prop · H3031 · 2015-09-21 00:00:00 — Källor: och . bedöms sysselsättningen främst öka inom kommunsektorn, där andelen kvinnor är hög. Den kommunala konsumtionen väntas öka snabbt, bl.a. på grund av den demografiska utvecklingen, vilket bidrar till ett behov av fler anställda i kommunsektorn. Regeringens beslutade och föreslagna satsningar inom välfärdstjänsterna, samt införandet av traineejobb och extratjänster, bidrar också till att sysselsättningen ökar i kommunsektorn. Även i näringslivets tjänstebranscher och i bygg- branschen bedöms sysselsättningen stiga i god takt. I prognosen bedöms sysselsättningen inom industrin, där andelen män är hög, minska något 2015 och 2016. Därmed fortsätter trenden med en minskad andel sysselsatta inom industrin. Produktiviteten ökar i näringslivet Produktivitetstillväxten i näringslivet har varit låg , i synnerhet inom industrin. Det beror till stor del på den svaga efterfråge- utvecklingen. Den stigande produktionen 2015 och 2016 bidrar till att produktivitetstillväxten i näringslivet stiger, men tillväxttakten bedöms fortfarande bli lägre än genomsnittet (se tabell 4.3). Bidraget från antalet arbetade timmar till produktionen förväntas däremot bli relativt stort, både i hela ekonomin och i näringslivet. Sammantaget förväntas BNP växa i linje med den historiska utvecklingen (se tabell 4.3). Utfall t.o.m.2014, prognos Procentuell förändring om inte annat anges Nivå, tusental om annat ej anges -0,1 -1,9 -1,9 -1,5 -0,9 Anm.: BNP, produktivitet, arbetade timmar och medelarbetstid avser kalender- korrigerade data. Sysselsatta, arbetskraft och arbetslöshet avser åldersgruppen 15–enligt populationen i arbetskraftsundersökningarna (). Statistik på BNP, produktivitet, arbetade timmar, medelarbetstid och potentiell sysselsättning uppdelat på kön finns inte att tillgå. Prognos fördelat på kvinnor och män görs inte. 1BNP till marknadspris, fasta priser. Nivå avser miljarder kronor. 2Produktivitet mäts som förädlingsvärde till baspris per arbetad timme. Nivå avser miljoner timmar. 4Avser arbetade timmar enligt nationalräkenskaperna dividerat med årsmedeltal för antal sysselsatta enligt nationalräkenskaperna. 5Procent av befolkningen 15–. 6Potentiell sysselsättning avser den nivå som skulle råda om arbetsmarknaden var i konjunkturell balans. 7Sysselsättningsgapet visar skillnaden mellan faktisk och potentiell sysselsättning i procent av potentiell sysselsättning. 8Procent av arbetskraften. 9Personer i arbetsmarknadspolitiska program. Källor: , Arbetsförmedlingen och egna beräkningar. Den starka tillväxten i arbetskraften dämpas Arbetskraften, dvs. de personer som står till arbetsmarknadens förfogande, har ökat starkt (se diagram 4.5). Därmed har även arbetskraftsdeltagandet, dvs. arbetskraften i procent av befolkningen (15–), stigit betydligt. Framför allt har arbetskraftsdel- tagandet ökat bland utrikes födda och personer Sammantaget har utvecklingen varit likartad för kvinnor och män, men arbetskrafts- deltagandet är fortsatt lägre för kvinnor än män.75 Diagram 4.5 Arbetskraft och arbetskraftsdeltagande Antal i arbetskraften (vänster skala) Arbetskraftsdeltagande (höger skala) Anm.: Avser åldersgruppen 15–. Källor: , och egna beräkningar. Arbetskraften förväntas fortsätta att öka 2015 och 2016 (se diagram 4.5). Ökningen ser dock inte ut att bli lika stark som tidigare, och arbetskraftsdeltagandet förväntas därmed minska något 2016. Detta beror bl.a. på att grupper med ett lägre genomsnittligt arbets- kraftsdeltagande, som äldre och nyanlända, förväntas utgöra en allt större andel av den arbetsföra befolkningen. Även om det finns en positiv trend i arbetskraftsdeltagandet bland äldre och nyanlända innebär den förändrade sammansättningen att utvecklingen av det sammantagna arbetskraftsdeltagandet dämpas. Arbetslösheten minskar 2015 och 2016 Arbetslösheten steg kraftigt under finanskrisen. Återhämtningen i ekonomin har gått långsamt. bedöms arbetslösheten minska till följd av att sysselsättningen förväntas öka väsentligt snabbare än arbetskraften (se tabell 4.3 och diagram 4.6). En stor andel av de som är arbetslösa tillhör de grupper som har för- hållandevis svårt att få jobb oavsett konjunktur- läge. Erfarenheter visar att det i första hand är bland dem som står närmast arbetsmarknaden 75 var arbetskraftsdeltagandet för kvinnor och för män. som arbetslösheten minskar då konjunkturen förstärks. Regeringens reformer, såsom trainee- och extratjänster, utbildningssatsningar och snabbspår för nyanlända, bidrar till att arbets- lösheten minskar i de grupper som har en svagare ställning på arbetsmarknaden. Diagram 4.6 Arbetslösa och arbetslöshet Antal arbetslösa (vänster skala) Arbetslöshet (höger skala) Anm.: Avser åldersgruppen 15–. Källor: , och egna beräkningar. Svensk ekonomi befinner sig i en konjunktur- återhämtning, men finns det relativt mycket lediga resurser. BNP-gapet visar BNP:s avvikelse från den potentiella nivån och är ett mått på i vilken utsträckning resurserna i ekonomin används. BNP-gapet blev mindre negativt 2014 än 2013 och bedöms fortsätta att minska 2015 och 2016 (se diagram 4.7). På arbetsmarknaden ökade bristen på arbetskraft , både enligt Konjunktur- barometern och Arbetsförmedlingens statistik. Rekryteringstiderna är längre än före finanskrisen. Eftersom arbetslösheten är hög talar det för att det föreligger svårigheter att matcha arbetssökande med lediga jobb. Anm.: Gapen visar skillnaden mellan faktisk och potentiell nivå, i procent av potentiell nivå. Källa: Egna beräkningar. som bristen på arbetskraft har tilltagit minskade arbetslösheten något . Det är en indikation på att resursutnyttjandet stiger på arbetsmarknaden. Den sammantagna bedömningen är emellertid att det fortfarande finns förhållandevis mycket lediga resurser på arbetsmarknaden. Bedöm- ningen baseras på att arbetslösheten är hög ur ett historiskt perspektiv, att löneutvecklingen är dämpad och att andelen företag som uppger att de upplever brist på arbetskraft ligger strax under den genomsnittliga nivån (se diagram 4.8). Diagram 4.8 Brist på arbetskraft Andel ja-svar, procent Anm.: Den streckade linjen visar seriens genomsnitt från 1996kv1–2015kv2. Källa: Konjunkturbarometern (). när arbetsmarknadsgapet har bedömts vara slutet, som t.ex. , har den upplevda bristen varit högre än vad den är . Både antalet arbetade timmar och antalet sysselsatta förväntas stiga snabbare än respektive potentiell tillväxttakt både 2015 och 2016. Det medför att resursutnyttjandet på arbetsmark- naden fortsätter att stiga (se diagram 4.7). Arbetslösheten förväntas 2016 fortsätta vara högre än jämviktsarbetslösheten, dvs. den arbetslöshet som skulle råda om det var konjunkturell balans på arbetsmarknaden. Antalet sysselsatta bedöms 2016 vara ungefär 45 000 färre än om arbetsmarknadsgapet (timgapet) vore slutet. Flera indikatorer tyder på att företagen 2015 utnyttjar sina befintliga resurser, i form av maskiner och personal, i normal utsträckning. Enligt Konjunkturbarometern bedömer företagen själva att lönsamheten generellt sett är god. Om företagen upplever att det är stor brist på efterfrågan är det ett tecken på att de inte utnyttjar sin kapacitet fullt ut. i näringslivet som uppger att det är brist på efterfrågan är emellertid relativt låg i både bygg- och tjänstebranscherna. Företagens anställnings- planer ligger sammantaget på en hög nivå. Det tyder på att de har allt större behov av att anställa mer personal för att möta efterfrågan på sina produkter. Sammantaget bedöms resursutnyttjandet inom företagen i näringslivet som helhet vara balanserat 2015 och 2016. Ett annat uttryck för detta är att produktivitetsgapet, som visar den faktiska produktivitetens avvikelse från den potentiella, bedöms vara nära noll (se diagram 4.7). BNP-gapet utgörs därmed i princip enbart av arbetsmarknadsgapet och de lediga resurserna som finns på arbetsmarknaden. Fortsatt dämpad löneöknings- och inflationstakt har löneökningstakten bromsat in, som löneförväntningarna ser ut att vara dämpade. Arbetsgivarna förväntar sig något lägre löneökningar än arbetstagarna , enligt enkätundersökningar. Såväl utfall som indikatorer tyder på att löneöknings- takten framöver blir något lägre än genomsnittet 1994–2014 (se tabell 4.4). Som en följd av att resursutnyttjandet ökar väntas restposten (skillnaden mellan faktiska och avtalade löneökningar) bli högre 2016 än 2015 (se diagram 4.9). ska 475 löneavtal som berör ca 2,9 miljoner arbetstagare omförhandlas. Mer- parten av dessa avtal löper ut . Diagram 4.9 Centrala avtal och löneökningar i näringslivet Källor: och egna beräkningar. Tabell 4.4 Löner och inflation Procentuell förändring om inte annat anges KL, hela ekonomin1 NR, hela ekonomin2 -0,2 -0,1 Anm.: Löneökningstakten enligt konjunkturlönestatistiken är en prognos även . Det beror på att statistiken blir definitiv , bl.a. på grund av utbetalning av retroaktiva löner. 1Timlön enligt konjunkturlönestatistiken. 2Timlön enligt nationalräkenskaperna. 4KPIF (KPI med fast bostadsränta) är ett av definierat mått på underliggande inflation. KPIF beräknas genom att den del av förändringen i hushållens räntekostnader för egnahem som beror på förändrade räntesatser hålls . Källor: , och egna beräkningar. Inflationen har varit låg (se diagram 4.10), både mätt som förändringen i konsumentprisindex (KPI) eller i KPI med fast ränta (KPIF). En viktig förklaring till den låga inflationen är det låga resursutnyttjandet i och omvärlden. Därutöver har fallande energipriser tydligt dämpat inflationstakten . Den kronförsvagning som skett sedan inledningen av 2014 har dock motverkat denna utveckling något genom att försvagningen har bidragit till högre importpriser. Inflationstakten mätt som KPIF bedöms stiga (se tabell 4.4). Detta beror bl.a. på ökande enhetsarbetskostnader och ett högre resursutnyttjande. Dessutom bedöms aviserade förändringar av skatter och avdrag höja inflationstakten 2016. Låga räntor och svag krona har sänkt repo- räntan successivt, från till -0,. har även köpt statsobligationer på andrahandsmarknaden. Åtgärderna har medfört att penningpolitiken blivit mer expansiv. Svenska statsobligationsräntor föll trend- mässigt 2014 och i inledningen av 2015, främst till följd av att investerare anpassat sina förväntningar till att reporäntan kommer att vara låg . steg de svenska statsobligationsräntorna något, delvis som ett resultat av starkare konjunktur- signaler i svensk ekonomi. föll sedan räntorna tillbaka efter ränte- sänkning. Reporäntan förväntas ligga kvar på en låg nivå (se tabell 4.5). Den gradvisa återhämt- ningen i svensk ekonomi kommer dock att med- föra långsamt stigande statsobligationsräntor. Tabell 4.5 Räntor och växelkurser Utfall t.o.m.2014, prognos Procent om inte annat anges, årsgenomsnitt -0,3 -0,4 Växelkurs, kronindex KIX1 1 Index, = 100. Källor: och egna beräkningar. Kronan försvagades 2014 och under inledningen av 2015 med i effektiva termer, dvs. gentemot ett vägt genomsnitt av valutor i länder som är viktiga för svensk handel. För- svagningen berodde bl.a. på förväntningar om lägre räntor i som en konsekvens av mer expansiva penningpolitik. Därutöver har den relativt starka återhämtningen i medfört att dollarn har stärkts mot många valutor, däribland kronan. Den trendmässiga försvagningen av kronan bröts . Ny makroekonomisk statistik och centralbankernas agerande, både i och i omvärlden, har emellertid bidragit till relativt stora rörelser i växelkursen . Sänkningen av reporäntan bedöms ha bidragit till en försvagning, medan en något högre inflation och BNP-tillväxt i än förväntat bidragit till en förstärkning. Kronan förväntas vara fortsatt relativt svag . Till detta bidrar att aviserat att den kan agera om en kronförstärkning riskerar att bryta uppgången i inflationen. På antas en viss förstärkning äga rum mot euron, vilket bidrar till en starkare krona i effektiva termer (se tabell 4.5). 4.3Utvecklingen 2017–2019 I detta avsnitt antas att BNP-utvecklingen på bestäms av utbudsfaktorer såsom den potentiella produktiviteten och det poten- tiella antalet arbetade timmar i ekonomin. Det antas också att inga nya tillfälliga ekonomiska störningar påverkar ekonomin, utöver de som redan är kända. Vidare antas att inga regeländ- ringar görs som påverkar de offentliga utgifterna och inkomsterna, utöver de åtgärder som föreslås och aviseras i denna proposition. Ökad tillväxt på svensk exportmarknad till följd av förstärkt världskonjunktur förväntas världskonjunk- turen förbättras. BNP-tillväxten i bedöms bli hög, men avta något när ekonomin når ett balanserat resursutnyttjande. I euroområdet bedöms BNP-tillväxten bli jämförelsevis låg, lägre än i (se tabell 4.6). En fortsatt anpassning av skuld- sättningen bland hushåll och i offentliga sektorer i flera euroländer, en åldrande befolkning och en arbetslöshet som varit förhöjd är faktorer som bidrar till att euroområdets tillväxt bedöms bli lägre. I flera framväxande ekonomier, exempelvis och , förväntas tillväxten mattas av något, men den blir fortsatt högre än i de avancerade ekonomierna. Sammantaget bedöms marknaden för svensk export växa med i genomsnitt 2017–2019. Svensk ekonomi når ett balanserat resursutnyttjande Den svenska exporttillväxten bedöms nå sin kulmen 2016 för att därefter växa med i genom- snitt . Importen förväntas växa i något högre takt och nettoexportens genomsnittliga bidrag till BNP-tillväxten blir litet (se tabell 4.6). bedöms hushållens konsumtion växa i relativt hög takt jämfört med genomsnittet 1994–2014. En i utgångsläget hög sparkvot, låga bostadsräntor och en fallande arbetslöshet förväntas bidra till detta. Tabell 4.6 Makroekonomiska nyckeltal Procentuell förändring om inte annat anges -0,1 -0,1 -0,3 -0,4 Växelkurs, kronindex KIX9 -1,1 -0,6 1Fasta priser, referensår 2014. 2Bidrag till BNP-tillväxten, procentenheter. 4Mätt som förädlingsvärde till baspris per arbetad timme. 6Procent av arbetskraften, 15–. 7Mätt enligt konjunkturlönestatistiken. Index, = 100. 10Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 11Den samlade importen i de länder som exporterar till. Respektive lands vikt utgörs av dess andel i svensk varuexport. Anm.: Prognosen är baserad på nu gällande regler och av regeringen föreslagna och aviserade åtgärder i denna proposition. Källor: , , , , Reuters Ecowin och egna beräkningar. Sammantaget bedöms BNP-tillväxten bli 2016 och 2017 och åter- hämtningen i den svenska ekonomin förväntas fortsätta i jämn takt (se tabell 4.6). Ekonomin når konjunkturell balans 2017 efter att ha befunnit sig i lågkonjunktur. BNP-tillväxten avtar därefter och bedöms BNP växa i linje med den potentiella BNP-tillväxten, dvs. tillväxten när ekonomin är i konjunkturell balans. BNP-gapet bedöms bli svagt positivt 2018, men resursutnyttjandet är i stort sett balanserat 2017–2019. –2019 bedöms potentiell BNP växa i linje med genomsnittet 1994–2014.76 Det potentiella antalet arbetade timmar förväntas växa i en högre takt än genomsnittet, vilket framför allt beror på en snabb befolknings- tillväxt. Den potentiella produktiviteten växer däremot i en lägre takt. En bidragande orsak bedöms vara att företagens produktivitets- höjande investeringar har hämmats av den långvariga lågkonjunkturen. Sysselsättningen fortsätter att växa i högre takt än befolkningen Resursutnyttjandet inom företagen bedöms vara balanserat 2015, vilket innebär att befintliga resurser i form av maskiner och personal används i normal utsträckning. Därmed kommer företagen att behöva öka antalet anställda för att produktionen ska kunna öka i takt med efterfrågan. Till följd av detta bedöms syssel- sättningen stiga i takt med återhämtningen i ekonomin. När ekonomin nått konjunkturell balans, och BNP-tillväxten avtar, växer också sysselsättningen i lägre takt. Sammantaget bedöms sysselsättningen växa med i genomsnitt 2017–2019 (se tabell 4.6). Befolkningen i åldern 15–74 förväntas växa något långsammare . Det får till följd att sysselsättningsgraden blir strax 2019. förväntas befolkningen i åldern 15–74 växa med strax , vilket är klart högre än genomsnittet 1994–2014. bedöms befolkningstillväxten avta. Detta bidrar till att arbetskraften förväntas växa i gradvis långsammare takt . Till- växten i sysselsättningen bedöms överskrida tillväxten i arbetskraften –2018. Det medför att arbetslösheten minskar gradvis och når 2018 (se diagram 4.11), vilket sammanfaller med den bedömda nivån på 76 Se bilaga 2. Potentiell BNP definieras som den produktion som kan upprätthållas vid ett balanserat konjunkturläge och är ett mått på ekonomins långsiktiga tillväxtförutsättningar. Den beräknas utifrån potentiell produktivitet och potentiellt antal arbetade timmar. Se promemoria Metod för beräkning av potentiella variabler på . En lägre jämviktsarbets- löshet förutsätter beslut om nya reformer som kan minska denna. Därmed är arbetslösheten 2018 åter på samma nivå som 2008, året för finanskrisens början. Sysselsättningsgraden bedöms bli högre 2018 än 2008, vilket innebär att fler personer förväntas vara sysselsatta i förhållande till storleken på befolkningen i åldern 15–. Diagram 4.11 Arbetslöshet och jämviktsarbetslöshet Anm.: Avser åldersgruppen 15–. Jämviktsarbetslöshet motsvarar skillnaden mellan potentiell arbetskraft och potentiell sysselsättning, i procent av potentiell arbetskraft. Källor: , och egna beräkningar. De nominella lönerna bedöms öka i gradvis stigande takt , delvis som en följd av att arbetslösheten förväntas falla. En tilltagande produktivitetstillväxt bedöms dock dämpa utvecklingen av enhetsarbetskostnaderna. förväntas ett förbättrat konjunkturläge medföra större möjligheter för företagen att höja sina priser, vilket bidrar till en högre inflation. Sammantaget bedöms inflationen fortsätta stiga gradvis mot inflationsmålet och, mätt med KPIF, nå 2019. Låg inflation och låga styrräntor i omvärlden antas göra återhållsam med räntehöjningar under prognos- perioden, vilket avspeglas i att reporäntans nivå 2019 antas uppgå till . 4.4Risker och alternativa scenarier Också utvecklingen i våra grannländer, som Prognoser över den ekonomiska utvecklingen är osäkra. Osäkerheten ökar dessutom med prognoshorisontens längd. För att belysa denna osäkerhet redogörs i detta avsnitt för några av riskerna i prognosen. Riskerna för en svagare utveckling än enligt prognosen bedöms överväga. Risker för en svagare utveckling Tillväxten i kan bromsa in ytterligare. Detta skulle t.ex. kunna ske om bostadspriserna faller hastigt, och följden skulle kunna bli svagare investeringar och därmed en ännu svagare realekonomisk utveckling. Detta skulle även påverka världsekonomin, och därmed , eftersom är en av världens största ekonomier. Under inledningen av 2015 har denna risk kommit i förgrunden som en följd av den oväntat stora inbromsningen i tillväxten i kinesisk ekonomi. Osäkerheten om ekonomins utveckling bedöms vara stor. Konjunkturutvecklingen i euroområdet har förstärkts under inledningen av 2015, men det finns fortfarande en betydande risk för en svagare utveckling än vad som antagits i prognosen. Skuldsättningen är fortsatt hög i hushållssektorn, den offentliga sektorn och bland de finansiella företagen i många euro- länder. Det finns därmed även fortsättningsvis ett stort behov av ett högt sparande. Därutöver kräver kostnadsläget i många länder en fortsatt anpassning i form av en låg nominell löne- och prisutveckling. Arbetslösheten är hög, och har varit det , vilket hämmar efter- frågan. Risken är att dessa faktorers negativa effekter på efterfrågeutvecklingen har under- skattats i prognosen. Det finns också fortsatt stora risker för bakslag när det gäller återhämtningen i de länder som har haft stödprogram för att komma till rätta med sina offentliga finanser. En internationell överenskommelse om ett nytt stödprogram för finns på plats . Men det är politiskt oroligt i och det råder osäkerhet om genomförandet av programmet. Även om en negativ utveckling i väntas ha begränsade spridningseffekter kan den skapa turbulens på de finansiella marknaderna. har stor betydelse för efterfrågan på svensk export, riskerar att bli svagare än i prognosen. kan drabbas hårdare av minskad extern efterfrågan och i kan inbromsningen som är relaterad till oljepriset sprida sig till fler delar av ekonomin än vad som antagits i prognosen. Om de geopolitiska konflikterna i omvärlden, t.ex. de som pågår i delar av och , förvärras allvarligt kan effekterna på världsekonomin i stort, och även för svensk del, bli betydande. Därutöver tyder mycket på att vissa tillgångar, t.ex. aktier och statsobligationer, är allmänt högt värderade på många håll i världsekonomin. Detta ökar risken för en hastig priskorrektion med finansiell turbulens som följd. Den osäkerhet som omgärdar penningpolitiken i och i euroområdet bidrar även till detta. Om politiken oväntat förs i en mer åtstramande riktning kan detta destabilisera kapitalmarknaderna, framför allt i de framväxande ekonomierna. Översvämningar, onormala vintertempera- turer och torka är exempel på extrema väder- förhållanden som kan påverka den makro- ekonomiska utvecklingen. Något som kan komma att påverka klimatet är det låga oljepriset. Ett lågt oljepris ger positiva konjunk- tureffekter på kort sikt, men om det resulterar i strukturellt och långsiktigt ökad oljekonsumtion är de negativa effekterna på klimatet stora. I ett längre perspektiv bedöms dessa effekter vara övervägande, då ökad oljeförbränning resulterar i ökade utsläpp av bl.a. koldioxid, vilket bidrar till klimatförändringarna. Det finns en risk att händelser relaterade till klimatförändringarna kommer att påverka den ekonomiska aktiviteten i större utsträckning än vad som antas i prognosen. Extrema väderförhållandens effekter på makroekonomin är svåra att bedöma, men det har visat sig att de kan medföra stora kostnader både för enskilda och för samhället. I är hushållens höga skuldsättning en riskfaktor, eftersom den kan leda till makro- ekonomisk instabilitet. Internationella erfaren- heter tyder på att högt belånade hushåll tenderar att strama åt sin konsumtion kraftigare vid ekonomiska störningar, som t.ex. ett prisfall på bostäder. Den snabba utvecklingen av de svenska bostadspriserna gör att risken för en plötslig priskorrigering ökar. Ett stort prisfall på bostäder kan i kombination med höga skulder hos hushållen få tydligt negativa konsekvenser för tillväxten och arbetslösheten. Kronans utveckling är ytterligare en risk i prognosen. Vid kraftig finansiell turbulens finns en betydande risk för stora rörelser i kronans växelkurs. Om kronan försvagas eller förstärks i ett sådant läge beror på den finansiella krisens orsaker och spridningsförlopp. I ett scenario med finansiell turbulens kan kronan komma att förstärkas betydligt mer än vad som antas i prognosen, om marknaden bedömer svenska finansiella tillgångar som säkra. En sådan utveckling skulle påverka svensk konkurrens- kraft negativt. Den ekonomiska utvecklingen kan också bli starkare än vad som antagits i prognosen. Effekterna av ett lägre oljepris kan ha under- skattats, penningpolitiken kan bli mer expansiv i många länder än vad som förutsatts i prognosen och det finns en möjlighet att förtroendet bland företag och hushåll, framför allt i framväxande ekonomier, utvecklas starkare än vad som förväntas. En inhemsk faktor som kan stärka konjunk- turuppgången är de svenska hushållens konsum- tion. Regeringen bedömer att sparkvoten förblir hög över hela prognosperioden. Om sparkvoten i stället minskar blir konsumtionstillväxten snabbare än väntat och konjunkturen stärks mer. Den ekonomiska återhämtningen i euroområdet vilar alltjämt på en osäker grund. Hög skuld- sättning, behov av fortsatt anpassning av konkurrenskraften i många euroländer och hög arbetslöshet är faktorer som kan dämpa efter- frågan. De utgör därmed risker för att tillväxten blir svagare än i huvudscenariot. Dessa faktorer skulle kunna medföra en lägre svensk export- efterfrågan.