prop · H3031d6 · 2015-09-21 00:00:00 — P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 Förslag till statens budget Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Utgiftsområde 5 Internationell samverkan........................................................... Mål för utgiftsområdet .................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder ...................... Analys och slutsatser ....................................................................... 1:1 Avgifter till internationella organisationer............................... 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet ............................. 1:3 Nordiskt samarbete ................................................................... 2.6.41:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet ............................................................. 2.6.61:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning.......................... 2.6.71:7 Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut 1:8 Bidrag till ........................................ 1:10 Information om i utlandet.......................................... 1:11 Samarbete inom ......................................... P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan.............. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2016–2019. Tabell 2.3 Ramnivå 2016 realekonomiskt fördelad. Tabell 2.4 Anslagsutveckling 1:1 Avgifter till internationella organisationer .............. Tabell 2.5 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:1 Avgifter till internationella Tabell 2.6 Anslagsutveckling 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet ............ Tabell 2.7 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:2 Freds- och Tabell 2.8 Anslagsutveckling 1:3 Nordiskt samarbete .................................................. Tabell 2.9 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:3 Nordiskt samarbete .......... Tabell 2.10 Anslagsutveckling 1:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet ..................................................................... Tabell 2.11 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda samt diverse kostnader för rättsväsendet.............................................. Tabell 2.12 Anslagsutveckling 1:5 ................. Tabell 2.13 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:5 Inspektionen för Tabell 2.14 Anslagsutveckling 1:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke spridning ............................................... Tabell 2.15 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke spridning ......... Tabell 2.16 Anslagsutveckling 1:7 Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut ()........................................................................... Tabell 2.17 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:7 Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut ().................................................. Tabell 2.18 Anslagsutveckling 1:8 Bidrag till .................... Tabell 2.19 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:8 Bidrag till Utrikespolitiska Tabell 2.20 Anslagsutveckling 1:9 .................................................... Tabell 2.21 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:9 ............ Tabell 2.22 Anslagsutveckling 1:10 Information om i utlandet....................... Tabell 2.23 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:10 Information om i Tabell 2.24 Anslagsutveckling 1:11 Samarbete inom ...................... Tabell 2.25 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:11 Samarbete inom Tabell 2.26 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:11 Samarbete inom P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:11 Samarbete inom besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför 2.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 5 Internationell samverkan enligt följande uppställning: Avgifter till internationella organisationer Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke - Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () Bidrag till () Information om i utlandet P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 2 Utgiftsområde 5 Internationell Utgiftsområdet omfattar frågor som gäller förhållande till och överenskommelser med andra stater och internationella organisationer. Inom utgiftsområdet verkar två myndigheter: och . P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan 1:1 Avgifter till internationella organisationer 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet 1:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet 1:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning 1:7 Bidrag till internationella 1:8 Bidrag till () 1:10 Information om i utlandet Totalt för utgiftsområde 05 Internationell samverkan 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2016–2019. Tabell 2.3 Ramnivå 2016 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Förändring till följd av: till/från andra Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 Målet för utgiftsområdet Internationell samverkan är att säkerställa intressen i förbindelserna med andra länder. 2.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Verksamheterna under detta utgiftsområde är av olika karaktär. I många fall finns också andra finansiärer, t.ex. när det gäller medlemskap i internationella organisationer. Det gör det svårt att följa upp de olika verksamheterna med resultatindikatorer mot det övergripande målet. De resultatbedömningar som görs i det här avsnittet bygger framför allt på årsredovisningar och övrig rapportering från berörda myndigheter och organisationer. () bedöms när det gäller författningsreglerad verksamhet utifrån rättsenlighet och kvalitet i myndighetsutövningen, kostnadseffektivitet i handläggningen, korta handläggningstider och små ärendebalanser samt enkla rutiner för sökanden. ISP bedöms vidare utifrån myndighetens mervärde genom stödet till , bidragen till det nationella arbetet för ickespridning samt en väl fungerande samverkan med andra berörda myndigheter. De statliga insatserna för information om i utlandet och Svenska institutets (SI) verksamhet bedöms utifrån följande resultatindikatorer: –Nation Brands index, andra internationella index och Svenska institutets studier om bilden av utomlands, –uppföljande enkäter om främjandeaktiviteter, –antal inslag i tryckt och digital media samt på webben, –antal följare i social media, –antal studenter, fördelat mellan män och kvinnor, som väljer som studiedestination, –antalet institutioner utomlands som undervisar i svenska. I internationella krishanteringspolitik ingår ett antal instrument. deltagande i freds- och säkerhetsfrämjande insatser är ett av dessa instrument och finansieras inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan, anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet, utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap, anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt samt utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, anslaget 1:1 Biståndsverksamhet, den del som enligt OECD-DAC räknas som bistånd. Se budgetpropositionen (prop. 2014/15, UO5, avsnitt 2.4.2) för de propositioner, skrivelser och strategier som väglett de svenska insatserna. Att kunde bidra med väpnad styrka i ISAF och 2015 i RSM har beslutat utifrån propositionerna Fortsatt svenskt deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan (ISAF) och framtida deltagande i Natos utbildningsinsats (RSM) i (prop. 2013/14:33) och Svenskt deltagande i Natos utbildnings- och rådgivningsinsats Resolute Support Mission (RSM) i (prop. 2014/15:13). I det följande redogörs för resultaten av det svenska deltagandet i internationell krishantering, finansierade under alla tre utgiftsområden. De myndigheter som har deltagit med personal i internationella insatser är Försvarsmakten, , , , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Kriminalvården, och . inledde de myndigheter som bidrar till freds- och säkerhetsfrämjande insatser sitt samverkansarbete inom ramen för det myndighetsråd som inrättades på regeringens uppdrag . Rådet har till uppgift att skapa förutsättningar för en effektiv samverkan mellan berörda myndigheter inom internationell fredsfrämjande verksamhet. Under sitt första år har rådet genomfört en ny struktur för myndighetssamverkan med färre samverkansorgan. bidrog med personal till närmare 40 civila och militära krishanteringsinsatser under ledning av EU, FN, och Nato. Vid slutet av 2014 var omkring 470 personer utsända (jämnt fördelat mellan civila och militära insatser), vilket är i samma storleksordning som . Av dessa var cirka 100 kvinnor och 370 män. Kostnaden för samlade engagemang var , varav för civila insatser. bidrag till internationell civil krishantering har koncentrerats till regioner och konflikter som är prioriterade ur ett utrikes-, säkerhets- och biståndspolitiskt perspektiv. Även ett försvars- och rättspolitiskt perspektiv har beaktats. Detta arbete ligger i linje med samstämmighetsarbetet i enlighet med politik för global utveckling (PGU). I dessa områden har ett brett utrikespolitiskt engagemang och som regel också ett utvecklingssamarbete baserat på en resultatstrategi. Bedömningen är att de svenska bidragen har uppnått uppställda mål, att de genomgående motsvarat högt ställda internationella förväntningar och att personalen löst uppgifterna på ett bra sätt. personal i insatser är uppskattade för sina kunskaper och sitt engagemang. Nedan presenteras de samlade resultaten. EU:s polisinsats i (EUPOL ) har som främsta syfte att bygga upp en civilt inriktad polis i landet. har särskilt fokuserat på att främja rekrytering av kvinnor till polisen och att förbättra deras arbetssituation. En annan prioritet för svensk del är att verka för att insatsens uppgifter i största möjliga utsträckning kan övertas av afghanska myndigheter. beslutade regeringen om att förlänga insatsen med . Det svenska personalbidraget till insatsen uppgick till knappt tjugo personer, vilket motsvarar av den totala internationella personalstyrkan. minskade det svenska militära bidraget ytterligare med fokus mot rådgivning och träning av afghanska säkerhetsstyrkor. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 samlade svenska insatsen i norra , det s.k. Transition Support Team (TST), med civil ledning, avvecklades . Den svenska basen i norra , Camp Northern Lights, avvecklades och överlämnades till de afghanska säkerhetsstyrkorna. övergick det norra regionala kommandot i den nya organisationen för Natos Resolute Support Mission (RSM), som startade efter att ISAF- missionen avslutats. har bidragit med en militärrådgivare till FN:s civila mission i (UNAMA). bidrag har utgjorts av rapportering kring säkerhetsläget, stöd till missionen med rådgivning i militärrelaterade frågor samt bidragit till civil och militär samverkan. De svenska insatserna bedöms ha ökat de afghanska styrkornas förmåga att självständigt ansvara för säkerheten i landet. I EUPOL har generella förbättringar ägt rum på jämställdhetsområdet. Bland annat har en plan genomförts vad gäller kvinnor som poliser. är fortsatt en viktig region för svenska bidrag till krishanteringsinsatser. bidrog till EUNAVFOR Operation genom att Försvarsmakten deltog vid det operativa högkvarteret i . beslutade att skulle delta med en väpnad styrka i . Det svenska bidraget uppgick till cirka 60 personer. syftar till att skydda FN:s humanitära transporter till och övrig sjöfart i och västra samt att förebygga, avvärja och bekämpa sjöröveri i området. förlängdes uppdrag till slutet av 2016. Operation har tillsammans med det internationella samfundets övriga åtgärder och sjöfartsnäringens ökade skyddsåtgärder bidragit till att sjöröveriet i regionen minskat markant. EUTM syftar till institutionell uppbyggnad inom försvarssektorn genom strategisk rådgivning och direkt stöd till den somaliska nationella armén genom utbildning, rådgivning och mentorskap. Insatsen flyttade från till . har fortsatt sitt deltagande i EU:s militära utbild- P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 utbildades cirka 1200 soldater ur den somaliska armén. har bidragit med personal till EU:s insats för regional maritim kapacitetsuppbyggnad på (EUCAP ) genom , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och . Den svenska personalen har bland annat bidragit med expertis inom logistik, kommunikationssystem och maritim flygövervakning. Insatsen ska bistå , , , och i stärkandet av deras kapacitet när det gäller sjöfartssäkerhet och bekämpande av sjöröveri. Insatsens mandat förlängdes till utgången av 2016 och fokuserar därefter i första hand på verksamhet i . förlängdes mandatet för FN:s insats i (UNSOM) med . UNSOM har till uppgift att ge råd till och stödja den federala regeringen inom freds- och statsbyggande. bidrar till insatsen med kriminalvårdare. fortsatte engagemang i flera insatser i . EU:s militära utbildningsinsats i (EUTM ) ska bidra till utvecklingen av landets militära kapacitet för att återupprätta territoriell integritet samt bekämpa terrorism. Insatsens personal uppgår till cirka 500 personer, varav bidrar med 10 officerare, framförallt instruktörer. att flera bataljoner av försvar erhållit utbildning genom EU:s insats och arbetet med att reformera och stärka personalsystem och budgethantering fortsätter. EUCAP ska bidra till att reformera interna civila säkerhetsstyrkor. Det är ett nödvändigt komplement till EUTM och avgörande för en långsiktigt hållbar lösning på konflikten i landet. Den internationella personalen uppgår till ett trettiotal, varav två är sekonderade av . Arbetet har fokuserat på att öka förtroendet för säkerhetsstyrkorna genom dialog med civilsamhället. deltar med ett militärt styrkebidrag, som uppgick till 250 personer, till FN:s insats i (MINUSMA). Det svenska bidraget har bidragit till att stärka MINUSMA:s kapacitet att uppfylla sitt mandat som bland annat är att stabilisera landet, förbättra säkerhetssituationen och skydda civila. Regeringen lade en proposition till om att förlänga det bidrar också med poliser till MINUSMA. De har främst arbetat med kapacitetshöjning av nationella polis. EUCAP har i uppgift att bidra till ökad säkerhet, demokratisk förvaltning och politisk stabilitet i och i . Genom rådgivning har insatsen stöttat landets civila säkerhetsstyrkor. Insatsen omfattar ett femtiotal personer, varav två från . har fortsatt bidragit till FN:s insats i Sydsudan (UNMISS) med polis, militärrådgivare och kriminalvårdspersonal. Säkerhetssituationen i en stor del av landet har även varit allvarlig och UNMISS fokus på skydd av civila består. Flera kvinnor som brottsoffer i landet har ökat behovet av svenska kvinnor till polisen. har den svenska poliskontingenten varit utplacerad i olika delar av landet. I områden med lugnare säkerhetssituation har mentorering av lokal polis ägt rum. drog tillbaka sina kriminalvårdare från UNMISS då insatsens nya mandat innebär att de kapacitetshöjande insatserna upphörde. har deltagit i FN:s stabiliseringsinsats i DR (MONUSCO) med poliser, militärobservatörer och kriminalvårdare. MONUSCO, som är förstärkt med en interventionsbrigad med mandat att bekämpa de väpnade grupperna, har fortsatt att stödja landets regeringsarmé i östra delarna av landet för att öka säkerheten i konfliktområdena samt skydda civila. önskade DRK en kraftig neddragning av FN-insatsen, vilket ledde till en mer ansträngd relation mellan landets regering och insatsen. Relationen har fortsatt att försämras . EUSEC i DR arbetar främst med att stödja arbetet med att reformera den kongolesiska armén. Insatsen förlängdes med . avslutades EU:s polisinsats i DR . har drabbats mycket hårt av ebola-utbrottet i , vilket satte landets redan svaga institutioner och hälsosystem under hård press och sköt upp FN-missionen UNMIL:s tillbakadragande. har ytterligare stärkt sitt breda engagemang i landet mot bakgrund av ordförandeskap i FN:s fredsbyggandekommissions landkonfiguration och i rollen som pilotgivarland för genomförandet av ”New ” i . har bidragit med poliser och kriminalvårdare till UNMIL Inom insatsen pågår bland annat ett kontinuerligt arbete med att stärka kvinnors roll i samhället, främja jämställdhet och motverka sexuellt könsbaserat våld. Särskilda insatser har gjorts av FN:s polis i samverkan med andra internationella och lokala aktörer för att rikta rekryteringen så att fler liberianska kvinnor söker sig till polisyrket. Detta har gett konkreta resultat med högre andel kvinnor som söker utbildningen. Svensk polis har bidragit till att utveckla UNMIL:s introduktionsutbildning för FN-polis. bidrag har gett FN ett koncept för att förändra introduktionsutbildningen för tjänstgöring i insatser och lett till en snabbare effekt vid personalrotationer. Svenska Kriminalvården har fortsatt att följa upp sina utbildningsinsatser inom ramen för UNMIL i grundläggande säkerhetsutbildning av liberiska kriminalvårdare som inleddes av myndigheten . bidrog till FN:s insats i (UNOCI) med kriminalvårdsexperter och bistod på så sätt i uppbyggnaden av landets kriminalvårdssystem. Uppdraget för FN- stationerad kriminalvårdspersonal upphörde . FN:s stabiliseringsinsats i (MINUSCA) bildades för att skydda civila och stödja Centralafrikanska republikens transition ut ur den våldsamma interna konflikt som skakade landet. har bidragit till insatsen med kriminalvårdsexpertis. har bidragit med flygtransportstöd och officerare till EU:s militära insats i (EUFOR RCA). Insatsen upprättades med anledningen av den allvarliga krisen i landet och gavs i uppgift att skydda flygplatsen såväl som civilbefolkningen i två distrikt i huvudstaden. På begäran av FN och Centralafrikanska republikens interimspresident förlängdes insatsen till och med , för att därefter kunna lämna över till FN- missionen i landet. fattade rådet beslut om att upprätta en militär rådgivningsinsats i , EUMAM RCA. EU- styrkan, i vilken cirka 60 personer ska ingå, har till uppgift att ge råd till armén som ett led i förberedelserna för en kommande FN-ledd säkerhetssektorreform. Försvarsmakten bidrar med personal till insatsen. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 EU:s polisinsats i (EUPOL COPPS) bidrar till att utveckla den palestinska polisens och rättsväsendets kapacitet. Därmed stöds en tvåstatstatslösning. Insatsen har inriktats på att i allt högre utsträckning fokusera på strategiska frågor som att bidra till reformer inom rätts- och säkerhetssektorn. En viktig uppgift är att integrera ett jämställdhetsperspektiv i insatsens arbete. Drygt tio personer var vid slutet av 2014 utsända av svenska myndigheter till insatsen. Det svenska mångåriga deltagandet i FN:s övervakningsmission i , , fortsatte . Insatsens uppgift är att övervaka vapenstillestånden mellan , och samt fredsavtalen mellan , och . bidrog med officerare till den operativa styrkan som består av cirka 150 militärobservatörer. Konflikten i har fortsatt begränsat insatsens möjligheter att verka i landet. slutfördes den insats som FN och OPCW gemensamt tillsatte i syfte att förstöra kemiska vapen i . bidrog fram till insatsens avslut med en marinofficer. bidrog med finansiellt stöd till MFO (Multinational Forces and ), som har till uppdrag att övervaka efterlevnaden av fredsavtalet mellan och samt dess civila övervakningsenhet (Civilian Unit). Övervakningsenheten har en central roll inom MFO:s mandat då den syftar till att skapa förtroende mellan avtalsparterna samt säkerställa att avtalets säkerhetsarrangemang respekteras. bidrag till observatörsinsatsen i (TIPH) har fortsatt med observatörer, politiska och rättsliga rådgivare, en press- och informationsexpert samt missionsstöd. Insatsen har till uppgift att övervaka och rapportera om incidenter samt verka för ökad trygghet bland den palestinska befolkningen. Efter var den största regionen för svenska bidrag till EU-insatser . Mandatetet för EU:s rättsstödsinsats i Kosovo (EULEX Kosovo) har förlängts till . I takt med utfasningen av EULEX Kosovo minskar personalstyrkan. bestod insatsen av 800 internationella medarbetare, mot tidigare 1 250. Överlämnandet av ansvaret för rättsväsendet från EU till Kosovos myndigheter P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 fortsatte med framsteg inom så gott som samtliga rättsstatsområden, särskilt inom tull och polis. Trots den positiva utvecklingen förblir området för rättsväsendet en utmaning som kommer att kräva tålamod och tid. personalbidrag till insatsen har minskat i takt med insatsens utfasning och var det svenska bidraget cirka 25 personer. Hemtagningseffekterna för har fortsatt varit betydande, då Kosovos diaspora i är stor och en del av de säkerhetsutmaningar som Kosovo står inför delas av länder i EU. Svensk personal vid fältmissioner i , och Kosovo har arbetat med polisreform, kompetensutveckling för den lokala polisen och rättsvårdande myndigheter samt bidragit till arbete mot organiserad brottslighet. bidrar fortsatt till EU:s militära insats i Bosnien och (EUFOR ) med stabsofficerare. EUFOR består av cirka 600 personer och har till uppgift att stödja reformeringen av den bosniska säkerhetssektorn. aggression mot har lett till att har ökat sitt fokus på närområdet . På initiativ från bland annat upprättades en civil rådgivande insats i , EUAM . Insatsen har till uppgift att stödja reform av den civila säkerhetssektorn, med fokus på polis och övriga rättsväsendet. Målsättningen är att bidra till att skapa legitima säkerhetsstrukturer som, under demokratisk kontroll, agerar i enlighet med rättsstatens principer och har allmänhetens förtroende. bidrog i etableringsarbetet inför insatsens lansering . Insatsen hade cirka 50 internationella medarbetare, varav tre svenskar, och bedrev viss operationellt inriktad verksamhet genom strategisk rådgivning till inledande strategiarbete inom den civila säkerhetssektorn. har ett stort antal utsända svenskar till särskilda observatörsmission i (SMM ) deltagit i arbete med att övervaka och rapportera om säkerhetsläget samt bidragit till missionens konfliktförebyggande verksamhet. Observatörerna har även bidragit till övervakning av implementeringen av de så kallade Minskavtalen.