse 2009/10:234 Redovisning av den särskilda jämställdhetssatsningen. Skrivelse 2011/12:3 Jämställdhetspolitikens inriktning 2011–2014. Skrivelse 2011/12:174 Slutredovisning av regeringens särskilda jämställdhetssatsning 2007–2010. , Ändrad ordning – Strategisk utveckling för jämställdhet, Ds 2001:64. Regleringsbrev, regeringsuppdrag och regeringsbeslut Regleringsbrev för avseende anslag 24:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder. Regleringsbrev för avseende länsstyrelserna. Regleringsbrev för avseende . Regeringsbeslut , Strategi för arbetet med jämställdhetsintegrering i Bilaga till regeringsbeslut , nr II:1 (U2012/1388/JÄM). Regeringsbeslut , Uppdrag till länsstyrelserna om insatser för att motverka hedersrelaterat våld och förtryck (IJ2008/354/JÄM). Regeringsbeslut , Uppdrag till länsstyrelserna om insatser mot hedersrelaterat våld och förtryck (IJ2007/1721/JÄM). Regeringsbeslut , Medel till Kommuner och Landsting för att stödja jämställdhetsintegrering (IJ2007/3277/JÄM). Regeringsbeslut 1:2, Uppdrag till Myndigheten för skolutveckling att genomföra jämställdhetsinsatser i skolan (U2006/9049/S). Regeringsbeslut 11:2, Uppdrag till att genomföra insatser inom skolväsendet (U2011/4050/S). Regeringsbeslut 11:6, Uppdrag att genomföra insatser för jämställdhet i skolväsendet (U2011/7067/S). Regeringsbeslut , Uppdrag till att genomföra utbildningsinsatser för att i högre grad synliggöra barn som har bevittnat våld och andra övergrepp i nära relationer (Ju2011/9162/). Regeringsbeslut 11:1, Tilläggsuppdrag att genomföra insatser för att främja jämställdhet inom skolväsendet (U2012/3983/S, U2012/3266/S, U2012/1362/S, U2012/492/S). Regeringsbeslut 11:2, Tilläggsuppdrag om insatser för att främja jämställdhet inom skolväsendet (U2013/5044/S, U2012/7365/S). Regeringsbeslut , Uppdrag att stödja arbetet med jämställdhetsintegrering i statliga myndigheter (U2014/7490/JÄM). Regeringsbeslut , Uppdrag att genomföra en utvecklingssatsning för att stärka länsstyrelsernas arbete med jämställdhetsintegrering (U2013/2724/JÄM). REGERINGENS JÄMSTÄLLDHETSSATSNING – TILLFÄLLIGHETER ELLER LÅNGSIKTIGA FÖRBÄTTRINGAR? , Att styra staten – regeringens styrning av sin förvaltning, , Från verksförordning till myndighetsförordning, SOU 2004:23. , Ett jämställt samhälle fritt från våld – Utvärdering av regeringens satsningar 2010–2014, SOU 2014:71. , Makt att forma samhället och sitt eget liv – jämställdhetspolitiken mot nya mål, SOU 2005:66. , Stöd för framtiden – om förutsättningar för jämställdhetsintegrering del 1 av 3, Jämstöds Praktika – för jämställdhetsintegrering del 2 av 3 och Jämställd medborgarservice – Goda råd om jämställdhetsintegrering del 3 av 3, SOU 2007:15. (Delegationen för jämställdhet i skolan), Flickor, pojkar, individer – om betydelsen av jämställdhet för kunskap och utveckling i skolan, SOU 2010:99. , Män och jämställdhet, SOU 2014:6. , Svart på vitt – om jämställdhet i akademin, SOU 2011:1. Alliansen (2010), Allians för jämställdhet. , A., , K. & , L. (2013). Från politik till praktik – Metaanalys av fyra satsningar på jämställdhetsintegrering, . (2013). Sammanställning och spridning av erfarenheter från uppdraget att stärka tryggheten i stads- och tätortsmiljöer – slutrapport (rapport 2013:8). (2010), Mäns våld mot kvinnor. Hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer – Slutredovisning av ett regeringsuppdrag (rapport 2010:18). , M (kommande forskningsrapport ), Styrningsförsök och återkoppling – En studie av tio myndigheters instruktioner, regleringsbrev och årsredovisningar . (2004), Gender mainstreaming: Conceptual framework, methodology and presentation of good practices. för arbetsliv och socialvetenskap (2011). Forskning om kvinnors hälsa – rapport från en särskild satsning (Dnr 2011-3070). Freidenvall, L. (2011), Antidiskriminering och jämställdhet: Rapport om politikområdets rättsliga reglering och institutionalisering i . Forskningsrapport till NOU 2011:18 struktur för likestillning. Halldén, J., , J., Kempinsky, P., Saarinen, Y. (2011). Program Jämi och Program för Hållbar Jämställdhet, . Kulturanalys (2014), Bland förebilder och föreställningar – Jämställdhetsarbete på kulturområdet. (2010). Trygghet som jämställdhetsfråga. Utvärdering av regeringsuppdrag: Att stärka tryggheten i stads- och tätortsmiljöer ur ett jämställdhetsperspektiv, högskolas utvärderingsrapporter (rapport nr 5, 2010). Morhed, A-M. & , E. (2010). Jämställd statsförvaltning: Långsiktigt stöd för kvalitetssäkring av verksamheten, Nationella sekretariatet för genusforskning, (5/10). (2010) Mycket snack och lite verkstad? Jämställdhetspolitikens genomslag i statsbudgeten 1980–2012, Nationella sekretariatet för genusforskning, (1/10). (2010). Slutrapport 2008–2010. & , G. (2009). Samhällsstyrning i förändring. (2008). Uppföljning av indikator 2008 (Dnr 2008/1607/BV/SV). (2009). Uppföljning av indikatorer 2009 (Dnr 2009/1748/BV/SV). (2011). Uppföljning av indikatorer 2010 (Dnr 2011/514). (2012). Uppföljning av indikatorer 2011 (Dnr 2012/702). (2013). Kvantitativ uppföljning av strategi för jämställdhetsintegrering i (Dnr 217946/871075-8). (2014). Kvantitativ uppföljning av strategi för arbetet med jämställdhetsintegrering i (Dnr 223012/872903-0). (2015). Kvantitativ uppföljning av strategin för jämställdhetsintegrering i (Dnr 227438/875650-4). Statskontoret (2005), En effektivare jämställdhetspolitik (rapport 2005:1). REGERINGENS JÄMSTÄLLDHETSSATSNING – TILLFÄLLIGHETER ELLER LÅNGSIKTIGA FÖRBÄTTRINGAR? Statskontoret (2006). På tvären – styrning av tvärsektoriella frågor (rapport 2006:13). Statskontoret (2013). Flexibilitetens fördelar och faror – perspektiv på regeringens myndighetsstyrning. Statskontoret (2015). Jämställdhet i skolan – Utvärdering av särskilda uppdrag 2008–2014 (rapport 2015:7). , L., , K., Callerstig, A-C. & , K. (2014). Jämställdhet: Resultat och effekter av ett utvecklingsprogram, slutrapport från följeforskningen 2008–2013, . (2009). Jämställdhetsintegrering i statliga myndigheters verksamhet. Hur långt har myndigheterna nått? Vad beror det på? Hur kan arbetet tas vidare?, Nationella sekretariatet för genusforskning, (09:2). (2010). Processer i arbetet med jämställdhetsintegrering.