prop · H20347 · 2015-01-22 00:00:00 — Att bristen på lärare i samhällsvetenskapliga ämnen är mindre är också tydligt i ﬂera av de intervjuer som gjort med kommunala skolhuvudmän.138 Andelen som anger att det är svårt att rekrytera lärare för årskurs 1–6 är också låg i jämförelse med lärare i naturvetenskapliga ämnen och moderna språk för och gymnasieskolan. 6.3.2(Kommunala) skolhuvudmän har informerat om sitt behov av lärare Lärosätena kan hämta information om behovet av lärare via nationella eller regionala prognoser från exempelvis SCB eller Arbetsförmedlingen. De skolhuvudmän som lärosätena har kontakt med kan också utgöra en viktig informationskälla. 137I enkäten har vi använt de begrepp som används i den lärarutbildning som infördes , exempelvis kallas lärare i för grundlärare. 138Intervjuer med kommuntjänstemän i , , , . GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Tabell 6.1 ”Har ni informerat lärosäten med lärarutbildning om vilka behov av lärare ni har?” Ja, vid ﬂera tillfällen Ja, vid några Ja, vid något Källa: enkät till kommunala och enskilda skolhuvudmän. Ungefär tre fjärdedelar av de kommunala skolhuvudmännen har åtminstone vid något enstaka tillfälle informerat lärosäten om sitt behov av lärare. Intressant att notera är att en tredjedel bara informerat lärosäten vid något enstaka tillfälle. Det är betydligt vanligare att kommunala skolhuvudmän har informerat lärosäten med lärarutbildning om sitt nuvarande och framtida behov av lärare än att de enskilda huvudmännen gjort det. Bland de enskilda skolhuvudmännen har runt tre fjärdedelar inte informerat lärosätena om sitt nuvarande respektive framtida behov av lärare. Majoriteten av de enskilda skolhuvudmännen har inte informerat något lärosäte, även när endast de största enskilda skolhuvudmännen bland respondenterna studeras. Tabell 6.2 ”I vilken grad upplever ni att de lärosäten ni har kontakt med är öppna för era synpunkter och behov?” I mycket hög grad I ganska hög grad I ganska låg grad I mycket låg grad/inte alls Källa: enkät till kommunala och enskilda skolhuvudmän. En klar majoritet av de skolhuvudmän som informerat lärosätena om sina nuvarande eller framtida behov menar att lärosätena i mycket eller i ganska hög grad är öppna för skolhuvudmannens synpunkter och behov (79,av de kommunala och av de enskilda). STATENS DIMENSIONERING AV LÄRARUTBILDNINGEN – UTBILDAS RÄTT ANTAL LÄRARE? Generellt framstår det som att skolhuvudmännen anser att lärosätena lyssnar på dem. Det är dock viktigt att notera att denna fråga inte är avgränsad till enbart dimensioneringen utan mäter all form av samverkan mellan skolhuvudmän och lärosäten. Det förekommer att de kommunala skolhuvudmän som intervjuat kommunicerar att kommunen inte behöver ﬂer lärare med vissa inriktningar. Det upplever man inte leder till någon tydlig respons från lärosätet.139 Det ﬁnns regionala skillnader i det här hänseendet: i en region beskriver ett ﬂertal huvudmän dialogen som mycket väl fungerande.140 6.3.3Skolhuvudmännens underlag skulle kunna utökas och utvecklas För att ha möjlighet att anpassa sitt utbildningsbehov efter lokala eller regionala behov behöver lärosätena information. Ett sätt att få sådan information är att ta del av skolhuvudmännens personal- och kompetensförsörjningsplaner. av lärosätena anser inte att de har tillgång till tillräckligt underlag om skolhuvudmäns behov av olika typer av lärare. Knappt två tredjedelar av lärosätena uppger att de har tillgång till underlag i form av personal- eller kompetensförsörjningsplaner som framställts av skolhuvudmän. Drygt hälften () av lärosätena anger att de skulle önska någon annan form av underlag från skolhuvudmännen än det underlag de har . Lärosätena efterfrågar, enligt de öppna svaren, framför allt mer detaljerad information om vilka behov av lärare med olika inriktningar och ämneskombinationer som kommunerna har. Enligt ett ﬂertal lärosäten vore det också intressant med ett bättre underlag om behovet av lärare på lång sikt och en analys av konsekvenserna av pensionsavgångar och barnkullars framtida storlek. av de kommunala skolhuvudmännen har en aktuell plan för personal- eller kompetensförsörjning eller något annat underlag som beskriver deras nuvarande och framtida behov av lärare. Bland enskilda skolhuvudmän uppger något ﬂer (65,) att de har en aktuell plan. Prognoser över lärarbehovet har också berörts i de intervjuer har genomfört med kommunala skolhuvudmän. Det ﬁnns en variation mellan kommuner när det gäller i vilken utsträckning man gjort en kompetensförsörjningsplan eller motsvarande.141 Kravet på att lärare ska ha lärarlegitimation verkar ha drivit på kommunerna att se över vilka behörigheter de verksamma lärarna har och följa upp i vilken grad lärare är och blir legitimerade.142 Den dokumentation fått ta del av från lärosätena innehåller inte särskilt mycket data av det här slaget. 139Intervjuer med kommuntjänstemän i . 140Intervjuer med kommuntjänstemän i , , . 141Intervjuer med kommuntjänstemän i , . 142Intervjuer med kommuntjänstemän i , , , , , , . GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET 6.4Variationer i samarbetet mellan regioner kan konstatera att de ﬁnns en variation när det gäller hur väl aktörerna upplever att samarbetet fungerar i de fem regioner som har besökt. I vissa regioner är samarbetet mellan lärosätena och de kommunala skolhuvudmännen mer livaktigt. Lärosätena uppfattas som lyhörda och intresserade av kommunernas behov och det ﬁnns ett ömsesidigt intresse av att stärka lärarutbildningen. Vissa lärosäten är till exempel aktivare när det gäller att erbjuda kompetensutvecklingsinsatser och bedriva praktiknära forskning. Ett närmare samarbete verkar vara kopplat till att pengar satsats på det regionala samverkansorganet mellan lärosäte och skolhuvudmän, vilket möjliggör mer kompetensutveckling för de verksamma lärarna.143 Det ﬁnns emellertid lärosäten som uppfattas som mindre intresserade av att samarbeta med och erbjuda kompetensutveckling samt sprida forskning till kommunerna.144 Oavsett hur samarbetet fungerar uppfattas det emellertid som svårt att påverka antalet platser på utbildningarna. Lärosätena samverkar med skolhuvudmännen. Skolhuvudmän och lärosäten träƒas framför allt i regionala sammanslutningar, exempelvis inom ramen för regionförbund eller regionala utvecklingscentra. granskning visar emellertid att lärosätenas samverkan med enskilda skolhuvudmän kan stärkas betydligt. De enskilda huvudmännen har i mycket lägre grad än de kommunala kontakter med lärosäten där lärarutbildningen diskuteras. När lärosäten och skolhuvudmän – kommunala såväl som enskilda – träƒas tar diskussioner om antalet platser på lärarutbildningens olika inriktningar relativt liten plats. intervjuer visar att det ﬁnns en variation mellan olika regioner när det gäller hur väl aktörerna upplever att samarbetet mellan lärosäten och skolhuvudmän fungerar. Intervjuerna med kommunala skolhuvudmän indikerar en viss uppgivenhet hos lärosätena på grund av det låga studentintresset för framför allt vissa inriktningar på lärarutbildningen. bedömning är att ett ökat intresse från studenter skulle kunna ge mer liv till diskussioner om hur antalet platser på lärarutbildningen bör fördelas mellan olika inriktningar. kan varken skolhuvudmän eller lärosäten vänta med att agera tills ett sådant intresse eventuellt uppstår. 143Intervjuer med kommuntjänstemän i , , , , , , samt KaU, , HDa, . 144Intervjuer med kommuntjänstemän i , , samt UU . STATENS DIMENSIONERING AV LÄRARUTBILDNINGEN – UTBILDAS RÄTT ANTAL LÄRARE? Vissa skolhuvudmän saknar en aktuell personal- eller kompetensförsörjningsplan. Det kan potentiellt försvåra lärosätenas möjlighet att ta hänsyn till skolhuvudmännens behov i sin dimensionering. Ungefär hälften av lärosätena har efterfrågat någon annan form av underlag från kommunerna än det de har tillgång till. De har bland annat efterfrågat mer detaljerad information om vilka behov av lärare med olika inriktningar och ämneskombinationer som kommunerna har. att mer utvecklade underlag från skolhuvudmännen skulle kunna stärka diskussionerna om dimensionering. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET 7Samverkan för att e ektivt fördela utbildningsplatser Regeringen har uttalat att proﬁlering och ökad samverkan mellan lärosäten kan öka kvaliteten i den högre utbildningen och forskningen. Initiativet till eventuella sammanslagningar bör, enligt regeringen, tas av lärosätena själva. har genom en enkät till, och intervjuer med, lärosätena studerat hur de samarbetar med varandra och vilka hinder som upplevs ﬁnnas. Tjugofem av de tjugosju lärosäten som svarat på enkätfråga uppger att de på något sätt samarbetar med andra lärosäten om lärarutbildningen. Svaren visar att det vanligaste är att lärosäten samarbetar kring frågor om nätverksbyggande och erfarenhetsutbyte. En dryg tredjedel av lärosätena har ett mer omfattande samarbete med andra och ger regelmässigt lärarutbildning tillsammans med något eller några andra lärosäten. Tabell 7.1 ”Vad innebär samarbetet med andra lärarutbildningar?” Delar av utbildningen ges regelmässigt i samarbete med annat/andra Inom utbildningen kan studenterna läsa kurser på annat/andra lärosäten och sedan få dem tillgodoräknade inom utbildningen145 Lärosätena använder gästlärare från andra lärosäten i utbildningen Lärosätena använder administrativ personal från andra lärosäten Nätverksbyggande och utbyte av erfarenheter Antal svarande: 26 Källa: enkät till lärosäten med lärarutbildning. 145Två lärosäten har under svarsalternativet ”Annat” lämnat svar som kan klassas som att studenterna inom utbildningen kan läsa kurser på det egna eller andra lärosäten och tillgodoräkna sig dem i sin examen. STATENS DIMENSIONERING AV LÄRARUTBILDNINGEN – UTBILDAS RÄTT ANTAL LÄRARE? De lärosäten som säger sig samarbeta på andra sätt än de som speciﬁcerats som fasta svarsalternativ i enkät uppger generellt att de samarbetar på mindre omfattande sätt än att till exempel regelmässigt ge utbildning tillsammans. De samarbetar bland annat kring kvalitetsfrågor, särskilda regeringsuppdrag, verksamhetsförlagd utbildning inom lärarutbildningen eller genom marknadsföring och dimensionering inom en region. Två lärosäten uppger att de samarbetar med andra lärosäten på alla de sätt som var möjliga att ange.146 Det bör dock påpekas att det är skillnad mellan att studenter kan tillgodoräkna sig kurser de läst på andra lärosäten och att på ett mer organiserat sätt samarbeta med andra lärosäten om att ge utbildning tillsammans. 7.2Examenstillstånd och möjligheten till samarbete mellan lärosätena Lärosäten kan samarbeta med varandra och på så sätt göra det möjligt för studenterna att välja mellan ﬂer ämnesinriktningar inom ramen för sin utbildning vid ett speciﬁkt lärosäte, till exempel genom att ett lärosäte som har examenstillstånd samarbetar med ett annat lärosäte om antingen ett ämne eller om ämnesdidaktik. Sådant samarbete ﬁnns bland annat mellan lärosäten som är mer specialiserade ämnesmässigt och därför samarbetar med lärosäten som har en bredare lärarutbildning. Exempel på sådana lärosäten är , och och konstnärliga högskola. Det förekommer att lärosäten ansökt om gemensamma examenstillstånd utifrån sina sammanlagda utbildningsmiljöer och lärarresurser, när ett lärosäte har en stark ämnesdidaktisk miljö och ett annat en stark ämnesteoretisk. 147 Det har dock inte utfärdats några gemensamma examenstillstånd av det här slaget. I högskoleförordningen regleras gemensamma examenstillstånd närmare. Där framgår att lärosätena får utfärda gemensamma examina bara om varje lärosäte som utfärdar en examen, som ingår i den gemensamma examen, får utfärda den examen som lärosätet utfärdar.148 UKÄ, som beviljar examenstillstånd, ser det inte som möjligt att inom de regler som råder utfärda gemensamt examenstillstånd för en ämneslärarutbildning; huvuddelen av den samlade lärarkompetensen måste ﬁnnas på ett lärosäte som ansöker om examenstillstånd.149 Dessutom är det myndighetsutövning att utfärda en examen. En sådan rätt måste enligt tjänstemän vid 146Dessa två samarbetade inte med varandra. 147Intervjuer HKR, , UKÄ, . 1486 kap. 11 e §, högskoleförordningen (1993:100). 149Intervju UKÄ, . GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET vara samlad på en ansvarig myndighet.150 Att lärosäten inte kan slå samman sina lärarresurser för att ansöka om gemensamt examenstillstånd kan riskera att motverka en koncentration av lärarutbildningen och därmed öka risken för att för få studenter söker för att en utbildning ska bli ekonomiskt hållbar. Det ﬁnns emellertid enligt UKÄ inga formella hinder för lärosäten att samarbeta om lärarresurser utan att ha ett gemensamt examenstillstånd. Av vikt vid prövningen av examenstillstånd är hur långsiktigt och stabilt samarbetet i dessa fall bedöms vara.151 7.3Diskussioner lärosäten emellan om dimensionering och koncentration av lärarutbildningen har ställt frågor om lärosätena diskuterar frågor som rör dimensionering av lärarutbildningen med varandra. Svaren fördelar sig huvudsakligen på de två mittersta svarsalternativen, det vill säga i ganska hög eller i ganska låg utsträckning. Tabell 7.2 ”I vilken utsträckning diskuteras frågor rörande dimensionering av antalet utbildningsplatser inom lärarutbildningens olika inriktningar med representanter för lärarutbildningar från andra lärosäten?” I mycket hög utsträckning I ganska hög utsträckning I ganska låg utsträckning I mycket liten utsträckning/inte alls Antal svarande: 28 Källa: enkät till lärosäten med lärarutbildning. Förutom diskussioner om dimensioneringen av antalet platser på lärarutbildningen kan lärosätena sinsemellan diskutera möjligheterna att koncentrera lärarutbildningens olika inriktningar till något eller några lärosäten. Som framgår av avsnitt 3.3 är antalet sökande till vissa inriktningar inom lärarutbildningen lågt och ska fördelas på ﬂera lärosäten med examenstillstånd. Det är få lärosäten som uppger att de i hög utsträckning för diskussioner om koncentration av lärarutbildningen. diskuterar i ganska låg eller mycket låg utsträckning möjligheten att koncentrera lärarutbildningen. 150Intervju med tjänstemän på , . 151Intervju UKÄ, . STATENS DIMENSIONERING AV LÄRARUTBILDNINGEN – UTBILDAS RÄTT ANTAL LÄRARE? Tabell 7.3 ”I vilken utsträckning diskuteras huruvida olika inriktningar på lärarutbildningen skulle kunna koncentreras till olika lärosäten med representanter för lärarutbildningar från andra lärosäten?” I mycket hög utsträckning I ganska hög utsträckning I ganska låg utsträckning I mycket liten utsträckning/inte alls Antal svarande: 27 Källa: enkät till lärosäten med lärarutbildning. har bett lärosätena att ta ställning till potentiella konsekvenser av att koncentrera lärarutbildningen till färre lärosäten. Lärosätena ser positiva konsekvenser för lärarutbildningens kvalitet och ekonomi av en sådan koncentration, se ﬁgur 7.1 nedan””. Koncentration uppfattas däremot, av naturliga skäl, som negativt för lärarutbildningens tillgänglighet. Lärosätena uppfattar även att utbildningen skulle bli mindre attraktiv för studenterna om den koncentrerades till olika lärosäten. har inte närmare information om varför lärosätena anser att en koncentration av lärarutbildningen till vissa lärosäten skulle göra den mindre attraktiv. En tänkbar anledning är att de anser att graden av tillgänglighet spelar roll för hur attraktiv utbildningen är bland studenterna. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Figur 7.1 ”Hur ser ert lärosäte på konsekvenserna av en sådan koncentration av lärarutbildningen?” arnas möjlighet att vara Varken positivt eller negativt Källa: enkät till lärosäten med lärarutbildning. Av de intervjuer gjort framgår tydligt att lärosätena ser ökad kvalitet i den egna utbildningen som en drivkraft till samarbete.152 Lärosätena är dock inte benägna att överlåta en viss utbildningsinriktning till något annat lärosäte.153 Ett lärosäte uttrycker att så länge det handlar om små studentvolymer är det relativt lätt att samarbeta med andra för att öka kvaliteten i utbildningen. Om lärosätena skulle diskutera att överlåta utbildningar med större studentvolymer skulle diskussionerna dock bli mycket svårare.154 De lyfter också att koncentration leder till minskad tillgänglighet och att det kan påverka möjligheten att rekrytera studenter till utbildningarna.155 För mindre lärosäten kan det också bli svårt erbjuda andra inriktningar inom lärarutbildningen om vissa ämnen läggs ned på det egna lärosätet. För att kunna ge en komplett grundlärarutbildning behöver ett lärosäte också ha ämnesinstitutioner i till exempel matematik.156 Ämneslärarutbildning kan endast erbjudas i vissa fasta ämneskombinationer.157 152Intervjuer UmU, , HDa, , UU, . 153Intervjuer HKR, , UmU, , KaU, , HDa, . 154Intervju HKR, . 155Intervjuer HDa, , UmU, . 156Intervju HDa, . 157Högskoleförordning (1993:100), bilaga 4. STATENS DIMENSIONERING AV LÄRARUTBILDNINGEN – UTBILDAS RÄTT ANTAL LÄRARE? Det kan vara begränsande för lärosätenas möjlighet att specialisera sig och erbjuda ämneskombinationer som är attraktiva för studenter. Bilden av att lärosätena anser att koncentration av utbildningar till vissa lärosäten skulle vara gynnsamt både för kvalitet och ekonomi, men ändå inte klarar av att genomföra en sådan koncentration, har också framkommit i tidigare granskningar gjort. granskningen Att styra självständiga lärosäten konstaterade att resurstilldelningssystemet driver lärosätena att satsa på breda och säkra utbildningar för att nå sina takbelopp.158 Utredningen hållbar lärarutbildning menade att utbildningens kvalitet måste vara överordnad regionala aspekter. Lärarutbildning i olika inriktningar och ämnen ska ﬁnnas där det ﬁnns en solid vetenskaplig grund. Utbildningen bör vara riksrekryterande och proﬁleras utifrån lärosätenas utbildningsvetenskapliga forskning.159 ser att det ﬁnns stora fördelar med samarbete och en uppdelning av utbildningsinriktningar lärosäten emellan. gynna kvaliteten i utbildningen och även minska avhopp från inriktningar där lärarstudenterna är mycket få. påpekar departementet att få studenter inte automatiskt innebär låg kvalitet på utbildningen.160 Regeringens ambition att lärosätena ska samarbeta och proﬁlera sig verkar inte fungera fullt ut när det gäller lärarutbildningen. De allra ﬂesta lärosäten samarbetar i någon form med andra, men i de ﬂesta fall handlar det inte om några djupgående samarbeten. granskning visar att en tredjedel av lärosätena regelmässigt ger lärarutbildning i samarbete med något annat lärosäte. Det ﬁnns alltså en potential att utöka den sortens samarbeten. framgår det inte av enkäten exakt vad dessa samarbeten innebär . Det är möjligt att samarbeta med andra lärosäten för att få examenstillstånd för en lärarutbildning. Ett examenstillstånd kan emellertid endast tilldelas ett lärosäte och det enskilda lärosätet måste uppfylla kraven för examenstillstånd. Det riskerar att motverka en koncentration av lärarutbildningen men bidrar till att koncentrera ansvaret för den myndighetsutövning som det innebär att utfärda examen på färre aktörer. 158RiR 2012:4, Att styra självständiga lärosäten. 159SOU 2008:109, En hållbar lärarutbildning, s. 413. 160Intervju med tjänstemän på , . GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Att lärosätena diskuterar dimensionering och koncentration av lärarutbildningen kan främja en e ektivare dimensionering av antalet platser lärosätena emellan. bedömer att de gemensamma diskussionerna om dimensionering och koncentration av lärarutbildningen skulle kunna utökas till att också i högre grad resultera i viss koncentration av utbildningen. Det sker inte , trots att en majoritet av lärosätena ser en koncentration av lärarutbildningen som något positivt för lärosätenas ekonomi och för utbildningens kvalitet. Att stärka kvaliteten verkar drivande för samarbetet med andra lärosäten generellt sett. Av intervjuer framgår att lärosätena inte är benägna att avstå en ämnesinriktning eller årskurs till andra lärosäten. Om en ämnesinriktning avstås kan det till exempel skapa problem för andra utbildningsinriktningar på lärosätet. En bred lärarutbildning kan vara en fördel i konkurrensen med andra lärosäten. Lärosätena sätter ett värde i att vara tillgängliga för lärarstudenter eftersom de bedömer att det underlättar rekryteringen. Konkurrensen om studenter motverkar att lärosätena tar gemensamma initiativ att koncentrera utbildningen till vissa lärosäten och på så sätt komplettera varandras utbud. har påvisat samma problem i sin tidigare granskning Att styra självständiga lärosäten. menar att detta problem är svårt att lösa inom ramen för dagens system. STATENS DIMENSIONERING AV LÄRARUTBILDNINGEN – UTBILDAS RÄTT ANTAL LÄRARE? GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET har granskat om systemet för dimensionering av lärarutbildningen fungerar e ektivt. Staten har ett övergripande ansvar för skolans kvalitet och likvärdighet. har beslutat att staten ansvarar för lärarutbildningen och därmed för att tillhandahålla rätt antal lärare med rätt kompetens. Det är viktigt att systemet för dimensionering av lärarutbildningen fungerar e ektivt, det vill säga att lärosätena varken utbildar för många eller för få lärare inom olika utbildningsinriktningar. I det statliga systemet för dimensionering ingår såväl lärosätenas arbete med att bestämma antalet studieplatser som regeringens styrning av systemet. En väl fungerande dimensionering av lärarutbildningen är viktig för att säkra lärarförsörjningen. Andra insatser från skolhuvudmännen och från staten har emellertid också betydelse för att det ska ﬁnnas kompetenta lärare i den svenska skolan. Trots att antalet sökande till lärarutbildningen har ökat på senare år är antalet sökande till lärarutbildning med inriktning mot bristämnen fortfarande för litet. Det har lärosätena att förhålla sig till och de kan i begränsad utsträckning också påverka situationen. I detta kapitel presenteras slutsatser och rekommendationer med avseende på den revisionsfråga som ställdes, det vill säga om systemet för att tillhandahålla rätt antal lärare med tillräcklig formell kompetens är e ektivt, samt med avseende på de utgångspunkter som presenterades inledningsvis. övergripande slutsats är att systemet för lärarförsörjning kan fungera e ektivare. Det ﬁnns målkonﬂikter i systemet för dimensionering av lärarutbildningen, vilka har en negativ påverkan på dimensioneringen. anser att regeringen behöver vara mer aktiv i sin styrning för att mildra de målkonﬂikter som ﬁnns. Lärarutbildningen är en samhällskritisk utbildning och det är därför motiverat att regeringen är mindre återhållsam i sin styrning av dimensioneringen av utbildningen. Vid sidan av detta bör lärosätena å sin sida vara mer återhållsamma när det gäller antalet platser på vissa inriktningar inom lärarutbildningen och stärka rekryteringsinsatserna för att öka antalet studenter på inriktningar där det råder brist. Lärosätena bör också arbeta mer för att koncentrera vissa utbildningsinriktningar till färre STATENS DIMENSIONERING AV LÄRARUTBILDNINGEN – UTBILDAS RÄTT ANTAL LÄRARE? Samarbetet mellan lärosätena och de enskilda skolhuvudmännen bör stärkas. Det ﬁnns också utrymme för ett fördjupat samarbete med de kommunala skolhuvudmännen. Det styrsystem som regeringen har konstruerat för dimensioneringen av lärarutbildningen innebär att regeringen intagit en mer distanserad roll där den aktiva styrningen inte är så omfattande som . Regeringen vill att lärosätena ska vara självständiga också i denna fråga. Det ﬁnns enligt goda anledningar att välja det här återhållsamma sättet att styra högskolan. Lärosätenas autonomi ska ge akademisk frihet och god kvalitet i den högre utbildningen. är lärarutbildningen en samhällskritisk utbildning eftersom kompetenta lärare utgör en grundläggande förutsättning för kvalitet i undervisningen i den svenska Regeringen har ett ansvar för att det utbildas ett tillräckligt antal lärare för olika årskurser och ämnen.