prop · H203101 · 2015-04-15 00:00:00 — Det strukturella sparandet syftar till att visa hur stort den offentliga sektorns finansiella sparande skulle vara om inkomsterna och utgifterna inte påverkades av konjunkturläget eller engångs- effekter (års ekonomiska vårproposition beräknas det strukturella sparan- det med en ny beräkningsmetod).1 Avstämning av målet för den offentliga sektorns finansiella sparande uppgick det finansiella sparandet till -1,av BNP och det genomsnittliga finansiella sparandet –uppgick till av BNP. Det finansiella sparandet har märkbart försämrats (se tabell 1.4). På liknande sätt har det strukturella sparandet försämrats betydligt . låg det strukturella sparandet under målet med närmare 2 procent- enheter. En samlad bedömning av måluppfyllelsen visar att det finansiella sparandet avvek tydligt från den målsatta nivån om ett sparande på av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. I den ekonomiska vårpro- positionen redovisar regeringen sin bedömning om hur en återgång till målet ska ske. 1 Se fördjupningsrutan Ny ansats för att beräkna det strukturella sparandet, ekonomiska vårproposition. Utgiftstaket, ursprungligt fast- Utgiftstak, slutligt fastställt 1Utgiftstaket sänktes med i BP07. Detta är inte en teknisk justering utan en finanspolitiskt motiverad ändring. Anm.: –2003 se Årsredovisning för staten 2009 Den statliga budgetprocessen kännetecknas av ett tydligt medelfristigt uppifrån och ned- perspektiv. Utgiftstaket är den övergripande restriktionen som i termer av totala utgifter begränsar budgetprocessen från det att utgifts- taket fastställs till dess att budgetåret är slut. Därmed understryks behovet av prioriteringar mellan olika utgifter. Det medelfristiga perspektivet skapar dessutom förutsättningar för att undvika att tillfälligt höga inkomster (t.ex. på grund av en god konjunktur) används för att finansiera permanent högre utgifter. I och med detta begränsas också möjligheterna att bedriva en destabiliserande (procyklisk) finanspolitik på budgetens utgiftssida. Utgiftstaket infördes och fastställda utgiftstak har aldrig överskridits. Utgiftstaket är ett viktigt budgetpolitiskt åtagande som främjar budgetdisciplinen och stärker trovärdigheten i den ekonomiska politiken. En viktig uppgift för utgiftstaket är att ge förutsättningar för att uppnå överskottsmålet, dvs. att skapa förutsättningar för långsiktigt håll- bara finanser. Nivån på utgiftstaket bör även främja en önskvärd långsiktig utveckling av de statliga utgifterna. Tillsammans med överskotts- målet är utgiftstaket styrande för det totala skatteuttagets nivå och bidrar till att förhindra en utveckling där skatteuttaget stegvis måste höjas till följd av bristfällig utgiftskontroll. De takbegränsade utgifterna omfattar utgifts- område 1–25 och 27 samt utgifterna för ålders- pensionssystemet vid sidan av statens budget. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. omfattas inte av de takbegränsade utgifterna eftersom och regeringen i begränsad omfattning på kort sikt kan påverka dessa De takbegränsade utgifterna utgörs av faktiskt förbrukade anslagsmedel, vilket innebär att även myndigheternas utnyttjande av ingående anslagssparande och anslagskredit ingår i de tak- begränsade utgifterna. I budgetpropositionen föreslog regeringen att utgiftstakets nivå skulle uppgå till . beslutade i enlighet med förslaget. Därefter har vissa budgetförändringar föranlett tekniska justeringar av utgiftstakets nivå. Tekniska justeringar syftar till att utgiftstaket ska utgöra en lika stram begränsning för de offentliga utgifterna efter justeringen som före de för- ändringar som föranleder justeringen. För att föranleda en teknisk justering av utgiftstaket ska den förändring som ger upphov till justeringen inte ha samma nettoeffekt på den konsoliderade offentliga sektorns utgifter eller det offentliga finansiella sparandet, som på de takbegränsade utgifterna. Sedan utgiftstaket infördes har nivåerna på beslutade utgiftstak justerats tekniskt . De tekniska justeringar som gjorts sedan utgiftstaket ursprungligen fastställdes redovisas i tabell 1.6. Tekniska justeringar görs i budgetpropositionen och det är praxis att de årsvisa justeringarna avrundas till hela miljarder kronor. Sammantaget har nivån på utgiftstaket höjts med till följd av tekniska justeringar. Flertalet av dessa tekniska justeringar hänför sig till budgetförändringar som föranlett justering av statsbidragen till kommuner och landsting. Till exempel leder en höjning av det särskilda grundavdraget för pensionärer till att kommunernas och lands- tingens skatteintäkter försämras, vilket för- anleder en höjning av statsbidraget till kommun- sektorn i motsvarande mån. Detta motiverar en teknisk justering av utgiftstaket. Tabell 1.6 Tekniska justeringar av utgiftstakets nivå Ursprungligt fastställt utgiftstak (BP 2011) Tekniska justeringar i Budgetpropositionen Reglering kommunalekonomisk utjämning: förändrade 3:12 En route-avgiften ingick felaktigt i bruttoredovisning av Transportstyrelsens avgiftsintäkter i budgetpropositionen -0,15 Ny nivå i Budgetpropositionen Tekniska justeringar i Budgetpropositionen Reglering kommunalekonomisk utjämning: förändrad Nivåhöjning statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader Reglering kommunalekonomisk utjämning: höjt Reglering kommunalekonomisk utjämning: höjt särskilt Ny nivå i Budgetpropositionen Tekniska justeringar i Budgetpropositionen Reglering kommunalekonomisk utjämning: höjt särskilt Nivåhöjning statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader Ändrade principer för förlusthantering på studielån -0,48 Ny nivå i Budgetpropositionen Tekniska justeringar i Budgetpropositionen Nivåhöjning statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader Ny nivå i bet. Enligt utfallet för statens budget uppgick de utgifter som omfattas av utgiftstaket, de tak- begränsade utgifterna, 2014 till 1 . Därmed underskred utgifterna utgifts- taket med en marginal på (se tabell 1.7). De takbegränsade utgifterna blev högre än den av antagna budgeten . Detta förklaras främst av högre utgifter inom utgiftsområdena 27 Avgiften till Europeiska unionen, 8 Migration och 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning med 3,9, 2,6 respektive . Inom några utgiftsområden blev utgifterna lägre än i den av antagna budgeten , bl.a.: 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, 7 Internationellt bistånd och 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn med 3,5, 0,8 respektive . I avsnitt 2 Utfallet för statens budget redo- visas skillnader mellan utfall och budgeterade belopp för utgiftsområden och vissa anslag. Tabell 1.7 Takbegränsade utgifter vid sidan av statens -4,8 1Den av fastställda budgeten , dvs. exkl. beslut med anledning av förslag till ändringar i statens budget . 2Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. Utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget uppgick till , vilket är högre än beräkningen i budgeten . fastställde utgiftstaket på den nivå som regeringen föreslog i budget- propositionen . Budgeteringsmarginalen uppgick då till . I utfallet uppgick budgeteringsmarginalen till . Det betyder att budget- eringsmarginalen har blivit mindre sedan utgiftstaket fastställdes. Utgiftstaket är en restriktion för hur mycket de statliga utgifterna kan öka och nivån bör fastställas så att den stödjer målet för det finansiella sparandet och långsiktigt hållbara offentliga finanser. På kan utgifts- takets nivå ses som ett utryck för regeringens syn på hur statens och ålderspensionssystemets totala utgifter bör utvecklas och begränsas i ett medelfristigt perspektiv. Efter att utgiftstakets nivå har fastställts av bör det dock inte betraktas som ett mål för den faktiska utgiftsnivån eftersom denna behöver anpassas till bl.a. den makroekonomiska utvecklingen. I tabell 1.8 redovisas hur användningen av budgeteringsmarginalen fördelar sig på effekter av förslag till ny politik, reviderad pris- och löneomräkning, reviderade makroekonomiska förutsättningar, förändrat antal personer som tar emot ersättning från olika transfereringssystem (volymförändringar) samt övriga faktorer. Tabell 1.8 Förändring av budgeteringsmarginalen från fastställandet av utgiftstaket till utfallet -34,0 Reviderad pris- och löneomräkning -19,7 -6,4 Total förändring av budgeteringsmargi- -48,6 Budgeteringsmarginal i utfallet för 1 Inklusive förändring av anslagsbehållningar. Anm: Negativt förändringstal innebär ianspråktagande av budgeteringsmargina- len, dvs. Sammantaget har av budgeteringsmarginalen använts för de reformer som regeringen föreslagit och beslutat om sedan utgiftstaket fastställdes. I budget- propositionen föreslog regeringen åtgärder inom bl.a. arbetsmarknadspolitiken och infrastrukturområdet (prop. 2011/12:1). I budgetpropositionen föreslog regeringen åtgärder inom bl.a. rättsväsendet, migration, arbetsmarknadspolitiken samt inom forskning och utbildning (prop. 2012/13:1). I budgetpropositionen föreslog regeringen åtgärder inom bl.a. familjepolitiken, arbetsmarknadspolitiken samt inom forskning och utbildning (prop. 2013/14:1). Reviderade bedömningar av de makroekono- miska förutsättningarna har medfört att budge- teringsmarginalen blivit större. Det är främst utgifterna för ålderspens- ionssystemet som blivit lägre till följd av att inkomstindex och balansindex successivt har reviderats ner sedan bedömningen i budget- propositionen . Utgifterna för bistånd har också blivit lägre till följd av att nivån på bruttonationalinkomsten (BNI) stegvis bedömts bli mindre. Ändrade makroekonomiska förutsättningar har vidare medfört högre utgifter inom vissa områden, i första hand arbetsmarknadsområdet. I budgetpropositionen och ekonomiska vårproposition bedömdes utveckl- ingen på arbetsmarknaden bli sämre än i tidigare bedömningar, med högre utgifter för arbetslös- hetsförsäkringen och de arbets-marknadspoli- tiska garantiprogrammen under de därpå följande åren. Reviderade bedömningar av antalet personer som tar emot ersättning från olika transfe- reringssystem (volymförändringar) har medfört att budgeteringsmarginalen blivit mindre. Det är i första hand antalet personer i systemet för sjuk- och rehabiliterings- penning som i prognoserna successivt bedömts vara fler. Mätt som helårsekvivalenter, uppgick antalet ersättningsmottagare 2014 till ca 200 000, vilket är fler än bedöm- ningen i budgetpropositionen . Även inom sjuk- och aktivitetsersättningen var antalet personer fler 2014 än vad som bedömdes i budgetpropositionen . Samman- taget blev utgifterna för ohälsan ca högre än i budgetpropositionen till följd av volymförändringar. Vidare uppgick antalet inskrivna asylsökande 2014 till ca 63 000, vilket är fler än bedömningen i budgetproposit- ionen . Utgifterna för migration och integration 2014 (inklusive avräkning från biståndsutgifterna i enlighet med DAC:s definition) har sammantaget blivit ca högre 2014 till följd av volymförändringar jämför med budgetpropositionen . Utgiftsförändringar till följd av övriga fak- torer kan föranledas av nya prognosmetoder, ju- steringar till följd av ny information, korrige- ringar av tidigare gjorda fel samt regeländringar utom regeringens direkta kontroll, t.ex. änd- ringar i . Sammantaget medför förändringar till följd av övriga faktorer att bud- geteringsmarginalen blivit mindre. En bidragande orsak är att avgiften till EU blev högre 2014 än i budgetpropositionen till följd av övriga orsaker. Det beror dels på revidering av medlemsstaternas BNI- och mervärdsskattebaser, dels på sent beslutade ändringsbudgetar i EU . Utfallet för statens budget 2 Utfallet för statens budget Enligt 10 kap. 6 § budgetlagen (2011:203) ska årsredovisningen för staten innehålla utfallet på budgetens inkomsttitlar, anslag och statens lånebehov. Statens lånebehov är detsamma som saldot i statens budget men med omvänt tecken. Ett positivt saldo innebär att staten har möjlighet att amortera på statsskulden. Ett negativt saldo innebär att staten behöver låna. Med statens budget menas den ursprungliga budgeten sammanställd av (prop. 2013/14:1, bet. 2013/14:FiU10, rskr. 2013/14:139). Med totalt anvisade medel menas däremot summan av både statens ursprungliga budget och de beslut om ändringar i budgeten som har fattat . En mer utförlig redovisning finns i bilaga 1 Specifikation av inkomster i statens budget och bilaga 2 Specifikation av utgifter i statens budget. 2.1Saldot i statens budget 2014 Tabell 2.1 Utfall för statens budget 2014 blev -72 miljarder (tabell 2.1). till -45 miljarder lägre än beräknat. Inkoms- terna blev lägre och utgift- erna blev lägre än vad som beräknades i statens budget. Högre husavdrag och lägre elkonsumtion ger lägre skatteintäkter Inkomsterna i statens budget beräknades uppgå till . Utfallet blev 790 mil- jarder kronor, vilket är lägre än beräknat. Skatteinkomsterna för staten blev lägre än beräknat och övriga inkomster blev lägre än beräknat. Det är främst skatt på arbete som blivit lägre än beräknat. Det beror bl.a. på högre husavdrag (och ) än väntat. Även skatt på konsumtion och insatsvaror blev lägre. Orsaken är främst att försäljningen av elektrisk kraft blev lägre. Övriga inkomster blev drygt 20 miljarder kro- nor lägre än den av beslutade budgeten . Det beror dels på att utdelningarna från statens aktier blev lägre än väntat, dels på att inga större försäljningar av egendom gjordes . Beräkningstekniskt antogs in- komster från försäljning av egendom uppgå till i statens budget . Historiskt låga räntor på statsskulden medför lägre utgifter än anvisat Det slutliga utfallet för utgifter m.m. i statens budget blev , vilket är lägre än den ursprungliga budgeten . Utgifterna för utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. blev nästan lägre än vad som anvisades i statens budget. Den huvudsakliga orsaken till skillnaden är högre inkomster från överkurser vid emission än beräknat. Utgifterna inom flera andra utgiftsområden blev i stället högre än anvisat. I tabell 2.2 redovisas de utgiftsområden m.m. som har mer än i skillnad mellan anvisade belopp och utfallet. Tabell 2.2 Utgifter som skiljer sig mer än mot statens budget Fler asylsökande och fler sjuka medför högre utgifter än anvisat Inom utgiftsområde 8 Migration uppgick utgifterna till , vilket är (26,) högre än det belopp som anvisat i statens budget. Det beror framför allt på att antalet asylsökande ökade mer än beräknat. Efter beslut om ändringar i budgeten anvisades ytterligare nästan . För utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning blev utgif- terna , vilket är nästan högre än vad anvisade. Det beror bl.a. på att fler personer fick sjukpenning, aktivitets- eller sjukersättning än beräknat. beslutade därför att anvisa ytterligare . Färre arbetslösa än beräknat medför lägre utgifter än anvisat Inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv blev utfallet , vilket är lägre än vad som anvisades i statens budget. Det beror till största delen på att antalet arbetslösa blev färre än beräknat. Det beror också på att antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska program minskade mer än beräknat. Dessutom minskade antalet företagskonkurser och företagsrekonstruktioner , vilket medför lägre utgifter för lönegarantiersättning. Färre studenter än beräknat Inom utgiftsområde 15 Studiestöd uppgick utgifterna till nästan , vilket är lägre än vad som anvisades på den ursprungliga budgeten. Det beror framför allt på att antalet studerande blev färre än beräknat. EU-avgiften högre än anvisade medel till följd av sent beslut om ändringsbudgetar på EU-budgeten Avgiften till Europeiska unionen uppgick till , vilket är nästan högre än det belopp som anvisat. Det förklaras av revideringar av medlemsstaternas faktiska BNI och mer- värdesskattebas och av att ändringsbudgetar på EU-budgeten beslutades så sent att den minskning av inbetalningar som detta skulle ha lett till inte hann utföras . har detta lett till motsvarande minskade betalningar till EU om . Engångseffekter påverkar saldot negativt med Saldot i statens budget påverkades sammantaget negativt av engångseffekter (se även avsnitt 2.5). Engångseffekterna uppgick till drygt 14 mil- jarder kronor 2014. Nästan avser EU-avgiften till följd av sent beslut om ändringsbudgetar på EU-budgeten samt av försenad rabatt. Utfallet på posten netto- utlåning blev högre än det belopp som anvisat. Kärnavfalls- fonden minskade sin kontobehållning i Riks- gäldskontoret med 2014. ökade sina lån i med som följd av omfattande investeringar i det svenska stamnätet. Båda dessa poster påverkade saldot i statens budget negativt. Statens budget 2013 och 2014 I tabell 2.3 redovisas utfallet för statens budget . Statens budget visar ett underskott på , jämfört med ett underskott på 2013, vilket är en förbättring med nästan . Tabell 2.3 Utfallet för statens budget 2013–2014 Skatteinkomsterna ökade men statens övriga inkomster minskade Statens inkomster minskade med . Statens skatteinkomster däremot ökade med nästan (3,). Det beror främst på högre arbetsgivaravgifter. Statens skatteintäkter, dvs. periodiserade skatter , beräknas öka med (2,). Direkta skatter på arbete beräknas öka med (0,5 pro- cent) och indirekta skatter på arbete beräknas öka med (3,). Skatt på konsumtion och insatsvaror beräknas ha ökat med (2,) och avgående poster och skatter till andra sektorer (3,). uppbörds- och betalningsförskjutningar, så att summan av skatterna blir kassamässig. Övriga inkomster minskade med jämfört med varav Inkomster av försåld egendom minskade med ca 20,6 miljarder Utgifterna minskade till följd av större i statens budget minskade med kronor (6,) (77,), till stor del beroende på engångs- effekter, . Utgifterna för utgiftsom- råde 26 Statsskuldräntor m.m. blev (80,) lägre än 2013. Inom flera andra utgiftsområden blev utgifterna högre. Tabell 2.4 visar de poster på budgetens utgiftssida som hade störst förändringar av utfallet . 6 Försvar och samhällets 9 Hälsovård, sjukvård och 2.2Inkomster i statens budget 2014 kronor, vilket är kronor lägre än budgeterat. Statens skatte- inkomster uppgick till . Detta var 9,9 miljarder lägre än beräknat i statens budget . Den storleksmässigt största differensen inom skatteinkomsterna uppstod inom området skatt på arbete. I tabell 2.9 redovisas totala skatteintäkter och inkomster . I tabellen redovi- sas även skillnaden mellan utfall och statens budget. Statens budget baseras på den av godkända beräkningen (prop. 2013/14:1, bet. 2013/14:FiU10, rskr. 2013/14:139). Utfallet för inkomsterna baseras för ett flertal skatter på löpande debiteringar av skatter som avser flera inkomstår. En analys av hur inkoms- terna har utvecklats jämfört med budgeten bör beakta utvecklingen av makroekonomin och förändringar i regelverken. Regeringen aviserade i budgetpropositionen skattereformer som sammanlagt be- dömdes minska skatteintäkterna med 19 mil- jarder kronor. Tabell 2.5 Skattereformer 2014 Beslut som bedömdes påverka de totala skatteintäkterna Skatt på konsumtion och insatsvaror Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Källa: Egna beräkningar. De minskade skatteintäkter som uppstår genom de regelförändringar som beslutat om med anledning av budgetpropositionen påverkar huvudsakligen skatt på arbete. De nämnvärda regelförändringar som påverkar in- komster från skatt på arbete 2014 är bl.a. förstärkt jobbskatteavdrag, förhöjt grundavdrag för pensionärer och höjd nedre skiktgräns för statlig inkomstskatt. Utvecklingen av skatteintäkterna följer i hög grad den underliggande ekonomiska utveckl- ingen. I tabell 2.6 redovisas några av de makroe- konomiska förutsättningar som påverkar skatte- intäkterna. De ekonomiska antaganden som redovisas är desamma som eko- nomiska vårproposition. I tabellen jämförs dessa med antaganden i budgetpropositionen . En viktig variabel för prognosen på skatt på arbete är utvecklingen av lönesumman i ekono- min. Lönesumman 2014 blev högre än prognosen i budgetpropositionen . Konsumentprisindex, KPI, påverkar intäk- terna då skiktgränserna styrs av KPI. Om lö- nerna i samhället ökar med mer än KPI plus , hamnar en större andel av inkomsterna över skiktgränsen, vilket leder till högre skatteintäkter. KPI används även till att omräkna skattesatserna för skatt på energi. Perioden –var KPI- utvecklingen betydligt svagare än vad som förväntades i budgetpropositionen . I stället för en uppgång om var KPI- utvecklingen bara, . BNP mäter den samlade efterfrågetillväxten i ekonomin. Utfallet för BNP-tillväxten 2014 var bara något starkare mot vad som förväntades i budgetpropositionen . Hushållens kon- sumtion är en delkomponent inom BNP-måttet som påverkar intäkterna från såväl mervärdeskatt som punktskatter. Tabell 2.6 Antaganden ekonomiska vårproposition jämfört med budgetpropositionen Procentuell utveckling om inget annat anges. BNP, marknadspris 1 -0,9 -1,2 Utbetald lönesumma, skatteunderlag -0,9 -0,1 -0,1 -0,3 -1,0 -0,6 -0,1 -0,9 -15,1 1Löpande priser, procentuell förändring. 2Enligt nationalräkenskapernas definition. 3Arbetslöshet 15–. 4Procent av arbetskraften. 6Avser juni föregående år t.o.m. juni aktuellt år. Källor: , och egna beräkningar. För ett antal inkomsttitlar under inkomsttypen 1000, Statens skatteinkomster, är de redovisade beloppen bedömningar, eftersom utfallen inte är kända för publiceringen av denna årsredovisning. Däremot är det totala beloppet för inkomsttypen 1000, Statens skatteinkomster, ett fastställt utfall eftersom det avser de belopp som har betalats in till staten. I tabellen nedan redovisas berörda inkomsttitlar och tidpunkt för fastställt utfall. Om inte annat anges, avses alla inkomsttitlarna i inkomsttitelgruppen. Tabell 2.7 Tidpunkt för fastställt utfall för de inkomsttitlar som ännu saknar utfall Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Särskild löneskatt, 1274 Skatt på kapital, hushåll Skatt på konsumtion och insatsvaror Restförda och övriga skatter Övriga skatter, hushåll Övriga skatter, företag Avgående poster, skatter till andra sektorer Anm.: Tabellen innehåller bara titlar som ännu saknar utfall. Övriga titlar har utfall . För huvuddelen av ovanstående inkomsttitlar fastställs utfallet i samband med den slutgiltiga beskattningen , vilken blir känd . För arbetsgivaravgifter (inkomsttitel ) fastställs utfallet när skatte- deklarationerna för juli blir kända. För mer- värdesskatt (inkomsttitel ) fastställs utfallet . För inkomsthuvudgruppen 1600, Restförda och övriga skatter, fastställs utfallet inte förrän , beroende på omprövningar för hushåll (inkomsttitel ) och företag (inkomsttitel ). Detta innebär även att uppbörds- förskjutningarna (inkomsttitel ) fastställs lika sent. Beloppen på inkomsttitlarna 1621, 1631 och 1911 är således fortfarande bedömningar för publiceringen av denna årsredovisning. Skillnad mellan beräknat utfall i årsredovisning för staten och slutligt utfall för skatteintäkterna I tabell 2.8 redovisas skillnaden mellan beräknat utfall i årsredovisningen för staten och slutgiltigt utfall för åren 2008–2012. Skillnaden mellan budget och utfall har varierat mellan av utfallet för statens skatteintäkter. blev skillnaden mellan beräknat utfall i årsredovisningen för staten och slutgiltigt ut- fall , vilket motsvarar av statens skatteintäkter. Detta är i linje med prognos. blev skillnaden mellan beräknat utfall i årsredovisningen för staten och slutgiltigt ut- fall , vilket motsvarar av statens skatteintäkter. Det förkla- ras främst av att skatt på kapital blev högre än beräknat. blev skillnaden mellan beräknat utfall i årsredovisningen för staten och slutgiltigt ut- fall , vilket motsvarar av statens skatteintäkter. Skillnaden förklaras främst av att skatt på kapital blev högre än beräknat. var skillnaden mellan slutgiltigt utfall och beräknat utfall i årsredovisningen för staten . Detta motsvarar 0,8 pro- cent av statens skatteintäkter. Skillnaden uppstår i huvudsak inom intäkterna från skatt på arbete och kapital. blev skillnaden mellan slutgiltigt utfall och beräknat utfall i årsredovisningen för staten . Detta motsvarar av statens skatteintäkter.