prop · H20347 · 2015-01-22 00:00:00 — GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET 5Hur lärosätena fördelar utbildningsplatser Lärosätena tar själva beslut om vilka utbildningar de vill erbjuda samt antalet platser på dessa utbildningar. Kapitlet handlar om lärosätenas arbete med att besluta om utbildningsinriktningar och antalet utbildningsplatser på Även arbetet med att öka antalet studenter på inriktningar med få sökande berörs. Kapitlet bygger huvudsakligen på den enkät ställt till samtliga lärosäten med lärarutbildning samt på intervjuer och dokument som begärt från de fem lärosäten som ingår i fallstudierna. Lärosätenas arbetsprocess inför beslut om antal platser består grovt beskrivet av två steg. Det första steget är ett beslut om vilka examenstillstånd lärosätet vill ansöka om och det andra steget är att fatta beslut om antalet platser på utbildningen. Förutsättningen för att lärosätena ska kunna utbilda lärare är att de har examenstillstånd, vilket prövas och beviljas av UKÄ, se avsnitt 3.4.101 har i enkäten till lärosätena frågat vilka faktorer som var viktiga för dem när de beslutade om vilka examenstillstånd de skulle söka hos UKÄ när den nya lärarutbildningen infördes. Lärosätena ombads rangordna några angivna faktorer där värdet 1 var den viktigaste faktorn och värdet 6 motsvarade den minst viktiga faktorn, se ﬁgur 5.1. Svaren visar att tillgängliga lärarresurser vid lärosätet var den viktigaste faktorn. Tillgängliga lärarresurser är också ett av de mest avgörande kriterierna i UKÄ:s prövning av examenstillstånd.102 Därefter kommer arbetsmarknadens behov enligt nationella, regionala eller lokala prognoser och därefter möjlighet att erbjuda platser inom den verksamhetsförlagda utbildningen (den praktik som ingår i lärarutbildningen, hädanefter förkortat VFU). 101http:///download/18.4149f55713bbd91756380002491/vagledning-lararexamen- ht-2011.pdf; Intervju UKÄ, . 102http:///download/18.4149f55713bbd91756380002491/vagledning-lararexamen- ht-2011.pdf; Intervju UKÄ, . STATENS DIMENSIONERING AV LÄRARUTBILDNINGEN – UTBILDAS RÄTT ANTAL LÄRARE? Figur 5.1 ”Hur viktiga var nedanstående faktorer när lärosätet sökte examenstillstånd?”* Viktigt (värde 1–3) Inte viktigt (värde 4–6) * Lärosätena ombads rangordna vart och ett av svarsalternativens betydelse på en skala från 1–6 där 1 motsvarade den viktigaste faktorn och 6 den minst viktiga faktorn. Källa: enkät till lärosäten med lärarutbildning. Från de öppna svar103 som lärosätena lämnat framkommer, i likhet med i de fasta svarsalternativen, att personalens kompetens och behovet av en forskningsmiljö är viktiga när lärosätet söker examenstillstånd. Lärosätena har därutöver också lyft andra aspekter i sina kommentarer. Exempelvis påpekas att ambitionen att erbjuda ett brett spektrum av olika lärarutbildningar har påverkat hur många examenstillstånd som sökts. Kommentarerna tar även upp lärosätets konkurrensfördelar och proﬁl gentemot andra lärosäten och att detta har påverkat vilka tillstånd som sökts. Vidare nämns att de institutioner (eller motsvarande) som anordnar delar av lärarutbildningen uttrycker en varierande vilja att medverka i utbildningen. Lärosätena rapporterar att institutioner (eller motsvarande) inte alltid vill ge kurser inom lärarutbildningen, vilket i något fall påverkat vilka tillstånd som sökts. De intervjuer genomfört bekräftar att tillgängliga lärarresurser har stor betydelse för lärosätena när de söker examenstillstånd. Den undervisande personalen arbetar i regel inte enbart inom lärarutbildningen. Därmed är det ofta viktigt att kunna använda undervisande personal också inom andra utbildningar som lärosätet erbjuder. Det är enligt lärosätena också en utmaning. I intervjuerna tas upp att lärosäten inte kan dimensionera 103 Nio lärosäten lämnade sådana kommentarer. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET utbildningen utan att ta hänsyn till tillgänglig personal (anställd eller möjlig att anställa). Det är inte heller alltid enkelt att rekrytera ny personal eftersom utbudet på den nationella arbetsmarknaden ofta är litet. Det framgår också tydligt i intervjuerna att lärarresurser för lärosätena är nära kopplat till ambitioner rörande utbildningens kvalitet. 104 Enkätsvaren och intervjuerna pekar sammanfattningsvis på att frågor som har med lärosätets strategiska utveckling samt vilken kvalitet lärosätet kan hålla på lärarutbildningen spelar stor roll för lärosätena när de överväger vilka examenstillstånd de ska söka. 5.1.2Lärosätenas underlag för dimensioneringsbeslut har i granskningen undersökt vilka underlag lärosätena använder när de beslutar om antalet utbildningsplatser på lärarutbildningens olika inriktningar. Det har gjorts för att få en förståelse för vilken typ av information som ligger till grund för lärosätenas beslut om antal platser på utbildningen. Lärosätena ombads i enkäten att uppge i vilken utsträckning olika underlag används. Avsikten med frågan var dock inte att bedöma vilket inﬂytande dessa underlag sedan har på själva beslutet om antal platser. Den frågan behandlas istället i avsnitt 5.1.3 104 Intervjuer med KaU, 201-03-19, HDa, 201-02-06, (UmU), . STATENS DIMENSIONERING AV LÄRARUTBILDNINGEN – UTBILDAS RÄTT ANTAL LÄRARE? Tabell 5.1 ”Vilka underlag använder ni när ni lägger fast antalet utbildningsplatser på lärarutbildningens olika inriktningar?” med rätt kompetens (22) Tillgång till övriga typer utbildningen (VFU, utbildningen (22 svar) Totalt antal svarande: 27 Källa: enkät till lärosäten med lärarutbildning. Lärosätets tillgängliga lärarresurser är det underlag som lärosätena framför allt använder när de ska fatta beslut om hur många platser som erbjuds på lärarutbildningens olika inriktningar. Därefter kommer tillgången till övriga resurser inom utbildningen, till exempel lokaler och möjligheten att ge studenter verksamhetsförlagd utbildning. Behovet på den lokala arbetsmarknaden används i nästan lika stor utsträckning som underlag för besluten som tillgängliga övriga resurser inom utbildningen. i kategorierna i mycket stor utsträckning och i ganska stor utsträckning läggs samman används tillgängliga lärarresurser, tidigare antal sökande studenter och arbetsmarknadsbehovet enligt lokala prognoser i lika stor utsträckning. När det gäller arbetsmarknadens behov av lärare är det vanligare att använda underlag som visar de lokala arbetsmarknadsbehoven än underlag som beskriver de nationella behoven. Det kan tyda på att lärosätena har ett större fokus på regionala och lokala behov än på nationella behov av lärare. Det kan dock också innebära att lärosätena uppfattar de lokala prognoserna som GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET mer tillförlitliga eller lättillgängliga. I utredningen hållbar lärarutbildning berördes att regionala aspekter ofta anses viktiga i dimensioneringsfrågan. Utredningen konstaterade att lärarstuderande uppfattas som mindre benägna än andra studenter att ﬂytta till någon annan del av landet, bland annat eftersom deras medelålder är något högre än andra studenters. Utredningen noterade dock att lärarstuderandes ﬂyttningsbenägenhet inte testats eftersom lärarutbildning ﬁnns i alla delar av landet.105 Av de kommentarer som lärosätena lämnat i enkäten framkommer att studenternas genomströmning och avhopp från de pågående programmen har betydelse för det antal platser som erbjuds, det vill säga att antalet studenter som är kvar i utbildningen efter ett, två eller och så vidare påverkar antalet nybörjarplatser. Av de dokument som lärosätena lämnat till framstår antalet sökande till utbildningen vid tidigare ansökningstillfällen som ett viktigare underlag än vad enkäten visar. Bland de dokument som tagit del av ﬁnns ett ﬂertal som beskriver antalet sökande studenter tidigare antagningsomgångar samt prognoser över antalet sökande studenter. Det är mindre vanligt att lärosätena visat dokumenterade prognoser över behoven på arbetsmarknaden. 5.1.3Vad påverkar antalet platser på utbildningarna? Att lärosätena har examenstillstånd betyder inte automatiskt att de erbjuder den utbildning de har tillstånd för. Av enkäterna och intervjuerna framkommer att lärosätena fattar aktiva beslut om huruvida en utbildning ska erbjudas eller inte, samt antalet utbildningsplatser, inför varje antagning av studenter respektive, i förekommande fall, våren. Lärosätena ombads i enkäten rangordna hur viktiga några olika särskilt angivna faktorer är när de fattar beslut om hur många platser de erbjuder på olika inriktningar på lärarutbildningen. Lärosätena ombads rangordna så att värdet 1 motsvarade viktigast och värdet 6 motsvarade minst viktig faktor. Resultaten i ﬁgur 5.2 visar att antalet sökande till utbildningen vid tidigare ansökningstillfällen rangordnas högst. lärarresurser och arbetsmarknadens behov. Dessa faktorer anses alltså viktiga för besluten om antalet platser. 105 SOU 2008:109, s. 413. STATENS DIMENSIONERING AV LÄRARUTBILDNINGEN – UTBILDAS RÄTT ANTAL LÄRARE? Figur 5.2 ”Rangordna nedanstående faktorers betydelse för antalet platser som ni erbjuder på olika inriktningar på lärarutbildningen”* Annat (8 svar) kompetens (26 svar) (VFU, lokaler, fällen (27 svar) prognoser (25 svar) etc) (26 svar) (20 svar) Viktigt (värde 1–3) Inte viktigt (värde 4–6) * Lärosätena ombads rangordna vart och ett av svarsalternativens betydelse på en skala från 1–6, där 1 motsvarade viktigast och 6 minst viktig faktor. Källa: enkät till lärosäten med lärarutbildning. De intervjuer som genomfört visar samma övergripande mönster som enkäten när det gäller vad som har betydelse för antalet erbjudna platser. Vid mindre lärosäten, som intervjuats, ﬁnns både exempel på att antalet sökande studenter är mer avgörande för beslut om utbildningen kan ges eller inte och tvärtom. Det beror på att antalet studenter har större påverkan på om mån det går att få ekonomisk bärighet i kurser än det har vid större lärosäten.106 Men mindre lärosäten kan också göra ansträngningar för att ändå erbjuda kurser med få studenter.107 Det kan förklaras av att möjligheterna till samläsning med andra studenter ofta är sämre på mindre lärosäten eftersom de har en mindre bredd i sina utbildningsutbud. Några lärosäten framhåller också att regionens önskemål spelar roll för antalet platser. Här skiljer sig dock de lärosäten som intervjuats åt sinsemellan rörande hur mycket hänsyn de också försöker ta till skolhuvudmännens önskemål. De signaler lärosätena får från huvudmännen i regionen kan handla om behov inom någon eller några särskilda inriktningar och ett par av de lärosäten som intervjuats försöker då, inom ramen för takbeloppet, erbjuda ﬂer platser där 106Intervju HDa, . 107Intervju (), . GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET dessa efterfrågas.108 Av intervjuerna framkommer dock att lärosätena försöker undvika att det sker på bekostnad av stora neddragningar inom andra ämnen som de själva på lång sikt vill bevara.109 Om ett lärosäte vill behålla en bredd i forskning och utbildning måste dessa behov balanseras mot arbetsmarknadens behov. När det ﬁnns en stark efterfrågan på en särskild utbildningsinriktning uttrycker lärosätena också att de måste göra en bedömning av vilka volymökningar de klarar av med bibehållen undervisningskvalitet på den inriktning där de ökar antalet studenter. Detta nämns i ﬂera fall som ett hinder för ytterligare eller snabbare utbyggnad av förskollärarutbildningen vilket är en utbildning med många sökande. Det kan till exempel också vara svårt att snabbt rekrytera ﬂer kompetenta ämnesdidaktiker. 5.1.4Omfördelning av resurser för att ﬁnansiera utbildningar med få sökande Resurstilldelningssystemet ger lärosätena möjlighet att, inom ramen för takbeloppen, omfördela resurser mellan utbildningar. lärarutbildningen är generellt inte högt och för vissa inriktningar är intresset bland studenterna lågt. När få studenter söker är det svårare för lärosätena att ge utbildningarna eftersom resurser tilldelas utifrån antalet studenter som tar del av utbildningen, se avsnitt 2.2. För att få ekonomin för utbildningar med lågt studentantal att hålla behöver lärosätena skjuta till resurser. Att lärosätena ibland arbetar på detta sätt har visats i en tidigare granskning.111 Det är viktigt att notera att en sådan fördelning överensstämmer med hur resurstilldelningssystemet är avsett att fungera. Utbildningar med få studenter ska inte ﬁnnas kvar eftersom ett lågt studentantal, enligt den teori som resursfördelningssystemet är uppbyggt kring, ska tolkas som ett tecken på antingen dålig kvalitet i utbildningen eller bristande behov på arbetsmarknaden. När det gäller lärarutbildningen skapar detta dock en risk för att utbildningar inom vissa bristämnen, som fysik, teknik eller moderna språk inte ges när studenterna inte söker utbildningarna trots en stor efterfrågan på arbetsmarknaden. skapar det incitament för lärosätena att ta in studenter på populära inriktningar eftersom det genererar resurser även när behovet på arbetsmarknaden är mindre. intervjuer visar att det ﬁnns skillnader i vilka strategier lärosätena använder för att kunna erbjuda lärarutbildningar i ämnen där det råder brist på arbetsmarknaden och som få studenter söker. Alla intervjuade lärosäten tar upp att det är viktigt att ge utbildningar i bristämnen. De mindre högskolorna talar mer om att det krävs en ansträngning för att kunna ge alla enskilda inriktningar eftersom ett litet studentantal innebär att 108Intervjuer HDa, , HKR, och KaU, 201-03-19. 109Intervjuer UU, 201-02-19, HDa, och KaU, 201-03-19. 110Intervjuer HDa, och KaU, 201-03-19. 111Se RiR 2009:25. STATENS DIMENSIONERING AV LÄRARUTBILDNINGEN – UTBILDAS RÄTT ANTAL LÄRARE? utbildningarna har svårt att bära sig ekonomiskt.112 Ett lärosäte säger att de stora volymutbildningarna kan behövas för att lärosätena ska ha råd med de små ämnena. För att kunna ge ämneslärarutbildning i exempelvis fysik kan lärosätena också behöva ge ”stora” utbildningar i exempelvis historia. På så sätt kan lärosätet frigöra resurser från de stora till de små utbildningarna. Det sker dock inte automatiskt.113 Ett annat lärosäte har ställt krav på att alla enskilda inriktningar ska bära sig själva oberoende av lärarutbildningen i sin helhet.114 De två större lärosäten som har intervjuat beskriver att de har möjlighet att omfördela resurser mellan utbildningar med olika god ekonomi. Det varierar dock i vilken utsträckning lärosätena aktivt gjort sådana omfördelningar. På ett av dessa lärosäten sparas medel centralt på lärarutbildningen för att ge möjlighet att erbjuda utbildningsplatser inom bristämnen om ﬂer studenter än planerat skulle söka och antas. Det har också skett vid något enstaka tillfälle. Lärosätet ﬁnansierar dessa utbildningsplatser genom att erbjuda färre platser på utbildningar där söktrycket är högre. Lärosätet poängterar dock att möjligheten att göra omfördelning inte är det stora problemet, problemet är att det saknas sökande.115 På det andra lärosätet kan omfördelningar inom lärarprogrammen göras, men det är ovanligt att några sådana omfördelningar görs.116 Ett mellanstort lärosäte har kunnat ﬁnansiera neddragningar på utbildningar med starkt söktryck, men lägre efterfrågan på arbetsmarknaden, genom intern omfördelning inom hela . Det har varit möjligt eftersom detta lärosäte har haft en stor överproduktion av studenter.117 En tänkbar konsekvens av hur resurser fördelas, som också tagits upp vid intervjuer är att lärosäten får incitament att utbilda för många studenter i förhållande till arbetsmarknadens behov inom en utbildningsinriktning där antalet sökande är stort för att kunna bekosta andra inriktningar. I enkät till lärosätena undersöktes därför om det förekommer att lärosätena ﬁnansierar utbildningsinriktningar med få sökande genom att utbilda ﬂer inom inriktningar där ﬂer söker och lärosätet kan få mer anslag. Enkätfrågan är begränsad till omfördelningar inom lärarutbildningen. Den mäter alltså inte all omfördelning mellan utbildningar inom lärosätena. 113Intervju HKR, . 114Intervju HDa, . 115Intervju UU, . 116Intervju UmU, . 117Om överproduktion se avsnitt 2.2, intervju KaU, . GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Figur 5.3 ”Förekommer det att ni för att ﬁnansiera platser på inriktningar med svagare efterfrågan från studenterna men stort behov på arbetsmarknaden erbjuder ﬂer platser på inriktningar inom lärarutbildningen där söktrycket är högt med efterfrågan på arbetsmarknaden är lägre?” Nej, det är Nej, så har vi Källa: enkät till lärosäten med lärarutbildning. Inget lärosäte uppger att det ofta ﬁnansierar platser på inriktningar med svagare efterfrågan från studenterna men med stort behov på arbetsmarknaden genom att erbjuda ﬂer platser på inriktningar inom lärarutbildningen där söktrycket är högt men efterfrågan på arbetsmarknaden är lägre. i linje med vad visat i tidigare granskningar av hur resurser fördelas inom landets lärosäten.118 Sex lärosäten uppger att detta sker . Bland dessa ﬁnns både universitet och högskolor samt både lärosäten med många respektive få inriktningar på lärarutbildningen. Om en sådan omfördelning är möjlig eller inte förefaller därför, av enkätresultaten att döma, handla om hur lärosätena arbetar med dessa frågor internt snarare än om lärosätets storlek eller ämnessammansättning på lärarutbildningen. Två lärosäten har svarat att situationen aldrig har uppstått. Dessa två lärosäten har enbart ämneslärarutbildning i ett begränsat antal ämnen eftersom de också i övrigt bara utbildar inom vissa speciﬁka områden.119 Ett förhållandevis stort antal lärosäten har inte svarat på frågan. Det kan bero på hur frågan formulerats, men frågan kan eventuellt också uppfattas som känslig att svara på. 118Se RiR 2009:25, Resursstyrning i högskolans grundutbildning. tekniska högskolan och Gymnastik- och . STATENS DIMENSIONERING AV LÄRARUTBILDNINGEN – UTBILDAS RÄTT ANTAL LÄRARE? 5.1.5Lågt studentintresse leder till inställda utbildningar I enkäten hade lärosätena möjlighet att ange om några, och i så fall vilka, inriktningar som ställts in efter 2011. Av de svarande lärosätena har bestämt sig för att inte erbjuda någon eller några inriktningar på lärarutbildningen. Nio lärosäten har angett att de inte erbjudit/ erbjuder ämneslärarprogrammet för årskurs 7–9 generellt sett medan sex har ställt in vissa inriktningar inom lärarprogrammet för årskurs 7–9. Fyra lärosäten har ställt in åtminstone en inriktning på gymnasielärarprogrammet, varav två av dem hade ställt in programmet med inriktning mot matematik. Av de lärosäten som inte ställt in någon utbildningsinriktning är fyra sådana som är specialiserade på särskilda ämnesinriktningar och som därför endast erbjuder ämneslärarutbildning i ett fåtal ämnen.120 Lärosätena hade i enkäten möjlighet att ange varför de inte har erbjudit vissa inriktningar. Av svaren framkommer att det främsta skälet är att de har haft för få behöriga sökanden. Från lärosätens öppna svar på enkätfrågan – som alla rör inställda ämneslärarutbildningar för årskurs 7–9 – framkommer också att de upplever problem med denna utbildnings upplägg. Det har gjort att lärosäten inte vill eller kan erbjuda utbildningen. Det uppges vara svårt att upprätthålla kvalitet i utbildningen eftersom ämnesdjupet inte är tillräckligt inom utbildningen. Problemet med få sökande studenter och svårigheter att upprätthålla kvalitet i utbildningen har även nämnts vid intervjuer.121 Tabell 5.2 Skäl att inte erbjuda utbildning Andel (antal svar) För få behöriga sökande Brist på lärarresurser med rätt kompetens Litet behov på arbetsmarknaden 5,(1) Brist på andra resurser inom lärosätet Totalt antal svarande: 18 Källa: enkät till lärosäten med lärarutbildning. tekniska högskolan, Gymnastik- och , , . 121Intervjuer KaU,, HDa, , UU, . GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET kan notera att få lärosäten i enkäten har uppgett ett litet behov på arbetsmarknaden som ett skäl att ställa in en utbildning. Brist på lärarresurser med behörig kompetens anges också sällan som en anledning att ställa in, vilket kan hänga ihop med att tillgängliga lärarresurser är den viktigaste faktorn när lärosätena avgör om de ska söka examenstillstånd att erbjuda utbildningar överhuvudtaget. Dessutom får lärosätena inte examenstillstånd om UKÄ bedömer att lärarresurserna inte är tillräckliga. I intervjuerna har det varit möjligt att föra lite längre resonemang om varför och när lärosätena beslutar sig för att inte erbjuda en inriktning inom lärarutbildningen. De intervjuade beskriver en situation där antalet studenter spelar stor roll för om utbildningen erbjuds eller inte. Det förefaller dock inte ﬁnnas något absolut tal för när en utbildning inte kan erbjudas utan det handlar om hur lärosätena kan prioritera och omfördela resurser. Lärosätena tar i intervjuerna främst upp diskussioner rörande utbildningar med ett litet antal behöriga sökanden. Motsvarande diskussioner om utbildningar med ett större antal behöriga sökanden verkar föras främst ur perspektivet om det ﬁnns lärarresurser, platser för verksamhetsförlagd utbildning och dylikt för att ytterligare utöka antalet platser snarare än att minska antalet platser utifrån arbetsmarknadens behov. Ett lärosäte lyfter fram att det ger yrkeslärarutbildning, även om den inte är hållbar ur ett ekonomiskt perspektiv. Anledningen till att fortsätta att ge denna utbildning är, enligt lärosätet, att det ﬁnns ett stort regionalt behov samt att lärosätet får viss ekonomisk ersättning från staten för de valideringsinsatser som krävs för att bedöma de sökandes behörighet till yrkeslärarutbildningen.122 Det ger motivation att fortsätta ge utbildningen. Samma lärosäte tar också upp att det kan vara svårt för ett lärosäte att inte ge en utbildning som det satsat resurser på att bygga upp. Det kostar mycket att utveckla en utbildning och därför behöver lärosätet ge utbildningen för att få igen den investeringen.123 Det gäller förstås för alla utbildningar, såväl dem med högt som dem med lågt söktryck. 5.1.6Innehållet i lärosätenas årsredovisningar Som beskrivits i kapitel 4 ﬁnns återrapporteringskrav angående lärarutbildningen i lärosätenas regleringsbrev. Kraven handlar om hur lärosätena dimensionerat utbildningen samt hur de vägleder studenter inom ramen för utbildningen. 122Regleringsbrev för avseende anslag 2:70. 123Intervju HKR, . STATENS DIMENSIONERING AV LÄRARUTBILDNINGEN – UTBILDAS RÄTT ANTAL LÄRARE? Återrapportering om överväganden i dimensioneringen I årsredovisningarna ger lärosätena generellt sett inte några detaljerade beskrivningar av dimensioneringsbesluten eller hur söktrycket samt arbetsmarknadens behov påverkar dimensioneringen av olika inriktningar. Det framgår dock att söktrycket har stor betydelse för alla lärosäten. Vissa lärosäten beskriver skillnader i söktryck mellan olika utbildningar övergripande och några pekar ut problem med rekryteringen av studenter till ämneslärarutbildningen årskurs 7–9 samt ämneslärarutbildning med inriktning mot matematik och naturvetenskapliga ämnen. En del lärosäten skriver att de använder prognoser över arbetsmarknadens behov. Några få anger vilka prognoser som används. I de fallen nämns prognoser från SCB, Arbetsförmedlingen, samt rapporter från /UKÄ. Flera lärosäten anger att de får signaler om arbetsmarknadens behov från skolhuvudmän i regionen. Det förefaller dock ofta handla om olika typer av dialog snarare än om regelrätt statistik eller dokumenterat underlag. Ett lärosäte rapporterar att det dragit ned på antalet platser på en inriktning inom lärarutbildning med hänvisning till Något lärosäte pekar på svårigheten att få ekonomisk bärighet i utbildningen när antalet sökande till utbildningen är litet. Några lärosäten nämner att möjligheten att erbjuda utbildning med bibehållen kvalitet påverkar möjligheten att öka antalet platser. Det gäller främst utbildningar med ett högre söktryck, till exempel förskollärarutbildningen. Tolv lärosäten beskriver uttryckligen vilka faktorer som ligger till grund för dimensioneringsbesluten.