prop · H203122 · 2015-05-28 00:00:00 — melser är dock förhållandevis begränsat och merarbetet för byggnads- nämnden i dessa avseenden bör därigenom vara av begränsad omfatt- Regleringen ansluter därtill vad som gällde innan nuvarande PBL trädde i kraft . Nämnden har vidare möjlighet ta ut en avgift för Ändrad reglering av takkupor I avsnitt 4.8 föreslås att tekniskt samråd inte längre ska behövas för byggande av takkupor som är undantagna från krav på bygglov, om inte beslutar annat. Den bedömning som nämnden ska göra i fråga om startbesked avseende sådana takkupor ska begränsas till att avse om åtgärden kan antas komma att uppfylla de krav som gäller enligt PBL eller föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen. Förslagen innebär att det blir tydligare för huruvida det krävs tekniskt samråd när det är frågan om byggande av takkupor som är undantagna från krav på bygglov. nämndens arbete med sådana anmälningsärenden genom att färre krav ska vara uppfyllda för att startbesked ska ges. Verksamhetsutövarens rättssäkerhet vid omgivningsbuller Verksamhetsutövares rättssäkerhet vid omprövning och vid ansökan om nytt eller ändrat tillstånd I avsnitt 5.1 föreslås att tillståndsmyndigheten inte ska få besluta villkor enligt 16 kap. 2 § i fråga om omgivningsbuller enbart på grund av en bostadsbyggnad i omgivningen, om bostadsbyggnaden ingår i ett område med detaljplan eller omfattas av ett bygglov enligt PBL, det i planbeskrivningen till planen eller i lovet har angetts beräknade buller- värden och villkoren skulle innebära strängare krav avseende omgiv- ningsbuller än vad som följer av dessa värden. Det föreslås också att tillståndsmyndigheten i samband med omprövning av tillstånd enligt 24 kap. 5 § inte ska få meddela skärpta villkor i fråga om omgivningsbuller enbart på grund av att det sedan ett tillstånd har getts eller senast ändrats har tillkommit en bostad i omgivningen. Även i detta fall förutsätts att omgivningsbullret inte överskrider beräknade bullervärden som har angetts i planbeskrivningen eller i bygglovet. De lagändringar som redan har beslutat om (prop. 2013/14:128) innebär förändringar för hur kommunerna kan lokalisera, utforma och placera bostadsbyggnader vid planläggning och i ärenden om bygglov med hänsyn till möjligheterna att förebygga olägenhet för människors hälsa i fråga om omgivningsbuller. Beslutade lagändringar innebär också förändringar för hur beräknade värden för omgivningsbuller ska redovisas i planbeskrivningen och i bygglov. Sammantaget innebär ovan nämnda beslutade och föreslagna lagändringar stora förändringar för hur omgivningsbuller ska hanteras vid planläggning och i samband med bygglov. Mot bakgrund av detta avser regeringen att uppdra åt att, i samråd med , ta fram en vägledning som ett stöd åt bl.a. kommunerna i sitt arbete med detaljplaner och bygglov. Kommunerna påverkas även i egenskap av verksamhetsutövare för t.ex. hamnverksamhet. Förslaget innebär att rättssäkerheten för kommunalt drivna verksamheter ökar på så sätt att verksamhetsutövaren, som huvudregel, inte riskerar att drabbas av skärpta villkor på grund av att det har tillkommit bostäder i omgivningen, under förutsättning att omgivningsbullret inte överskrider beräknade bullervärden som har angetts i planbeskrivningen eller i bygglovet. Förslaget om att ett undantag från straffansvar bör införas I avsnitt 5.2 föreslås ett undantag från straffansvaret för otillåten miljöverksamhet i de fall ett bullervillkor överskrids men omgivningsbullret vid berörd bostadsbyggnad inte överskrider beräknade bullervärden som har angetts i planbeskrivningen eller i bygglovet och beräkningen av bullervärdena har gjorts med hänsyn till intresset att förebygga olägenhet för människors hälsa. Förslaget bedöms endast påverka kommunerna marginellt i egenskap av tillsynsmyndighet på så sätt att regelverket som ska beaktas vid tillsyn förändras. Kommunen påverkas också i egenskap av verksamhetsutövare för t.ex. hamnverksamhet genom att rättssäkerheten för verksamhetsutövare ökar. Färdigställandeskydd för åtgärder som kan genomföras utan krav på bygglov I avsnitt 6 föreslås att det inte ska krävas ett färdigställandeskydd för sådana åtgärder som har undantagits från kravet på bygglov, dvs. i fråga om att uppföra en komplementbyggnad eller ett komplementbostadshus eller göra en tillbyggnad till ett en- eller tvåbostadshus eller att inreda ytterligare en bostad i ett enbostadshus. Eftersom kommunen inte heller har haft någon uppgift i fråga om de nu aktuella färdigställandeskydden får förslaget inga konsekvenser för kommunernas del annat än att kan komma att få något färre frågor om färdigställandeskydd än vad som kan Prop. 2014/15:122 antas bli fallet om förslaget inte genomförs. Nya steg för en effektivare plan- och bygglag Ett förenklat förfarande för att upphäva tomtindelningar m.m. I avsnitt 4.1 föreslås att det förenklade förfarande som gäller för att upphäva en detaljplan efter genomförandetidens slut även ska kunna tilllämpas i samband med förslag till att upphäva fastighetsindelningsbestämmelser. I sådana fall behöver samråd inte ske med sakägare utanför det berörda området eller andra kommuner. Förslaget kan underlätta för företag i de fall där företag agerar som fastighetsägare, genom att det går enklare och snabbare att upphäva sådana tomtindelningar m.m. som hindrar en önskad fastighetsindelning. Därigenom bör förslaget leda till att företagens administrativa kostnader kan minska i sådana fall. Förtydligade bestämmelser om genomförandetid vid ändring av detaljplan I avsnitt 4.2 föreslås att (2010:900), förkortad PBL, ska förtydligas så att det blir tydligt att om en detaljplan ändras, ska planens genomförandetid gälla för de frågor som ändringen avser. Någon genomförandetid ska dock inte gälla eller bestämmas för en sådan fråga som innebär upphävande av en del av detaljplanen eller av en detaljplanebestämmelse. Förslaget bör inte medföra några konsekvenser för företag. Handläggningstiden för ett anmälningsärende regleras I avsnitt 4.3 föreslås att regeringen ska ges rätt att meddela föreskrifter om att kommunen ska handlägga en anmälan . Förslaget bör underlätta för företag i de fall där företaget agerar som fastighetsägare, genom att handläggningstiden för anmälningsärenden läggs fast och att företaget därigenom kan få beslut om startbesked snabbare. Några andra konsekvenser av betydelse bör inte uppstå för företagen. Fler kan överklaga ett beslut om startbesked I avsnitt 4.4 föreslås att ett beslut om startbesked ska få överklagas endast av sökanden eller anmälaren i ärendet, vilket innebär att även sökanden i ett rivningslovsrespektive marklovsärende samt anmälaren i ett anmälningsärende ska kunna överklaga ett beslut om startbesked. Förslaget underlättar för företag att kunna hävda sina intressen i domstol, i händelse av att i ett startbesked beslutar om villkor m.m. som företaget inte anser sig behöva tåla. 2014/15:122 ska ingå i den obligatoriska samrådskretsen vid förlängning av genomförandetiden I avsnitt 4.5 föreslås att samråd även ska ske med lantmäterimyndigheten i de fall som en detaljplans genomförandetid förlängs med stöd av det förenklade förfarandet. Förslaget bör inte medföra några konsekvenser för företag. Reglerna om markanvisningar och exploateringsavtal samordnas I avsnitt 4.6 föreslås att en markanvisning ska redovisas på samma sätt som ett exploateringsavtal i samband med att en detaljplan upprättas. Genom att processen kring förhandlingar om och innehållet i markanvisningar blir mera öppen kan konkurrenssituationen i en kommun förbättras, vilket bör gynna sådana företag som upplever att de inte får konkurrera om markanvisningar på lika villkor. Ändrade regler för expediering av lov och förhandsbesked I avsnitt 4.7 föreslås att endast beslut som innebär att lov eller positivt förhandsbesked ges ska behöva kungöras genom ett meddelande i Post- och . Ett beslut om lov eller förhandsbesked ska inte längre behöva delges sakägare, bostadsrättshavare, hyresgäster, boende och organisationer av hyresgäster som har lämnat synpunkter i ärendet som inte har blivit tillgodosedda, om det är uppenbart obehövligt. I ett sådant fall ska det i stället vara tillräckligt att beslutet skickas. Om en ansökan om lov eller förhandsbesked avser en åtgärd inom ett område med områdesbestämmelser ska en underrättelse skickas till berörda hyresgästorganisationer samt sakägare och bostadsrättshavare, hyresgäster och boende för att ge dem tillfälle att yttra sig. En underrättelse behövs inte i de fall där åtgärden är reglerad i områdesbestämmelserna. Förslaget kan i begränsad mån göra det enklare att expediera beslut om lov och förhandsbesked, vilket bör leda till något lägre kostnader för sådana ansökningar i de fall som ett företag agerar i egenskap av byggherre. I fråga om områdesbestämmelser kan förfarandet i stället bli något mer omfattande. Om ett företag äger mark inom ett område med områdesbestämmelser medför förslaget att det blir lättare för företaget att bevaka sina intressen om någon annan ansöker om en åtgärd som kräver lov. Om företaget agerar byggherre kan kostnaden för ett bygglov inom sådana områden öka marginellt till följd av att grannarna i vissa fall behöver underrättas. Antalet områden med områdesbestämmelser är dock förhållandevis begränsat, vilket även innebär att eventuella kostnader bör vara begränsade. Sammantaget bör konsekvenserna för företagens del vara små. Ändrad reglering av takkupor I avsnitt 4.8 föreslås att tekniskt samråd inte längre ska behövas för byggande av takkupor som är undantagna från krav på bygglov, om inte beslutar annat. Den bedömning som nämnden ska göra i fråga om startbesked avseende sådana takkupor ska begränsas till att avse om åtgärden kan antas komma att uppfylla de krav som gäller Prop. 2014/15:122 enligt PBL eller föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen. Eftersom den avsedda regleringen enbart omfattar en- och tvåbostadshus bör den tänkta ändringen inte medföra några konsekvenser för företag. Verksamhetsutövarens rättssäkerhet vid omgivningsbuller Verksamhetsutövares rättssäkerhet vid omprövning och vid ansökan om nytt eller ändrat tillstånd I avsnitt 5.1 föreslås att tillståndsmyndigheten inte ska få besluta villkor enligt 16 kap. 2 § i fråga om omgivningsbuller enbart på grund av en bostadsbyggnad i omgivningen, om bostadsbyggnaden ingår i ett område med detaljplan eller omfattas av ett bygglov enligt PBL, det i planbeskrivningen till planen eller i lovet har angetts beräknade bullervärden och villkoren skulle innebära strängare krav avseende omgivningsbuller än vad som följer av dessa värden. Det föreslås också att tillståndsmyndigheten i samband med omprövning av tillstånd enligt 24 kap. 5 § inte ska få meddela skärpta villkor i fråga om omgivningsbuller enbart på grund av att det sedan ett tillstånd har getts eller senast ändrats har tillkommit en bostad i omgivningen. Även i detta fall förutsätts att omgivningsbullret inte överskrider beräknade bullervärden som har angetts i planbeskrivningen eller i bygglovet. Förslaget bedöms i första hand få konsekvenser för de företag som driver tillståndspliktiga verksamheter. Förslaget innebär att rättssäkerheten för dessa företag ökar på så sätt att dessa, som huvudregel, inte riskerar att drabbas av skärpta villkor på grund av att det har tillkommit bostäder i omgivningen, under förutsättning att omgivningsbullret inte överskrider beräknade bullervärden som angetts i planbeskrivningen eller i bygglovet. Förslagen innebär att det även fortsättningsvis blir viktigt för verksamhetsutövarna att bevaka sina intressen när nya bostadsområden planläggs i och med att de bullervärden som anges i planbeskrivningen i detaljplanen eller i bygglovet kommer att vara utgångspunkt för senare tillståndsprövningar. Förslaget om att ett undantag från straffansvar bör införas I avsnitt 5.2 föreslås ett undantag från straffansvaret för otillåten miljöverksamhet i de fall ett bullervillkor överskrids men omgivningsbullret vid den berörda bostadsbyggnaden inte överskrider beräknade bullervärden som har angetts i planbeskrivningen eller i bygglovet och beräkningen av bullervärdena har gjorts med hänsyn till intresset att förebygga olägenhet för människors hälsa. Förslaget bedöms i första hand få konsekvenser för de företag som driver tillståndspliktiga verksamheter. Förslaget innebär att rättssäkerheten ökar på så sätt att företrädare för företagen inte kan straffas i de nämnda situationerna och att företagen därmed inte riskerar företagsbot. 2014/15:122 Färdigställandeskydd för åtgärder som kan genomföras utan krav på bygglov I avsnitt 6 föreslås att det inte ska krävas ett färdigställandeskydd för sådana åtgärder som har undantagits från kravet på bygglov, dvs. i fråga om att uppföra en komplementbyggnad eller ett komplementbostadshus eller göra en tillbyggnad till ett en- eller tvåbostadshus eller att inreda ytterligare en bostad i ett enbostadshus. För de företag som tillhandahåller färdigställandeskydd kan förslaget medföra att marknaden minskar något i förhållande till om förslaget inte hade genomförts. Med tanke på att kravet på färdigställandeskydd vanligtvis inte omfattar sådana små åtgärder som kan genomföras utan krav på bygglov bör konsekvenserna av den föreslagna förändringen dock vara liten för berörda företag. Förslaget bör i allmänhet inte medföra några konsekvenser för övriga företag. Nya steg för en effektivare plan- och bygglag Ett förenklat förfarande för att upphäva tomtindelningar m.m. I avsnitt 4.1 föreslås att det förenklade förfarande som gäller för att upphäva en detaljplan efter genomförandetidens slut även ska kunna till- lämpas i samband med förslag till att upphäva fastighetsindelnings- I sådana fall behöver samråd inte ske med sakägare utan- för det berörda området eller andra kommuner. Förslaget kan underlätta för enskilda som önskar förändra fastighets- indelningen på ett sätt som strider mot vad som bestämts i en tomtindel- ning m.m. genom att det går enklare och snabbare att upphäva sådana Därigenom bör förslaget även leda till lägre kostnader för När en fastighetsindelningsbestämmelse upphävs kan det i vissa fall påverka byggrätten inom ett område, exempelvis om exploateringsgraden har utformats så att varje fastighet endast får bebyggas med ett visst antal kvadratmeter eller byggnader. Förslaget att samråd inte ska behöva ske med andra sakägare utanför det berörda området kan därmed medföra att sakägare kan komma att beröras indirekt av ett beslut att upphäva en I avsnitt 4.1 har redovisats att det finns flera funktioner i PBL som reducerar risken för att olägenheter ska uppstå för omgivningen och att det således inte finns skäl att tro att den tänkta bestämmelsen skulle kunna medföra annat försumbara negativa konsekvenser för enskilda. Förtydligade bestämmelser om genomförandetid vid ändring av I avsnitt 4.2 föreslås att PBL ska förtydligas så att det blir tydligt att om en detaljplan ändras, ska planens genomförandetid gälla för de frågor som ändringen avser. Någon genomförandetid ska dock inte gälla eller bestämmas för en sådan fråga som innebär upphävande av en del av detaljplanen eller av en detaljplanebestämmelse. Förslaget bör inte medföra några konsekvenser för enskilda. Handläggningstiden för ett anmälningsärende regleras I avsnitt 4.3 föreslås att regeringen ska ges rätt att meddela föreskrifter om att kommunen ska handlägga en anmälan . Förslaget bör underlätta för enskilda fastighetsägare, genom att hand- läggningstiden för anmälningsärenden läggs fast och att den enskilde därigenom kan få beslut om startbesked snabbare. kvenser av betydelse bör inte uppstå för enskilda. Fler kan överklaga ett beslut om startbesked I avsnitt 4.4 föreslås att ett beslut om startbesked ska få överklagas endast av sökanden eller anmälaren i ärendet, vilket innebär att även sökanden i ett rivningslovsrespektive marklovsärende samt anmälaren i ett anmälningsärende ska kunna överklaga ett beslut om startbesked. Förslaget underlättar för enskilda att kunna hävda sina intressen i domstol, i händelse av att i ett startbesked beslutar om villkor m.m. som den enskilde inte anser sig behöva tåla. ska ingå i den obligatoriska samrådskretsen vid I avsnitt 4.5 föreslås att samråd även ska ske med lantmäterimyndigheten i de fall som en detaljplans genomförandetid förlängs med stöd av det Förslaget bör inte medföra några konsekvenser för enskilda. Reglerna om markanvisningar och exploateringsavtal samordnas I avsnitt 4.6 föreslås att en markanvisning ska redovisas på samma sätt som ett exploateringsavtal i samband med att en detaljplan upprättas. Genom att innehållet i markanvisningar redovisas blir det lättare för enskilda att ta del av vilka villkor som gäller när kommunen upplåter eller överlåter mark i samband med att en detaljplan upprättas. igenom blir det lättare för den enskilde att förstå de förutsättningar som gäller för genomförandet av en detaljplan, vilket kan öka förståelsen för varför en detaljplan har utformats på ett visst sätt. Ändrade regler för expediering av lov och förhandsbesked I avsnitt 4.7 föreslås att endast beslut som innebär att lov eller positivt förhandsbesked ges ska behöva kungöras genom ett meddelande i Post- Ett beslut om lov eller förhandsbesked ska inte längre behöva delges sakägare, bostadsrättshavare, hyresgäster, boende och organisationer av hyresgäster som har lämnat synpunkter i ärendet som inte har blivit tillgodosedda, om det är uppenbart obehövligt. sådant fall ska det i stället vara tillräckligt att beslutet skickas. ansökan om lov eller förhandsbesked avser en åtgärd inom ett område med områdesbestämmelser ska en underrättelse skickas till berörda hyresgästorganisationer samt sakägare och bostadsrättshavare, hyres- gäster och boende för att ge dem tillfälle att yttra sig. behövs inte i de fall där åtgärden är reglerad i områdesbestämmelserna. Förslaget kan i begränsad mån göra det enklare för att expediera beslut om lov och förhandsbesked, vilket bör leda till något 2014/15:122 lägre kostnader för sådana ansökningar i de fall där en enskild agerar byggherre. Förslaget bör leda till att färre enskilda får ta del av meddelanden om beslut som i praktiken inte angår dem, vilket underlättar för den som annars hade fått ta emot beslutet. I någon mån kan det även förenkla för den enskilde att ett beslut om lov eller förhandsbesked inte längre ska behöva delges sakägare, bostadsrättshavare, hyresgäster och boende i de fall där den enskilde har lämnat synpunkter i ärendet som inte har blivit tillgodosedda och det är uppenbart obehövligt att delge beslutet. Beslutet ska då i stället skickas till den enskilde sakägaren, bostadsrättshavaren, hyresgästen respektive den boende. I fråga om områdesbestämmelser kan förfarandet bli något mer omfattande för den enskilde. Om en enskild äger mark inom ett område med områdesbestämmelser medför förslaget att det blir lättare för denne att bevaka sina intressen om någon annan ansöker om en åtgärd som kräver lov. Om den enskilde agerar byggherre kan kostnaden för ett bygglov inom sådana områden öka marginellt till följd av att grannarna i vissa fall behöver underrättas. Antalet områden med områdesbestämmelser är dock förhållandevis begränsat. Därtill överensstämmer förslaget med den ordning som gällde före då PBL trädde kraft. Sammantaget bör konsekvenserna för den enskilde vara små. Ändrad reglering av takkupor I avsnitt 4.8 föreslås att tekniskt samråd inte längre ska behövas för byggande av takkupor som är undantagna från krav på bygglov, om inte beslutar annat. Den bedömning som nämnden ska göra i fråga om startbesked avseende sådana takkupor ska begränsas till att avse om åtgärden kan antas komma att uppfylla de krav som gäller enligt PBL eller föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen. Förslagen innebär att det blir tydligare för den enskilde huruvida det krävs tekniskt samråd när det är frågan om byggande av takkupor som är undantagna från krav på bygglov. Därtill förenklas den enskildes arbete med sådana anmälningsärenden genom att ett moment i processen tas bort. Verksamhetsutövarens rättssäkerhet vid omgivningsbuller Verksamhetsutövares rättssäkerhet vid omprövning och vid ansökan om nytt eller ändrat tillstånd I avsnitt 5.1 föreslås att tillståndsmyndigheten inte ska få besluta villkor enligt 16 kap. 2 § i fråga om omgivningsbuller enbart på grund av en bostadsbyggnad i omgivningen, om bostadsbyggnaden ingår i ett område med detaljplan eller omfattas av ett bygglov enligt PBL, det i planbeskrivningen till planen eller i lovet har angetts beräknade bullervärden och villkoren skulle innebära strängare krav avseende omgivningsbuller än vad som följer av dessa värden. Det föreslås också att tillståndsmyndigheten i samband med omprövning av tillstånd enligt 24 kap. 5 § inte ska få meddela skärpta villkor i fråga om omgivningsbuller enbart på grund av att det sedan ett tillstånd har getts eller senast ändrats har tillkommit en bostad i omgivningen. fall förutsätts att omgivningsbullret inte överskrider beräknade buller- Prop. 2014/15:122 värden som har angetts i planbeskrivningen eller i bygglovet. Vad gäller konsekvenser för människors hälsa, se avsnitt 8.5. Förslagen bedöms i övrigt inte få några konsekvenser för enskilda. Förslaget om att ett undantag från straffansvar bör införas I avsnitt 5.2 föreslås ett undantag från straffansvaret för otillåten miljöverksamhet i de fall ett bullervillkor överskrids men omgivningsbullret vid berörd bostadsbyggnad inte överskrider beräknade bullervärden som har angetts i planbeskrivningen eller i bygglovet och beräkningen av bullervärdena har gjorts med hänsyn till intresset att förebygga olägenhet för människors hälsa. Förslaget innebär att rättssäkerheten för enskilda ökar på så sätt att de inte kan straffas i de nämnda situationerna. Färdigställandeskydd för åtgärder som kan genomföras utan krav på bygglov I avsnitt 6 föreslås att det inte ska krävas ett färdigställandeskydd för sådana åtgärder som har undantagits från kravet på bygglov, dvs. i fråga om att uppföra en komplementbyggnad eller ett komplementbostadshus eller göra en tillbyggnad till ett en- eller tvåbostadshus eller att inreda ytterligare en bostad i ett enbostadshus. Förslaget underlättar i normalfallet för den enskilde som inte behöver fundera över huruvida det krävs ett färdigställandeskydd i fråga om dessa åtgärder. Därigenom uppstår inte heller de kostnader som är förenade med färdigställandeskyddet för den enskilde. Undantagsvis kan förslaget innebära negativa konsekvenser för den enskilde, nämligen i de fall som näringsidkaren försätts i konkurs eller kommer på obestånd under byggprocessen. Finns inget färdigställandeskydd finns inte heller något skydd mot sådana merkostnader som kan uppstå för den enskilde konsumenten om näringsidkaren inte fullföljer sina åtaganden. Det bör dock vara sällsynt att så sker i fråga om de åtgärder som det nu är fråga om. Många komplementbostadshus kommer sannolikt att levereras som färdiga moduler och generellt sett kommer byggtiden att vara mycket kort. Det innebär att den tid som löper mellan det att konsumenten och näringsidkaren ingår avtalet till det att åtgärden är genomförd också kommer att vara mycket kort, vilket medför att risken för att näringsidkaren hamnar på obestånd bör vara låg. Förslaget bör normalt sett inte medföra några konsekvenser för enskilda, men i något enstaka fall kan konsekvenserna bli relativt stora för denne. Vid en samlad bedömning får emellertid fördelarna med förslaget anses överväga de nackdelar som undantagsvis kan komma att uppstå. 2014/15:122 8.5 Konsekvenser för människors hälsa Nya steg för en effektivare plan- och bygglag I avsnitt 4 föreslås i huvudsak följande: –ett förenklat förfarande för att upphäva tomtindelningar m.m. (avsnitt 4.1), –förtydligade bestämmelser om genomförandetid vid ändring av detaljplan (avsnitt 4.2),