prop · H3031d18 · 2015-09-21 00:00:00 — De indikatorer som framöver kommer att an- vändas inom detta område är dels andelen elever som är behöriga till yrkesprogrammen, dels an- delen elever som är behöriga till samtliga gymnasieprogram. Detta kommer att innebära ett tidsseriebrott vid jämförelser . Men eftersom måluppfyllelsen i ämnet matematik – för vilket betyget Godkänt krävs enligt tidigare och betyget E enligt nuvarande behörighetsbestämmelser – både nu och tidigare haft störst betydelse för om eleven blir behörig till gymnasieskolans nationella program kommer ändå en trendjämförelse att kunna göras mellan det tidigare gymnasiebehörighetsmåttet och måttet som anger andelen elever som är behöriga till yrkesprogrammen. Diagram 3.9 Behörighet till något av gymnasieskolans nationella program 2005/06–2013/14 2005/062006/072007/082008/092009/102010/112011/122012/132013/14 Anm: resultatet 2011/12–2013/14 avser den nya definitionen av behörighet. Andelen elever som är behöriga till gymnasie- skolans nationella program har minskat , både bland flickor och pojkar. var av eleverna som gick ut behöriga till yrkesprogrammen, vilket kan jämföras . Av eleverna i årskurs 9 /14 var behöriga till gymnasieskolans natur- vetenskaps- och teknikprogram, vilket var något färre än . Skillnaden mellan flickor och pojkar i behörighet till gymnasieskolans naturvetenskaps- och teknikprogram har varit . varierade skillnaden mellan flickor och pojkar i andelen behöriga till de olika programmen mellan . Skillnaden var liksom tidigare störst för behörighet till naturvetenskaps- och teknikprogrammen. Elevens bakgrund har fortsatt stor betydelse för studieresultaten. Gruppen elever som invandrat efter tidpunkten för ordinarie skolstart i , dvs. och som därmed fått på sig i svensk skola än andra elever, har klart lägre meritvärde än övriga grupper. Av elever som invandrat till hade behörighet till yrkesprogrammen. Motsvarande andel för elever som invandrat till var . Vidare har föräldrars utbildningsbakgrund stor betydelse. Elever med högutbildade föräldrar, oavsett migrationsbakgrund, fick behörighet till gymnasieskolans nationella program i större utsträckning (94,) än elever med svensk bakgrund oavsett föräldrarnas 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 utbildningsbakgrund (90,). Vidare har flickor som invandrat till ett bättre genomsnittligt meritvärde i årskurs 9 (225,2) än vad pojkar med svensk bakgrund har (201,6). Sameskolan ska ge en utbildning med samisk inriktning, som i övrigt motsvarar utbildningen i årskurs 1–6 i . Sameskolan har i uppdrag att förmedla det samiska samhällets och urfolket samernas normer, värdegrund, traditioner och kulturarv till eleverna. Staten är genom Sameskolstyrelsen huvudman för sameskolan samt för förskoleklass och fritidshem vid skolenhet med sameskola. Det finns även integrerad samisk undervisning i kommunala grundskolor i årskurs 1–9. Sameskolstyrelsen får efter avtal med en kommun fullgöra kommunens uppgifter avseende förskola. För sameskolan gäller läroplanen för sameskolan, förskoleklassen och fritidshemmet 2011. /15 gick 195 elever i sameskolan, varav 29 i förskoleklass, vilket var en ökning av elevantalet med två elever jämfört med föregående läsår. Av eleverna i sameskolorna och förskoleklasserna var pojkar och flickor. Sammanlagt deltog 168 elever i integrerad samisk undervisning vid 20 grundskolor i tolv kommuner, vilket är en ökning med sju elever jämfört med /14. /15 gick 128 barn i samisk förskola, vilket var fler än 2013/14 då 115 barn gick i samisk förskola. Andelen pojkar i förskola var och andelen flickor . Antalet elever i fritidshem vid sameskolorna minskade från 94 /14 till 92 /15. Resultat på nationella prov Nationella prov genomförs i årskurs 3 och 6. Syftet med proven är att de ska användas för att ge information för att bedöma elevernas kunskaper i förhållande till de nationella kunskapskraven och, för de årskurser där det finns betyg, även ge stöd för betygssättning. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Andelen av de elever som gjorde samtliga delprov i matematik och som nådde kravnivån 2013/14 var . I svenska uppnådde kravnivån. I jämförelse har resultaten förbättrats både för pojkarna och flickorna. Av flickorna nådde kravnivån i matematik och av pojkarna . I svenska nådde av flickorna kravnivån och av pojkarna. Andelen av de elever vilka genomförde samtliga delprov i matematik, svenska och engelska uppnådde samtliga elever kravnivån /14. Även detta är ett förbättrat resultat mot . I sameskolan sätts betyg i årskurs 6, och av statistiken framgår att enstaka elever inte uppnått kraven för betyget E. Resultaten varierar mellan de fem sameskolorna. Sameskolstyrelsen hade 96 personer anställda 2014. Omräknat till heltidstjänster var det en ökning från 76 till 83 årsarbetare jämfört med föregående år. Den totala kostnaden för sameskolan, förskola och fritidshem uppgick till ca . Kommunernas avgifter som uppgår till finansierar platser inom förskolan, förskoleklass och fritidshem. Genomsnittskostnaden per barn i förskolan uppgick till 2014, vilket var en ökning med eller jämfört med förgående år. Genomsnitts- kostnaden per elev i sameskola uppgick, inklusive barn i förskoleklass och fritidshem, till 2014, vilket var en ökning med eller jämfört med föregående år. Utbildningen i grundsärskolan ska enligt skol- lagen (2010:800) syfta till att ge elever med utvecklingsstörning en utbildning som är anpassad till varje elevs förutsättningar och så långt som möjligt motsvara den som ges i . Ett beslut om att en elev ska tas emot i grundsärskolan ska föregås av en utredning som omfattar en pedagogisk, psykologisk, medicinsk och social bedömning. Samråd med barnets vårdnadshavare ska ske när utredningen genomförs. För grundsärskolan gäller läroplanen för grundsärskolan 2011, Lgrsär11. Inom grundsärskolan finns det en särskild inriktning som benämns träningsskola. Den är avsedd för elever som inte kan tillgodogöra sig hela eller delar av utbildningen i ämnen. /15 var ca 9 700 elever mottagna i grundsärskolan, vilket är en ökning med knappt 400 elever eller jämfört med föregående år. Ökningen är den första . Av eleverna var flickor och pojkar. Fördelningen mellan pojkar och flickor i grundsärskolan har varit i princip oförändrad . Andelen elever i grundsärskolan, av alla elever i det obligatoriska skolväsendet, utgör . Sammantaget, och trots ökningen för /15, innebär detta en minskning /07 då andelen uppgick till . De förändringar som troligen ligger bakom minskningen är att gruppen elever med autism eller autismliknande tillstånd från och med /12 hör till målgrupp samt att grundsärskolan 2011 blev nioårig efter att tidigare ha varit tioårig (med den sista årskursen frivillig). Diagram 3.10 Andel elever av samtliga elever i obligatoriska skolformer som var inskrivna i grundsärskolan 2007/08– 2014/15 Källa: och egna beräkningar. I grundsärskolan arbetade ca 4 200 lärare 2014/15 vilket motsvarade knappt 2 500 heltids- tjänster. Av dessa var kvinnor och män. Jämfört med 2013/14 minskade antalet heltidstjänster med . Den totala kostnaden för grundsärskolan be- räknas 2014 ha uppgått till ca , vilket är en ökning med jämfört med . Kostnader för skolskjuts ingår inte i dessa kostnader. Kostnaden per elev ökade . Utbildningen vid specialskolan är avsedd för de barn som inte kan gå i eller grund- särskolan på grund av dövhet eller hörselskada, dövblindhet, grav språkstörning eller synskada och ytterligare funktionsnedsättning. Special- skolan har tio årskurser. Staten är genom Specialpedagogiska skolmyndigheten huvudman för specialskolan samt för förskoleklass och fritidshem vid skolenheter med specialskola. Eleverna undervisas vid fem skolor med regionala upptagningsområden och tre riks- rekryterande skolor. För specialskolan gäller läroplanen för specialskolan, förskoleklassen och fritidshemmet 2011. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 /15 gick ca 500 elever i specialskolan, vilket var drygt 20 elever fler än föregående läsår. Av eleverna 2014/15 var flickor och pojkar. avslutade knappt 50 elever årskurs 10 i specialskolan med ett genomsnittligt meritvärde på ca 174 meritpoäng. Detta är en markant ökning från föregående år då den genomsnittliga meritpoängen var 140. Flickornas genomsnittliga meritvärde är högre än pojkarnas och låg på 191 meritpoäng jämfört med pojkarnas 161. Antalet tjänstgörande lärare i specialskolan var 203 /15. Detta är en ökning sedan föregående år. Lärartätheten, mätt i antalet heltidstjänster per 100 elever, var drygt 31, vilket är oförändrat jämfört med föregående läsår. Kostnaden för specialskolan uppgick till , vilket är en minskning med jämfört med . Kostnaden per elev uppgick i genomsnitt till , vilket är en minskning med sedan föregående år. Statistiken för specialskolan avseende publiceras först . Fritidshemmet ska komplettera utbildningen i förskoleklassen samt och motsvarande skolformer genom att stimulera elevernas utveckling och lärande samt erbjuda dem en meningsfull fritid och rekreation. Varje kommun ska erbjuda fritidshem t.o.m. vårterminen det år då eleven fyller . Från och med höstterminen det år då eleven fyller får öppen fritidsverksamhet erbjudas i stället för fritidshem. För fritidshemmet gäller läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet 2011 (Lgr 11). För fritidshemmet gäller den del av läroplanen som anger skolans värdegrund och uppdrag samt i tillämpliga delar den del som anger övergripande mål och riktlinjer för verk- samheten. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Antalet elever i fritidshem uppgick till totalt 444 400, vilket är en ökning med 18 500 elever jämfört med , som antalet fritidshem minskade med 22 och uppgick totalt till 4 200. Andelen barn i åldern 6–som gick i fritidshem 2014 var , vilket är en ökning jämfört med . har denna andel ökat . I åldern 10–var andelen elever som fick utbildning i fritidshem , en ökning jämfört med och . I likhet med den senaste femårsperioden var det för elever i åldern 6–marginellt högre andel pojkar i kommunala fritidshem och marginellt högre andel flickor i fristående fritidshem. har grupperna totalt sett blivit fler på fritidshemmen. 2014 fanns det 10 800 grupper jämfört med 10 500 2013. Trots det har grupperna blivit större då antalet elever ökat procentuellt mer. Antalet elever per grupp har ökat från 40,4 till 41,1 . till den senaste tioårsperioden har grupperna ökat kraftigt i storlek. var den genom- snittliga gruppstorleken 31 elever. Antal elever per anställd 2014 var 13,1 vilket var en liten ökning jämfört med . I de kommunala fritidshemmen gick det i genomsnitt 13 elever per anställd jämfört med 13,9 elever per anställd i de fristående fritidshemmen. Andelen personal med pedagogisk högskoleexamen fortsätter att minska och uppgick . Skillnaden mellan kommunala och fristående fritidshem är stor, respektive . Andelen män i fritidshem har kontinuerligt ökat . har andelen män i fritidshem ökat med och var 2014 . Den totala kostnaden för fritidshem uppgår till , vilket är en ökning från föregående år (fasta priser). Antalet elever har ökat . Kostnaden per inskriven elev i fritidshem har ökat jämfört med . 3.3.3Utvecklingsinsatser och andra verksamhetsdelar granskning av den svenska skolan Mot bakgrund av de sjunkande kunskaps- resultaten i den svenska skolan ombad den föregående regeringen och utveckling () 2014 att genomföra en tematisk granskning av den svenska grund- och gymnasieskolan med fokus på . redovisade sina rekommendationer (Improving Schools in : An Perspective), där fokuserar på tre huvudområden. Dessa områden handlar om att skapa förutsättningar som främjar kvalitet och likvärdighet i alla skolor, att bygga upp kapaciteten för under- visning och lärande genom en långsiktig personalstrategi och att stärka styrningen av skolväsendet och se över ansvarsutkrävandet med fokus på förbättring. Regeringen tillsatte en kommitté – en skolkommission – som har till uppdrag att lämna förslag som syftar till höjda kunskapsresultat, förbättrad kvalitet i under- visningen och en ökad likvärdighet i skolan (dir. 2015:35). Förslagen ska fokusera på förskole- klassen, , och gymnasie-skolan och ska bl.a. utgå från från den tematiska granskningen av svensk skola. Uppdraget ska slutredovisas . /15 startade sin verksamhet. har som huvudsaklig uppgift att göra systematiska forskningssammanställningar av praktiknära forskning om skolan. Syftet med uppdrag är att lärare och andra verksamma inom skolväsendet ska ges goda förutsättningar att planera, genomföra och utvärdera undervisningen, med stöd av vetenskapligt underbyggda metoder och arbetssätt. Myndigheten ska vid sidan av detta huvuduppdrag även initiera praktiknära forskning inom de områden där relevant forskning saknas och fördela medel till praktiknära forskning. Statens skolverks instruktion ändrades genom att uppdraget om nationell skolutveckling breddades. Förändringen möjliggör för att genomföra utvecklingsinsatser närmare huvudmän och skolor i enlighet med de av regeringen beslutade satsningarna om samverkan för bästa skola samt nationella skolutvecklingsprogram. har arbetat aktivt med att åtgärda de problem med långa handläggnings- tider som funnits avseende handläggning av legitimation för lärare och förskollärare. har redovisat att de höga ärendebalanserna kommer att minska vid slutet av 2015. Se vidare avsnitt 2 avseende arbetet med legitimationer. publicerade sin samlade bedömning, som genomförs , av utvecklingen inom respektive skolform och verksamhet inom skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet på såväl nationell som lokal nivå. Myndigheten lyfter i rapporten särskilt fram bilden av de sjunkande resultaten som bekräftas och förstärks av den senaste . har också i en studie visat att elevers minskade motivation att göra PISA-provet endast till en liten del kan förklara de sjunkande PISA-resultaten. Enligt beror den kraftiga nedgången på sämre kunskaper. I lägesbedömningen lyfter även fram andra utmaningar inom skolväsendet: –lärare är inte tillfreds med sin arbetssituation, –skillnaderna mellan skolors resultat, –skolsegregation som innebär att elever med olika bakgrund alltmer sällan möts, och –ett växande antal nyanlända elever i den svenska skolan. anser att hela samhället behöver kraftsamla för att skapa en långsiktigt hållbar utveckling för skolan och ser särskilt tre utvecklingsområden: en undervisning som möter varje elev, rätt förutsättningar för lärare och 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 rektorer samt en långsiktig styrning och ett förtydligat ansvarstagande. Statskontoret har på uppdrag av regeringen genomfört en myndighetsanalys av . I Statskontorets rapport (2015:16), som redovisades för regeringen , analyseras förutsättningar, verksamhet och resultat. Sammantaget konstateras i rapporten brister i såväl regeringens styrning av som verkets styrning och uppföljning av den egna verksamheten. Mot denna bakgrund framförs att behöver en nystart. Regeringen behöver förändra sin styrning som behöver utveckla sin organisation, styrning och uppföljning. Denna slutsats ligger till grund för ett antal förslag som också presenteras i rapporten. Statskontoret föreslår att regeringen: –förtydligar och preciserar förväntningarna på , –ser över instruktion och regleringsbrev, –tydligare prioriterar vilka uppdrag man lägger och hur detaljerat dessa utformas, –ser över finansieringen av och –överväger att se över ledningsformen. Statskontoret föreslår att : –finner former för kontinuerlig verksamhetsutveckling, –genomför sin organisationsöversyn, –utvecklar resultatuppföljningen, och –utvecklar årsredovisningen. I den regelbundna tillsynen har besökt samtliga skolenheter . har myndigheten inom ramen för den regelbundna tillsynen fattat beslut för knappt 1 600 skolenheter och drygt 200 beslut för övriga verksamheter efter besök hos över 300 kommunala och enskilda huvudmän. Skolinspektionen genomförde två flygande inspektioner där myndigheten granskar en avgränsad del av verksamheten på många skolenheter . Den ena handlade om hur huvudmän, förskolor och skolor arbetar med 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 nyexaminerade lärares och förskollärares introduktionsperiod och den andra rörde skolverksamheten vid särskilda ungdomshem (SIS). Vidare fattade myndigheten (inklusive Barn- och elevombudet, ) drygt 5 000 beslut avseende anmälningsärenden om missförhållanden. Av de ärenden som gick till beslut efter prövning ledde till att Skolinspektionen riktade kritik mot huvud- mannen. Anmälningarna avsåg oftast upplevda missförhållanden gällande särskilt stöd och kränkande behandling. Åtta kvalitets- granskningar avslutades ; Teknik i , Utbildning för nyanlända elever, i grundskola, Kommunernas resursfördelning och arbete mot segregationens negativa effekter i skolväsendet, Undervisning på yrkesprogram, Placering och undervisning i särskild undervisningsgrupp, Skolsituationen för elever med ADHD samt Stöd och stimulans i klassrummet. Antalet ansökningar om tillstånd att bedriva fristående skola var 380 , vilket är en minskning innan (2013 var det 419 och 2012 var det 431). Vidare fattades 62 beslut om betygsrätt för vuxenutbildning samt beslut om ett mindre antal andra ärenden. Barn- och elevombudet () är en del av Skolinspektionen men är självständig i sitt beslutsfattande. har BEO fattat totalt ca 900 beslut. inkom det ca 1 300 anmälningar om kränkande behandling till BEO och Skolinspektionen. Det är en ökning med jämfört med . Samverkan för bästa skola Inom ramen för satsningen Samverkan för bästa skola har regeringen beslutat om två uppdrag till och ett uppdrag till . ska i dialog med huvudmän för skolor med låga kunskapsresultat och tuffa förutsättningar genomföra insatser i syfte att höja kunskapsresultaten och öka likvärdigheten inom och mellan skolor. Insatserna ska baseras på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. bedömning av vilka skolor som ska prioriteras för deltagande samt identifikation av relevanta utvecklings- områden ska främst baseras på underlag från Skolinspektionen, som har fått i uppdrag att lämna sådant underlag. ska komma överens med varje berörd huvudman om hur insatserna ska utformas och genomföras. I överenskommelserna ska och skolhuvudmannens respektive ansvar och åtaganden klargöras. fattar beslut om att genomföra insatserna. ska även genomföra systematiska insatser för att stärka huvudmännens förmåga att erbjuda nyanlända elever en utbildning av hög och likvärdig kvalitet med målet att förbättra förutsättningarna för goda kunskapsresultat för dessa elever. Vid behov ska insatserna även omfatta elever som inte är nyanlända om de har ett annat modersmål än svenska. får för dessa uppdrag använda högst 2015. Uppdrag att stödja huvudmännen med kartläggning av nyanlända elevers kunskaper Som ett led i regeringens arbete för en likvärdig utbildning där nyanlända elever ges bästa möjliga förutsättningar att utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål har fått i uppdrag att stödja skolhuvudmännen i deras arbete att kartlägga nyanlända elevers kunskaper. har avsatts för uppdraget . Mottagande och skolgång för nyanlända elever Regeringen har överlämnat propositionen Utbildning för nyanlända elever – mottagande och skolgång (prop. 2014/15:45) till . I propositionen föreslås bl.a. att en definition av nyanländ ska införas i skollagen, en obligatorisk kartläggning av en nyanländ elevs kunskaper ska genomföras och att en nyanländ elev delvis ska kunna undervisas i förberedelseklass. En elevs undervisning i förberedelseklass i ett visst ämne ska avbrytas så snart eleven bedöms ha tillräckliga kunskaper för att kunna delta i den ordinarie undervisningen i det aktuella ämnet. En elev ska inte få ges undervisning i förberedelseklass än . beslutade i enlighet med förslagen . Utökad undervisningstid i svenska Goda kunskaper i svenska är viktigt för den nyanlände elevens möjligheter att klara sin skolgång och fullt ut kunna delta i den ordinarie undervisningen. En treårig försöksverksamhet med utökad undervisningstid i svenska för elever i pågår . Statsbidrag utgår till huvudmän för elever i årskurs 1–9 som får undervisning i svenska/svenska som andra- språk och som omfattar minst per läsår utöver den ordinarie undervisningen. Antalet deltagande huvudmän har från starten ht 2013 sjunkit och deltog 67 huvudmän och ca 2 500 elever. Anledningar till den låga nyttjandegraden anges dels vara att huvudmän inte kan använda bidraget till elever i förberedelseklass, dels brist på behöriga lärare samt på grund av för stor arbetsbelastning för eleverna. Enligt anser dock de med- verkande skolorna att satsningen ökar de nyanlända elevernas chanser att nå målen. Från och med kan bidrag därför även sökas för elever i förberedelseklass. Uppdrag att stödja grundskolor i utanförskapsområden –2014 har haft regeringens uppdrag att samarbeta med tio skolor med syfte att utveckla metoder som är vetenskapligt grundade och verkningsfulla för att stödja eleverna i deras kunskapsutveckling och höja kunskapsresultaten. Insatser har omfattat områdena handledning för lärare, studie- handledning på modersmålet, samverkan med elevernas vårdnadshavare, hjälp med läxläsning samt utökad undervisningstid. Därutöver har olika fortbildningsinsatser för lärare samt insatser för att stödja rektorerna på skolorna genomförts. De slutsatser som drar utifrån projektets resultat på de tio skolorna är att: –projektets insatser har haft positiva effekter på skolornas verksamhet, –handledning och coachning är verksamma verktyg i skolutvecklingsarbete, –särskilda insatser som syftar till att stötta rektor i arbetet med att driva skolans utvecklingsarbete bidrar till att öka arbetets kvalitet och långsiktighet, 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 –när en skola ska arbeta med flera utvecklingsinsatser på gång parallellt är det fördelaktigt om dessa tydligt knyts till ett gemensamt syfte, –det är framgångsrikt om hela eller stora delar av skolornas personal medverkar i gemensamma utvecklings- och fortbildningsinsatser, samt att –skolutvecklingsarbete bör drivas ur ett långsiktigt perspektiv och med utgångs- punkt i det systematiska kvalitetsarbetet. utbildningspolitisk utvärdering, IFAU, ska utvärdera insatsernas effekter på elevernas resultat. Uppdraget ska redovisas till (och ) . Utveckling av kvalitet i undervisningen och stöd till eleverna har – 2016 i uppdrag att i samverkan med Nationellt centrum för matematikutbildning vid svara för en ämnes- didaktisk fortbildningssatsning för matematik- lärare, det s.k. Matematiklyftet. I uppdraget ingår att genomföra utbildning av matematik- handledare och rektorer samt att utveckla en särskild webbplattform för det didaktiska stödmaterialet i fortbildningen. Av de som till och med /15 har fullgjort kompetensutvecklingsinsatsen är totalt män och kvinnor. För del är förhållandet kvinnor och män och för gymnasieskolans del kvinnor och 56, män. har 2014 beviljat i statsbidrag för att ytterligare 10 400 matematiklärare ska kunna delta i Matematiklyftet. Det betyder att efter /16 kommer drygt 37 000, , av alla matematiklärare runt om i landet att ha deltagit i satsningen. Detta gör Matematiklyftet till den största fortbildningsinsatsen i ett enskilt skolämne någonsin i . Det är emellertid fortfarande av lärarna, motsvarande ca 9 000 matematiklärare, 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 som efter /16 inte kommer att ha deltagit i Matematiklyftet. Flera huvudmän efterfrågar också fortsatt stöd att organisera Matematiklyftet på de skolor där lärarna deltagit . Bland annat efterfrågas lärande exempel, där det framgår hur andra huvudmän har gjort för att göra Matematiklyftet till en del av den ordinarie verksamheten. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att dels rikta insatser mot de huvudmän där dessa lärare är anställda, dels underhålla och utveckla det didaktiska stödmaterialet vilket bl.a. innebär att säkerställa att materialet utgår från aktuell forskning. har –2018 i uppdrag att svara för genomförandet av fortbildning av lärare i läs- och skrivutveckling där fokus ska vara på det kollegiala lärandet.