prop · H20388 · 2015-03-20 00:00:00 — Några hög- och medelfrekventa driftsstödsberättigade tidningar har en upplaga som överstiger 12 000 exemplar, vilket innebär att de når det nuvarande maximibeloppet på . Allt fler tidningar har till följd av upplagetappet hamnat under denna gräns, vilket innebär att de förutom förlorade abonnentintäkter även får lägre stöd. bedömer att det är angeläget att stödsystemet inte motverkar en fortsatt utveckling av den publicistiska verksamheten hos dessa tidningar. förslag skulle innebära en sänkning av det totala driftsstödsbeloppet för de storstadstidningar som uppbär stöd. Förslaget skulle dock för samtliga övriga hög- och medelfrekventa tidningar innebära en höjning av det allmänna driftsstödet i förhållande 2014/15:88 till nuvarande beräkningsmodell – en höjning som skulle komma också storstadstidningarna till del och därigenom delvis kompensera för avskaffandet av extrastödet. Regeringen bedömer, som framgår av avsnitt 4.1, att det kommer finnas ett fortsatt behov av presstöd. I avsnitt 4.6 föreslår regeringen att alla läsarintäkter ska behandlas likvärdigt när stödbelopp bestäms. Därutöver anser regeringen i likhet med att det finns skäl att se över storstadsstödet och stödnivåerna för hög- och medelfrekventa tidningar. Som framgår ovan är dock remissutfallet splittrat och sedan kommittén lämnade sina förslag har nya uppgifter tillkommit om den ekonomiska situationen för dagspressen. Mot denna bakgrund anser regeringen att konsekvenserna av förslag i dessa delar och möjliga alternativ bör analyseras ytterligare i syfte att på bästa sätt säkerställa att anslaget utnyttjas för dagspressens behov. Regeringen avser därför att i budgetpropositionen 2016 återkomma med förslag i dessa delar. Därmed skulle sådana förändringar kunna träda i kraft i samband med flertalet andra föreslagna förändringar. På så sätt skapas förutsättningar för en grundlig analys, som ett införande av eventuella förändringar inte försenas i förhållande till om de föreslagits i denna proposition. 5Förändrad myndighetsorganisation för presstödet Regeringens förslag: ska avvecklas. Kostnaderna för genomförandet av organisationsförändringen ska rymmas inom myndighetens förvaltningsanslag. Regeringens bedömning: Uppgifterna vid bör föras över till Myndigheten för radio och tv. En nämnd för presstöd bör inrättas som ett särskilt beslutsorgan inom Myndigheten för radio och tv. Kommitténs bedömning: Överensstämmer inte med regeringens förslag. Kommittén är inte övertygad om att en sammanslagning av med Myndigheten för radio och tv bör ske och anser att frågan har en principiell räckvidd utanför det begränsade problemet med en administrativt lämplig form för att förvalta presstödet. bedöms så litet och sårbart att fördelarna med en sammanslagning överväger lämnar dock kommittén ändå ett preliminärt förslag på ändrad instruktion för Myndigheten för radio och tv. Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som särskilt yttrat sig i frågan, däribland och Myndigheten för radio och tv, förespråkar en myndighetssammanslagning. Båda dessa myndigheter samt och ser heller inga principiella risker med en sammanslagning. utgivarna anser att en sammanslagning bör övervägas under förutsättning att självständighet inte äventyras inom ramen för en ny myndighetsorganisation. Fådagarstidningar och Pres(s)gruppen delar kommitténs bedömning att en myndighetssammanslagning inte bör ske. Statskontoret ser oklara vinster med en sammanslagning. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Frågan om ska vara en självständig myndighet har diskuterats tidigare bl.a. i departementspromemorian Översyn av vissa mediemyndigheter – en effektivare administration (Ds 2009:4). tillkännagav som sin mening att i lämplig form ska infogas i Myndigheten för radio och tv (bet. 2014/15:KU1, skr. 2014/15:56). är en myndighet med ett kansli med fem anställda. Möjligheterna att inom ramen för befintliga verksamhet finna utrymme för att hantera nya uppgifter till följd av t.ex. förändrad reglering, branschens utveckling eller särskilda uppdrag är små. Vidare är möjligheten att utvärdera och utveckla verksamheten liksom att följa branschutvecklingen begränsad. Regeringen anser i likhet med att det finns behov av att minska den sårbarhet som en myndighet av storlek medför. Med hänsyn till den snabba utvecklingen på medieområdet finns det behov av en myndighetsorganisation som har förutsättningar att följa de förändringar som sker och möta de krav som dessa medför. En inordning av uppgifter i Myndigheten för radio och tv skulle innebära ekonomiska besparingar inom det ekonomiadministrativa området och skapa goda förutsättningar för en minskad sårbarhet för hanteringen av presstödsfrågor. Organisationsförändringen skulle också förbättra förutsättningarna för en samlad omvärdsbevakning inom medieområdet och för kompetensförsörjningen. För att säkerställa fortsatt självständighet när det gäller beslut om presstöd bör ansökningar om presstöd prövas av ett särskilt beslutsorgan inom Myndigheten för radio och tv. Det särskilda beslutsorganet ansvarar för sina beslut. finns det ett annat särskilt beslutsorgan inom Myndigheten för radio och tv – och tv. Myndigheten för radio och tv har således upparbetade rutiner för hur ett särskilt beslutsorgan organisatoriskt kan inordnas i verksamheten och för att säkerställa beslutsorganets självständighet. I likhet med bl.a. ordförande och flera remissinstanser anser regeringen därför att skillnaderna i reglering av etermedier respektive dagspress inte innebär några principiella hinder mot en organisationsförändring. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att ska avvecklas. Nämndens uppgifter bör föras över till Myndigheten för radio och tv och en inrättas som ett särskilt beslutsorgan inom myndigheten. Det förhållandet att redan är samlokaliserad med Myndigheten för radio och tv och att myndigheterna delar it-system och it-stöd, underlättar en överföring av uppgifter till Myndigheten för radio och tv. Det medför också att kostnaden för att genomföra förändringen kommer att vara liten och bedöms rymmas inom respektive myndighets förvaltningsanslag. Vid förändringen ska 6 b § 2014/15:88 lagen (1982:80) om anställningsskydd beaktas. De personella konsekvenserna kan därför inte överblickas . Regeringen avser att i vårändringsbudgeten lämna förslag om förändrat ändamål för berörda anslag för att möjliggöra organisationsförändringen. gav regeringen i uppdrag att dels förbereda överföring av uppgifter till Myndigheten för radio och tv, dels förbereda en avveckling av myndigheten. gav regeringen för radio och tv i uppdrag att förbereda inordnandet av uppgifter från i myndigheten. Uppdragen gavs under förbehåll för beslut i nödvändiga delar. Regeringens bedömning: övriga förslag bör Kommitténs förslag: Överensstämmer inte med regeringens bedöm- föreslår att distributionsstödet ska avskaffas och att bestämmelsen om jämkning av stöd till elektroniskt distribuerade tidningar tas bort. Kommittén föreslår vidare lättnader i bestämmelserna om stöd till tidningar på andra språk än svenska för att möjliggöra Kommittén föreslår vidare förändrade stödnivåer för lågfrekventa dagstidningar och att sådana dagstidningar i det lägsta upplageskiktet kan berättigas till stöd under högst . Remissinstanserna: Några remissinstanser, däribland Konkurrens- verket och , stöder förslaget att avskaffa Vissa remissinstanser, däribland Tidningsutgivarna, stöder förslaget enbart under förutsättning att samdistribution av post och tidningar fungerar och leder till kostnadsbesparingar. törerna är kritiska till ett avskaffat distributionsstöd. och Västsvensk Tidningsdistribution KB anser att distributionsstödet bör Även är kritisk till ett avskaffande av distributionsstödet och saknar en noggrannare analys. tidningar och Pres(s)gruppen tillstyrker förslaget att ta bort möjligheten att jämka stödet till elektroniskt distribuerade tidningar medan Presstöds- nämnden anser att möjligheten att jämka stödet bör finnas kvar. i , fådagarstidningar och Pres(s)gruppen tillstyrker förslaget om lättnader i reglerna om spridning av tidningar på andra språk än svenska utanför medan Presstöds- nämnden anser att det bör finnas en gräns för hur omfattande spridningen utanför får vara i förhållande till tidningens totala upplaga. instämmer i förslaget om höjda stödnivåer för fådagarstidningar och Pres(s)gruppen påpekar att uppräkning av det allmänna driftsstödet måste genomföras oavsett övriga förslag. har inga invändningar mot att avstyrker förslaget att höja stödnivåerna och anser att beloppen i stället bör sänkas. menar att stödet till lågfrekventa tidningar är oproportionerligt högt. förordrar en steglös modell i stället för en ersättningsmodell med trappsteg. fådagarstidningar och avstyrker förslaget att begränsa driftsstödet till för tidningar i det lägsta upplageskiktet. Skälen för regeringens bedömning Distributionsstödet ska finnas kvar bedömer att ett försök med samdistribution av tidningar och post bör genomföras . Med utgångspunkt från erfarenheterna av försöket och med sikte på en permanent och långsiktig samdistribution av tidningar och post bör, enligt kommittén, den svenska postlagstiftningen ses över. Kommittén anser att det är lämpligt att en avveckling av distributionsstödet samordnas tidsmässigt med en permanent och långsiktig lösning för samdistributionen av tidningar och post. Sedan utredningen lämnades har ett begränsat försök med samdistribution av post och tidningar genomförts av PostNord i samarbete med dotterbolaget . Efter det genomförda försöket har PostNord bedömt att samdistribution inte är ett möjligt alternativ för företaget och planerar inga ytterligare försök. lämnade rapporten om tidningsdistribution (Ku2014/2111/MFI). Utifrån de enkäter som ligger till grund för rapporten anser en klar majoritet av såväl tidningsföretag som distributionsföretag att den samdistribution av olika tidningstitlar som är en förutsättning för distributionsstöd fungerar bra eller mycket bra. De anser även att denna samdistribution är värd att bevara för att nå ut med dagstidningar till så många som möjligt. Nämndens undersökning visar vidare att regelverket kring distributionsstödet, som utöver själva bidraget innehåller bestämmelser om likapris och samdistribution, ses som ett kitt och en viktig förutsättning för tillgången till dagstidningar i så stor utsträckning som möjligt. I rapporten konstateras att det ännu inte finns något svar på frågan när e- tidningar blivit ett sådant alternativ att enskilda abonnenter inte drabbas och tidningarnas möjlighet till spridning inte försämras om papperstidningen inte ges ut och distribueras. Enligt rapporten skulle det gå att utforma ett distributionsstöd som tar bättre hänsyn till den pågående utvecklingen inom dagspressen. Om det inte görs är slutsatsen i rapporten att det är viktigt, i den situation som råder, att inte avskaffa stödet. En fungerande och kostnadseffektiv distribution av dagstidningar är väsentlig. Distributionsstödet står endast för av distributionskostnaderna, vilket innebär att stödets relativa betydelse har minskat. Distributionsstödet bidrar dock till en samdistribution av olika tidningstitlar till reglerade villkor. Det finns ingen alternativ samdistribution av tidningar och post på plats, vilket kommittén i sin bedömning av distributionsstödet har utgått ifrån. Hur samdistribution av post och tidningar skulle kunna vara möjligt utreddes aldrig av . För att få en klarare bild av möjligheterna 2014/15:88 till samdistribution av post och tidningar avser regeringen att utreda detta inom ramen för den aviserade allmänna översynen av postlagstiftningen. Det är inte heller närmare utrett vad ett avskaffande av distributionsstödet skulle få för konsekvenser för spridning av dagstidningar, läsarnas tillgång till allsidig information och möjligheten att vara delaktig i demokratin oavsett bostadsort. Mot denna bakgrund och med beaktande av att någon alternativ varaktig lösning av samdistribution inte finns nu anser regeringen, i likhet med bl.a. och flertalet aktörer på marknaden, att distributionsstödet inte bör avskaffas . Det saknas beredningsunderlag för att genomföra förändringar av distributionsstödets utformning. Stödsystemet föreslås vidare inte gälla längre än till utgången av 2018 (se avsnitt 7) och den medieutredning som fått regeringens uppdrag att analysera behovet av mediepolitiska verktyg ska redovisa sina förslag . Enligt regeringen är det av vikt att det finns tydliga spelregler för marknadsaktörerna med viss framförhållning. Distributionsstödet bör således vara kvar oförändrat under en övergångstid. för arbete tillämpade generellt jämkning av stöd till elektroniskt distribuerade tidningar. Därefter har ändrat sin praxis på så sätt att någon generell jämkning inte längre sker. I normalfallet är det därför inte längre någon skillnad vad gäller driftsstöd för tidningar som distribueras elektroniskt och tidningar som distribueras i pappersform. Regeringen anser att det är väsentligt att presstödet är utformat så att det inte hämmar investeringar och användandet av ny teknik för produktion och distribution av dagstidningar. Regeringen lämnar i denna proposition också förslag till förändringar som t.ex. syftar till att skapa större incitament för dagstidningar med driftsstöd att öka sina digitala läsarintäkter samt främja teknisk utveckling och utveckling av affärsmodeller. Regeringen har även gett i uppdrag att föreslå ett innovationsstöd för den tryckta dagspressen med syftet att ge förutsättningar för en långsiktig utveckling av elektroniska publiceringstjänster. Den aktuella bestämmelsen, som den är utformad, ger utrymme för att stödet till elektroniskt distribuerade tidningar får jämkas om det är skäligt med hänsyn till kostnaderna för produktion och distribution. Efter att har ändrat sin tillämpning av bestämmelsen är det inte längre så att elektroniskt distribuerade tidningar generellt ges lägre stöd än papperstidningar. Det kan dock inte uteslutas att det kan uppkomma fall då det kan finnas skäl att använda sig av den möjlighet till jämkning som bestämmelsen ger, t.ex. om en tidning inte aktivt arbetar för att använda de möjligheter som ny teknik erbjuder eller för en tidning som kommer ut men har relativt låga produktionskostnader. Regeringen anser därför, i likhet med , att det är av vikt att möjligheten till jämkning finns om det med hänsyn till kostnaderna i det enskilda fallet finns skäl för det. Spridning av tidningar utanför trädde ändringar i presstödsförordningen i kraft i syfte att underlätta för tidningar på samiska eller meänkieli att få driftsstöd. Förändringarna innebär bl.a. att tidningar vars redaktionella innehåll i huvudsak är skrivet på samiska och meänkieli kan spridas utanför utan att förlora rätten till driftsstöd. För andra tidningar vars redaktionella innehåll inte i huvudsak är skrivet på svenska kvarstår kravet att av den abonnerade upplagan ska vara spridd i . Bestämmelsen gäller generellt för tidningar som riktar sig till språkliga minoriteter i och är alltså inte avgränsad till nationella minoriteter. De tidningar som erhåller stöd enligt bestämmelsen är finskspråkiga respektive estniskspråkiga. Att ta bort villkoret om spridning för samtliga tidningar som skriver på andra språk än svenska skulle visserligen innebära förbättrad möjlighet för sådana tidningar att öka sin spridning och läsarunderlag för att därigenom öka sina intäkter. måste och påverkan på konkurrensen och handeln mellan medlemsstater beaktas. Regeringen bedömer att det med förslag öppnas en möjlighet att i betydande utsträckning saluföra stödtidningar utanför , och att vissa av de tidningar som skulle kunna få stöd genom ändringarna kan ha stora målgrupper i andra medlemsstater. Regeringen instämmer i bedömning att det bör finnas en gräns för hur omfattande spridningen utanför får vara i förhållande till tidningens totala upplaga. Mot denna bakgrund anser regeringen att förslag att ta bort villkoret att av den abonnerade upplagan måste vara spridd i inte bör genomföras. I direktiven till medieutredningen som beslutades anger regeringen att utredaren i sin analys ska beakta de nationella minoriteternas behov och rättigheter när det gäller nyhetsinformation på de nationella minoritetsspråken. Förändrade stödnivåer för lågfrekventa dagstidningar och tidsbegränsat driftsstöd till dagstidningar i det lägsta upplageskiktet Det nuvarande presstödssystemet har möjliggjort att flera lågfrekventa dagstidningar har startats. Tidningar med utgivning en eller har kommit att spela en allt större roll för nyhetsförmedling och opinionsbildning i olika delar av landet. fick de lågfrekventa dagstidningarna av det totala driftsstödet som denna tidningsgrupp endast representerade av den totala upplagan. Stödintensiteten för de lågfrekventa dagstidningarna är också betydligt högre än för de medel- och högfrekventa dagstidningarna. Mot denna bakgrund och med beaktande av att nuvarande stödsystem är tidsbegränsat anser regeringen inte att det finns skäl att införa de av föreslagna höjda stödnivåerna för lågfrekventa dagstidningar. Det ekonomiska utrymmet på anslaget bör i stället användas för andra prioriterade förändringar av stödsystemet till dagstidningar. 2014/15:88 Efter att upplagekravet i presstödsförordningen sänktes till 1 500 exemplar har det tillkommit flera nya lågfrekventa dagstidningar. En lågfrekvent dagstidning i det lägsta upplageskiktet kan vara betydelsefull på en liten ort eller för en språklig minoritet där förutsättningarna för att öka läsarunderlaget och öka upplagan kan vara begränsade. Enligt regeringen är det väsentligt att stödsystemet stimulerar ökade läsarintäkter och regeringen lämnar i denna proposition också förslag med sådant syfte. Den av kommittén föreslagna utformningen av en generell begränsning av stöd under högst för tidningar i det lägsta upplageskiktet kan dock riskera att leda till oönskade konsekvenser på enskilda orter och beredningsunderlag för en alternativ utformning saknas. Mot bakgrund av stödsystemets tidsbegränsning anser regeringen att någon begränsning av stödet inte bör införas. 7Förlängning av presstödsförordningens giltighetstid Regeringens bedömning: Förordningens giltighetstid bör förlängas t.o.m. , förutsatt att den har godkänts av Europeiska kommissionen. Kommitténs förslag: Överensstämmer inte med regeringens bedömning. Kommittén föreslår att presstödet regleras i en ny förordning som ska gälla från t.o.m. . Remissinstanserna: Inga remissinstanser har yttrat sig särskilt i denna del. Skälen för regeringens bedömning: Genom förordningen (2010:1119) om ändring i presstödsförordningen (1990:545) tidsbegränsades förordningen till . De förslag som regeringen lämnar i denna proposition syftar till att förbättra det nuvarande presstödssystemet. I avsnitt 4.1 har regeringen bedömt att förändringar kan genomföras i nuvarande förordning. I avsnittet nedan om ikraftträdande bedömer regeringen att det finns behov av att införa förändringarna före . tillsatte regeringen en medieutredning och gav utredaren i uppdrag att utifrån en bred analys av det föränderliga medielandskapet lämna förslag på nya mediepolitiska verktyg. I direktiven till utredaren anges att förslagen bör syfta till att främja möjligheterna för allmänheten att ta del av journalistik som präglas av mångfald, allsidig nyhetsförmedling, kvalitet och fördjupning, oavsett var i man bor. Det anges även att utredaren, om det är relevant beroende på vilka förslag som lämnas, ska föreslå övergångsbestämmelser med tanke på det nuvarande presstödssystemet. Uppdraget som avser att analysera behovet av insatser ska redovisas medan uppdraget att föreslå nya mediepolitiska verktyg ska redovisas . Marknadsaktörerna har behov av stabila och rimligt långsiktiga Prop. 2014/15:88 spelregler. Nya eller förändrade stödsystem eller andra mediepolitiska verktyg behöver introduceras på ett organiserat sätt med viss framförhållning. Regeringen bedömer därför att det finns fortsatt behov av presstöd i dess nuvarande utformning och med de förändringar som föreslås i denna proposition. Mot denna bakgrund finns det skäl att förlänga förordningens giltighetstid t.o.m. . Presstödet utgör statligt stöd i EUF-fördragets mening och måste godkännas av kommissionen, vars nuvarande beslut gäller till och med . Förlängningen av presstödsförordningen behöver därför notifieras till kommissionen och kan inte börja gälla innan den godkänts. Inledande kontakter har tagits med kommissionen i denna fråga (dnr N2015/855/KSR). Regeringens bedömning: bör upphöra som myndighet . uppgifter bör inordnas i Myndigheten för radio och tv . Förordningsändringarna bör träda i kraft respektive , förutsatt att de har godkänts av Europeiska kommissionen. Kommitténs förslag: Överensstämmer inte med regeringens bedömning. Kommittén har föreslagit att samtliga ändringar ska träda i kraft och bedömt att det inte finns behov av övergångsbestämmelser. Remissinstanserna: Flera remissinstanser, däribland , Pres(s)gruppen och fådagarstidningar, har framfört att förslag bör införas tidigare än 2017. Skälen för regeringens bedömning: beslutade att tillkännage som sin mening vad anför om att några av förslag ska vara genomförda tidigare än 2017 och att i lämplig form ska infogas i Myndigheten för radio och tv. Regeringen föreslår i denna proposition en förändrad myndighetsorganisation för presstödet samt ändringar i presstödsförordningen och föreslår att förordningens giltighetstid bör förlängas till . Mot denna bakgrund anser regeringen att det är angeläget att förbättringar i presstödssystemet genomförs . Organisationsförändringen bör också vara genomförd innan merparten av ändringarna i presstödssystemet genomförs. 2014/15:88 anser att en lämplig tid för att genomföra förändringen av organisationen är . Förslagen om utökad möjlighet till begränsat driftsstöd även om täckningsgraden överstiger den tillåtna (avsnitt 4.2) och utvidgad möjlighet till begränsat driftsstöd för tidningar som delvis är skrivna på finska (avsnitt 4.3) bör träda i kraft , vilket möjliggör för tidningar som inte tidigare omfattats av bestämmelserna att söka stöd för en del av 2015. Det ankommer på att närmare reglera formerna för detta. När det gäller övriga förslag behöver det beaktas att beslut om driftsstöd i normalfallet omfattar ett kalenderår. Förändringen av upplageberäkningen kommer också att kräva visst arbete av . Vidare sker mätning inför ansökan. Denna förändring bör därför träda i kraft . Avsikten är dock att förändringen i denna del ska kunna komma att påverka beräkningen av driftsstödet . Det ankommer på att närmare förbereda och reglera formerna för detta. Även förslag om lättnader i villkoret om andel abonnerad upplaga för hög- och medelfrekventa tidningar och borttagande av uppenbarhetsrekvisitet i editionsregeln bör träda i kraft . Förändringen i fråga om förordningens giltighetstid bör lämpligen träda i kraft i samband med flertalet övriga förändringar . Som framgår ovan utgör presstödet statligt stöd i EUF-fördragets mening. De föreslagna förordningsändringarna ska därför notifieras till kommissionen och kräver dess godkännande innan de kan börja gälla. Regeringen bedömer att det inte finns behov av några övergångsbestämmelser. Förslagen i denna proposition innebär en anpassning av vissa bestämmelser i presstödsförordningen till den medieutveckling som har skett. Förslagen syftar till att bidra till att presstödssystemet blir mer effektivt, proportionerligt och rättvist. Regeringen bedömer att förslaget om utvidgat område för begränsat driftsstöd, som endast gäller vissa utpekade orter, kan få positiva konsekvenser för tidningsföretag som verkar på små orter. nackdelar med förslaget för företag bedöms inte finnas, snarare kan förslaget få positiva konsekvenser för sysselsättningen. Förslaget om utvidgat område för tidningar som skriver delvis på