prop · H3031d10 · 2015-09-21 00:00:00 — Myndigheten för vård- och omsorgsanalys publicerade en rapport som sammanfattar de svenska och internationella resultaten från undersök- ningen. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Diagram 4.11 Andel i befolkningen som alltid/ofta får hjälp av ordinarie läkare/mottagning att koordinera eller planera vård från andra läkare/ställen, 2014 Anm: Patienter som aldrig behövt koordinering har exkluderats. Uppgifterna finns ej tillgängliga uppdelat på kön. Källa: (International Health Policy Survey, IHP). Ojämn utveckling av tillgängligheten Tillgängligheten till svensk hälso- och sjukvård är god i bemärkelsen att systemet omfattar alla och att patientavgifterna är förhållandevis låga. Diagram 4.12 redovisar andelen i befolk- ningen som instämmer helt eller delvis i att väntetider till besök på vårdcentral är rimliga. Resultaten visar på en tendens till negativ trend . Personer med grundskole- utbildning och de som är födda i är generellt sett mer nöjda med tillgängligheten jämfört med dem med längre utbildning respek- tive dem som är födda utanför . Skill- naderna mellan kvinnor och män är små. Andelen av befolkningen som uppger att de avstått från vård trots behov är . Denna andel är något högre bland kvinnor jämfört med män samt bland personer med grundskole- eller gym- nasieutbildning jämfört med personer med eftergymnasial utbildning. Orsakerna till att avstå från vård trots behov är ofta andra än eko- nomiska och har bl.a. att göra med vårdens till- gänglighet. Diagram 4.12 Andel som instämmer helt eller delvis i att väntetider till besök på vårdcentral är rimliga, kvinnor och män, 2010−2014 Källa: Kommuner och Landsting (Vårdbarometern). Väntetider i primärvård och specialiserad vård Väntetiderna inom primärvården och den spe- cialiserade vården har minskat sett över , enligt . Det finns dock regionala skillnader och är vänte- tiderna överlag relativt stabila. Inom primärvården besvarades av telefonsamtalen och av kvinnor respektive män fick komma på ett läkarbesök . Dessa tidsperioder omfattas av den nationella vårdgarantin. Antalet vårdcentraler har varit runt 1 100 . av vårdcentralerna finns i områden nära tätorter. För av invånarna tar det längre att åka med bil till en annan vårdcentral än till den som är närmast bostaden. Andelen patienter som fick komma på första- besök i specialiserad vård var 2014. Diagram 4.13 redovisar ut- vecklingen av andelen patienter som fick be- handling eller åtgärd i specialiserad vård . Dessa tidsperioder omfattas också av den nationella vårdgarantin. Den genomsnittliga totala vistelsetiden vid samtliga akutmottagningar var och , enligt Social- styrelsen. Sedan den första mätningen 2010 har vistelsetiden ökat . Närmare var tredje patient som besökt akuten menar att deras tillstånd kunde ha behandlats av deras ordinarie läkare eller mottagning, enligt Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. Ovanstående uppgifter avseende specialist- och akutvården finns inte att tillgå uppdelade på kön. De utmaningar som finns inom cancervården i form av långa väntetider som även varierar över landet beskrivs vidare nedan i samband med avsnittet om cancervård. Diagram 4.13 Andel patienter som får behandling eller åtgärd i specialiserad vård , 2011−2014 Anm: Uppgifterna finns ej tillgängliga uppdelat på kön. Källa: Kommuner och Landsting (Väntetidsdatabasen ). Ytterligare uppföljning av tillgängligheten Regeringen har gett stöd till uppföljning av till- gängligheten, bl.a. genom utveckling av den nationella väntetidsdatabasen som förvaltas av Kommuner och Landsting (SKL). har dessutom i uppdrag att för- bättra uppföljningen av tillgängligheten. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys redovisade ett uppdrag om att göra en fördjupad analys av tillgängligheten i hälso- och sjukvården. Analysen visar att det finns varia- tioner mellan landsting, mellan olika vård- områden och även över året. Enligt myndigheten kan väntetiderna kortas genom effektivare an- vändning av tillgängliga resurser såsom bättre arbetssätt och mer ändamålsenlig personalför- sörjning. Världen över, och särskilt i , har det skett en övergång från slutna vårdformer till mer öppenvård. Denna utveckling har bidragit till bättre resultat och effektivitet. Det finns dock i vissa fall tecken på vårdplatsbrist inom den slutna vården. Detta kan leda till överbelägg- ningar, arbetsmiljöproblem och patientsäker- hetsrisker. Mot den bakgrunden följs även före- komsten av överbeläggningar upp. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 har statliga initiativ inom tillgänglighetsområdet omfattat det obligatoriska vårdvalet i primärvården, den lagstadgade vård- garantin och den tidigare prestationsbaserade överenskommelsen mellan staten och SKL med fokus på tillgänglighet. har tidi- gare bl.a. beskrivit att den prestationsbaserade överenskommelsen kan leda till undanträngning av vissa patientgrupper. granskade det obligatoriska vårdvalet och den lagstadgade vårdgarantin. Dessutom granskade Riks- revisionen överenskommelser mellan staten och SKL inom hälso- och sjukvården. Regeringen redogjorde för sina bedömningar och åtgärder med anledning av iakttagelser och rekommendationer (skr. 2014/15:52 och skr. 2014/15:72). Insatser för tillgänglighet, samordning och en patientcentrerad vård Överenskommelse för bättre tillgänglighet och samordning för en mer patientcentrerad vård Regeringen och Kommuner och Lands- ting (SKL) träffade en överens- kommelse för bättre tillgänglighet och samord- ning för en mer patientcentrerad vård. Överens- kommelsen omfattar 2015. Merparten av medlen ska komma landstingen till del i form av stimulansmedel. Överens- kommelsen ersätter den tidigare pre- stationsbaserade överenskommelsen mellan staten och SKL inom tillgänglighetområdet. Den övergripande målsättningen med över- enskommelsen är att stärka förutsättningarna för en god, jämlik och effektiv hälso- och sjukvård genom att främja och utveckla insatser för en mer patientcentrerad och tillgänglig vård. Över- enskommelsen innebär bl.a. att landstingen ska ta fram handlingsplaner för hur vården ska ut- vecklas i enlighet med överenskommelsens mål- sättning. Planerna ska tas fram tillsammans med såväl patient- som verksamhetsföreträdare. Landstingen kommer också att följa upp och rapportera hur tillgängligheten i vården utvecklas samt redovisa genomförda insatser. Arbetet kan t.ex. innebära att utveckla det ut- åtriktade arbetet i socioekonomiskt utsatta om- råden. Medlen kan även användas för innovativa lösningar för kommunikation mellan invånare 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 och vårdgivare, såsom olika slags e-hälsotjänster. Det kan också handla om insatser för förbättrad samordning av vården för patientgrupper som ofta är beroende av insatser från både primärvård och specialistvård. trädde patientlagen (2014:821) i kraft. Syftet med patientlagen är bl.a. att stärka och tydliggöra patientens ställning i vården. Patientlagen ger bl.a. patienter möjlig- het att välja utförare av offentligt finansierad öppen vård, dvs. primärvård och öppen specialistvård, i hela landet. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys har i uppdrag att följa införandet av lagen och belysa om lagen får avsedd effekt. publi- cerades en baslinjemätning av hur vården levde upp till patientlagens krav innan lagen trädde i kraft. Mätningen visar bl.a. på brister i efter- levnaden av vissa skyldigheter som gällt . Hälso- och sjukvård till personer som vistas i landet utan tillstånd Statskontoret har i uppdrag att analysera im- plementering och tillämpning av det nya regel- verket som trädde i kraft genom lagen (2013:407) om hälso- och sjukvård till vissa utlänningar som vistas i utan nöd- vändiga tillstånd. Lagen innebär att landstingen ska erbjuda personer som vistas i utan tillstånd subventionerad hälso- och sjukvård inklusive tandvård enligt samma villkor som för asylsökande. I sin delrapport bedömer Statskontoret att personer som om- fattas av lagen och söker hälso- och sjukvård i de flesta fall erbjuds vård i enlighet med vad lagen föreskriver. Utredningar och andra initiativ Utredningen om betalningsansvarslagen lämnade betänkandet Trygg och effektiv utskrivning från sluten vård (SOU 2015:20). Utredningens förslag syftar till att minska ledtider och förbättra samordning av landstingens och kommunernas insatser efter slutenvård. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Utredningen om beslutsoförmögna personers ställning i vård, omsorg och forskning (dir. 2012:72) redovisar sitt uppdrag . Härutöver har utredningen om donations- och transplantationsfrågor bl.a. i uppdrag att se över tillgängligheten till organ (dir. 2013:25). Uppdraget ska redovisas . har i uppdrag att göra en kartläggning av hur samtliga landsting formulerar sina uppdrag till primärvården. Kart- läggningen ska omfatta såväl medicinskt innehåll som strukturella aspekter såsom förhållande till andra vårdnivåer och huvudmän. avsattes dessutom medel för att stärka patientens ställning genom stöd till utvecklingsprojekt med inriktning på landstingens ersättningssystem. Kunskapsbaserad vård och omsorg genom styrning med kunskap Kunskapsbaserad hälso- och sjukvård innebär att insatserna bygger på vetenskap och beprövad erfarenhet och utformas för att möta patienter- nas behov på bästa möjliga sätt. Att hälso- och sjukvården är kunskapsbaserad vilar i hög grad på professionernas kompetens. En mer kun- skapsbaserad hälso- och sjukvård bidrar till en mer jämlik, behovsanpassad och effektiv vård av hög kvalitet. Styrning med kunskap avser system eller pro- cesser som syftar till en evidensbaserad praktik där kvalitetssäkrad kunskap sprids och tillämpas som icke evidensbaserade eller skadliga metoder fasas ut. Med statlig styrning med kun- skap avses de föreskrifter och olika former av kunskapsstöd som statliga myndigheter tar fram och som riktar sig till huvudmän och olika pro- fessioner inom verksamheterna. Exempel på kunskapsstöd är nationella riktlinjer, utvärde- ringar och öppna jämförelser. Stärkt statlig styrning med kunskap beslutade om en mer samlad styrning med kunskap för hälso- och sjukvård och socialtjänst samt en mer renodlad myndighetsstruktur (prop. 2014/15:1, bet. 2014/15:SoU1, rskr. 2014/15:71). Reformen syftar till att den statliga styrningen i detta av- seende ska bli mer samordnad, effektiv och an- passad efter de behov patienter och brukare, professioner samt huvudmän har. Regeringen tog flera steg inför ikraftträdandet . Ett led i arbetet var att besluta om en ny förordning (2015:155) om statlig styrning med kunskap avseende hälso- och sjukvård och socialtjänst. Förordningen tydliggör vad som avses med denna statliga styr- Berörda statliga myndigheter ska bl.a. sam- verka i ett rådgivande organ, Rådet för styrning med kunskap. Rådet består av nio myndigheter med centrala roller i detta hänseende och utgör ett strategiskt forum för bl.a. kunskapsutveck- ling och nyttiggörande av forskning och innovationer. Föreskrifter från deltagande myn- digheter ska samlas i en gemensam författnings- samling för vilken är utgivande myndighet. Representanter för huvudmännen erbjuds att delta i ett rådgivande organ, Huvud- mannagruppen. Härigenom skapas en struktur som speglar ansvarsfördelningen mellan staten och kommunsektorn vad gäller hälso- och sjuk- vård och socialtjänst. uppdrag har renodlats och vidareutvecklats så att myndigheten fått en tyd- ligare roll som ett nav för den statliga styrningen med kunskap. har även blivit värdmyndighet för Hälso- och sjukvårdens an- svarsnämnd (). Uppdraget för social utvärdering (SBU) har breddats till att även innefatta social- tjänstens område. Även uppdraget för Myndig- heten för vård- och omsorgsanalys har utvidgats till att omfatta område samt den verksamhet som bedrivs med stöd av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funk- tionshindrade. har över- tagit uppgifter enligt smitt- skyddslagen (2004:168) och lagen (2006:1570) om skydd mot internationella hot mot människors hälsa. Överenskommelse om kunskapsstöd och uppföljning Regeringen och Kommuner och Lands- ting (SKL) slöt en överens- kommelse om kunskapsstöd och uppföljning inom hälso- och sjukvården. Målet är att bidra till en jämlik, tillgänglig och säker vård av god kvalitet. Överenskommelsen omfattar ca 70 mil- joner kronor . Medlen är bl.a. avsedda för insatser som ska främja en mer kunskaps- baserad och patientcentrerad hälso- och sjuk- vård. Aktiviteterna bidrar till genomförandet av den nationella strategin för att förebygga och behandla kroniska sjukdomar. Insatser för att följa upp tillgänglighet, patientsäkerhet och läke- medelsanvändning omfattas också. Nationella riktlinjer och utvärderingar har i uppdrag att ta fram kun- skapsstöd, exempelvis i form av nationella rikt- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 linjer, för åtgärder inom hälso- och sjukvården. Det finns nationella riktlinjer för flertalet stora sjukdomsgrupper såsom hjärt- och kärlsjukdom, diabetes och de vanligaste cancerformerna. utvärderar regelbundet genom- slaget av de nationella riktlinjerna. Myndigheten publicerade utvärderingar avseende sjukdomsförebyggande metoder, rörelseorganens sjukdomar, demenssjukdom samt kronisk obstruktiv lungsjukdom. Utvärde- ringarna visar på ett skiftande genomslag för riktlinjerna och adresserar flera rekommen- dationer till huvudmännen. Vidare framkommer att det tar innan riktlinjerna når ut i hälso- och sjukvården och tillämpas fullt ut. Översyn av organisation och regelverk Aktörer som verkar inom hälso- och sjukvården ska bidra till att det offentliga systemet på ett effektivt sätt skapar kvalitet och jämlikhet för invånarna. Regeringen tillsatte en utredning för att se över förutsättningarna för och föreslå hur den offentliga finansieringen av privat ut- förda välfärdstjänster bör regleras (dir. 2015:22, utg.omr. 25 Allmänna bidrag till kommuner). Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen har även tagit initiativ till att öka insynen i hälso- och sjukvårdsverksamhet som bedrivs av privata utförare. tillsattes en utredning för att ge förslag på om hur offentlighetsprincipen i praktiken kan in- föras i offentligt finansierad privat utförd vård och omsorg samt utbildning inom vissa skol- och utbildningsformer (dir. 2015:92). Uppdraget ska redovisas . Härutöver ska resultatet av utredningen om ökad koncentration av den högspecialiserade vården redovisas (dir. 2014:56). Syftet är uppnå förbättrade vårdresultat, en mer jämlik vård samt ett mer effektivt resurs- utnyttjande. Kvalitetsregister och öppna jämförelser bidrar till brett förbättringsarbete på olika nivåer Uppgifter om hälso- och sjukvårdens resultat från de nationella kvalitetsregistren underlättar uppföljning och förbättringsarbete i flera av- seenden. Kvalitetsregistren bidrar bl.a. med underlag till öppna jämförelser. Öppna jämförel- ser har bidragit till bättre resultat och minskade 42Sammanställning av kunskap inom förlossningsområdetDen svenska mödra- och förlossningsvården håller i allmänhet hög kvalitet. Det finns dock fortfarande problem med komplikationer och skador hos födande kvinnor i samband med förlossning.Mot denna bakgrund gav regeringen och informationsspridning inom särskilda områdenAnm: Täckningsgrad i i förhållande till totala antalet registreringar i . Uppgifterna finns ej tillgängliga uppdelat på kön. Uppgifterna för är ej jämförbara över åren.Källa: (Rapporteringen till och hälso- dataregistren – jämförelser av täckningsgrader 2014).2009 2010 2011 2012 2013ProstatacancerregistretKnäprotesregistretHjärtkirurgiregistretKolorektalcancerregistretRiks-Stroke (förstagångsfall)HöftfrakturregistretÖverenskommelse om nationella kvalitetsregisterSedan 2011 finns en överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting (SKL) angående utveckling och finansiering av 2012–2016. omfattar överenskommelsen 220 miljoner kro- nor i statliga medel och från landstingen.Insatserna inriktas på att förbättra data- kvalitet, analyser och återkoppling. Hälso- och sjukvårdsverksamheterna bör i ökad utsträck- ning ha tillgång till och använda kvalitetsregister för lokalt förbättringsarbete, forskning och innovation. Dessutom genomförs insatser förökad patientmedverkan, samordning av it- system och minskad dubbelregistrering. Inomramen för överenskommelsen beviljades medel till 89 register och 18 register- kandidater.Den nationella uppföljningen av primär-vårdens resultat är mindre utvecklad än uppfölj- Stöd till öppna jämförelserningen av den specialiserade vården. Detta för- Regeringen stöder arbetet med öppna jäm- svårar dels uppföljning av primärvården som en förelser. Det sker dels genom uppdrag till Social- del av hälso- och sjukvården, dels uppföljning i styrelsen, dels genom överenskommelsen med vissa särskilda avseenden. Ett exempel på det SKL om kunskapsstöd och uppföljning inom senare är uppföljningen av kvinnors vård, efter- hälso- och sjukvården som beskrivs ovan. Ut- som de i högre grad än män söker sig till primär- vecklingsarbetet tar sin utgångspunkt i hand- vården med anledning av exempelvis långvariga lingsplanen för öppna jämförelser inom hälso- smärttillstånd och psykisk ohälsa. om att tillgängliggöra och främja använd- Utvärdering av insatser avseende nationella ningen av öppna jämförelser bland patienterna, kvalitetsregister professionerna och verksamheterna. Social- Myndigheten för vård- och omsorgsanalys del- styrelsen har i uppdrag att lägga redovisade ett uppdrag om att särskild tonvikt på bl.a. jämlik vård samt utvärdera insatserna avseende nationella kvali- skillnader mellan kvinnor och män.tetsregister. Myndigheten konstaterar att arbetet bidragit till utveckling av kvalitetsregistren, men att utmaningar återstår för att nå de slutgiltiga målen. Av de sex konkreta effektmål som sattes för slutet av 2013 har två uppnåtts: målet om att presentera resultatdata till patienter och målet om att verksamhetschefer ska använda registren i förbättringsarbete. Utmaningarna består t.ex. i att minska den inmatningen och dubbelregistreringen samt att förbättra data- kvaliteten och täckningsgraden. Diagram 4.14 redovisar goda exempel på utvecklingen av kvalitetsregistrens täckningsgrad som har bety- delse för registrens användbarhet.0 10 20 30 40 50 60 70 80 90 100PROP. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9skillnader inom vården genom att arbetet med öppna jämförelser bland ledningar och personal sätter fokus på kvalitet och resultat. Diagram 4.14 Täckningsgrad i ett antal , 2009−2013 utvärdering (SBU) i uppdrag att systematiskt utvärdera, sammanställa och tillgängliggöra kun- skap av betydelse för förlossningsvården. Upp- draget har bäring på metoder för att minska komplikationer och skador hos den födande kvinnan. Dessutom omfattas andra frågor inom förlossningsvården som har relevans för den födande kvinnans hälsa samt en kartläggning av vetenskapliga kunskapsluckor. Kunskapsbaserad användning av medicinteknik Inom hälso- och sjukvården har medicintekniska produkter en betydelsefull roll. () redovisade ett uppdrag att bedriva försöks- verksamhet angående hälsoekonomiska bedöm- ningar av medicintekniska produkter. Myndig- heten för vård- och omsorgsanalys konstaterade i sin utvärdering att verksam- heten har potential att skapa värde men att den bör utvecklas inom vissa områden. Förhandlingarna avseende Europeiska kom- missionens förslag till förordningar om medi- cintekniska produkter och viss diagnostik har fortsatt . Ökad samordning av resurser för personer med sällsynta sjukdomar Nationella funktionen för sällsynta diagnoser (NFSD) inrättades 2012. NFSD arbetar med samordning och informationsspridning inom området sällsynta sjukdomar. –2017 prioriteras verksamhet som bidrar till ökad samordning av hälso- och sjukvårdens insatser för denna målgrupp. Bland annat fungerar funktionen som en sammanhållande instans i arbetet med att bilda center för sällsynta diagnoser vid landets regionsjukhus. finns sådana center i och . Beslut om att inrätta center har tagits i sydöstra respek- tive . För att kunna omhänderta ett större antal svårt skadade vid en allvarlig händelse kan det finnas behov av samordning mellan landsting. Mot denna bakgrund har i uppdrag att genomföra en systematisk genomgång av traumavården och att utarbeta ett planerings- underlag. Avsikten är att underlaget ska kunna stödja landstingen i att upprätta planer för traumavården och underlätta samverkan vid en allvarlig händelse. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Kunskapsstöd och informationsmaterial för könsdysfori Könsdysfori är den medicinska benämningen för ett tillstånd som innebär ett psykiskt lidande eller en försämrad förmåga att fungera i vardagen på grund av att könsidentiteten inte stämmer överens med det registrerade könet. Social- styrelsen redovisade upp- drag inom området. Myndigheten har tagit fram kunskapsstöd för vård av vuxna med könsdysfori respektive för vård av barn och ungdomar med könsdysfori. Kunskapsstöden kompletteras av informationsmaterial till vårdsökande respektive hälso- och sjukvårdspersonal inom bl.a. primär- vård. Fortsatt arbete för att främja förutsättningarna för patientsäkerhet och tillsyn Förvaltning av infrastruktur för patientsäkerhet Insatser för en förbättrad patientsäkerhet har varit fortsatt prioriterade . Medel har tilldelats Kommuner och Landsting (SKL) för att stödja landstingens patientsäker- hetsarbete och för att följa ut- vecklingen inom patientsäkerhetsområdet. –2014 slöts årliga överens- kommelser mellan staten och SKL för insatser inom patientsäkerhetsområdet. avsattes totalt för patient- säkerhet, varav utbetalades till landstingen i enlighet med överens- kommelse. bedömer att överens- kommelserna har gett positiva effekter, men att utvecklingen går långsamt. Överens- kommelserna har påskyndat införandet av nya metoder och former för insamling, sammanställ- ning och analys av data. Därmed har de bidragit till uppbyggnaden av en nationell infrastruktur för patientsäkerhet. Förekomsten av vård- relaterade infektioner minskar inte på nationell nivå. Däremot pekar SKL:s senaste mätning på en minskning av antalet allvarliga vårdskador. publicerade en gransk- ning avseende statliga insatser inom patient- säkerhetsområdet och relaterad tillsyn (RiR 2015:12). Härutöver har en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag för att stärka skyddet för den enskilde vid vissa behandlingar och ingrepp som 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 utförs i exempelvis estetiskt syfte (dir. 2014:61). Uppdraget ska redovisas . Inspektionen för vård och omsorg () in- rättades 2013 och har i uppdrag att utöva tillsyn över bl.a. hälso- och sjukvård (avsnitt 7 Politik för sociala tjänster). Tillsynen ska bidra till säker hälso- och sjukvård av god kvalitet och på lika villkor i hela landet. har utvecklat metoder och redskap som ska ligga till grund för den egen- initierade tillsynen. En riskanalys har tagits fram som identifierar områden där det finns ökad risk för att hälso- och sjukvården inte bedrivs i enlig- het med gällande lagstiftning. Till dessa områden hör bl.a. samverkan mellan olika aktörer i vård- kedjan samt frågor om kompetensförsörjning och informationssäkerhet. IVO:s tillsynsrapport visar att de områden inom hälso- och sjukvården som pekats ut genom riskanalys behöver utvecklas vidare. En fortsatt utveckling kräver enligt insatser på både nationell och regional nivå beträffande organisatoriska förutsättningar, ledarskap och kompetensutveckling. lyfter även fram att patienter bör ges en aktiv roll i vårdens förbätt- ringsarbete. Barn och ungdomar som har kontakt med socialtjänst eller hälso- och sjukvård har rätt att kontakta för att få information om sina rättigheter. redovisade ett uppdrag att utveckla och pröva arbetssätt som säkerställer att barn som tvångsvårdas inom den psykiatriska vården får framföra sin mening inom ramen för tillsynsinsatser. En mer effektiv klagomålshantering Patienter och anhöriga fick 2011 utökade möj- ligheter att anmäla klagomål mot hälso- och sjukvården och dess personal.