prop · H203100 · 2015-04-15 00:00:00 — Där- för ska de offentligt finansierade välfärds- tjänsterna barnomsorg, utbildning, hälso- och sjukvård samt äldreomsorg komma alla till del oavsett bakgrund och betalningsförmåga. De allmänna socialförsäkringarna är en central del i den svenska välfärdsmodellen. En solidarisk utjämning av risker och kostnader mellan gene- rationer, över livscykeln, mellan de som har ar- bete och de som för tillfället är utan, samt mellan sjuka och friska är viktiga inslag i den generella välfärden. Genom välfärdsstaten utjämnas livs- chanser och förutsättningarna på arbetsmark- naden. Välfärdssystemens utformning har inte bara betydelse för den enskilda individen. De är även viktiga för ekonomins funktionssätt (se fördjupningsrutan Välfärdssystemen och eko- nomins funktionssätt). Inkomstskillnaderna mellan de som arbetar och de som inte arbetar har ökat . I ett fungerande välfärdssamhälle ska sjukdom eller arbetslöshet inte medföra ekonomisk ut- satthet. Regeringens ambition är att stärka de offentliga trygghetssystemen och skapa en lång- siktigt hållbar och modern socialförsäkring. Förekomsten av vinstintresse påverkar inci- tamentsstrukturen i välfärdens verksamheter. Kommersialiseringen kan få negativa följder på kvalitet, likvärdighet, effektivitet, behovs- styrning, och arbetsvillkor inom den samlade välfärden. Väl utformade regelverk för kvalitet och tillsyn begränsar risken för detta. Regering- en har därför tillsatt en utredning för att se över dagens regelverk för att säkerställa att offentliga medel inom välfärden används för just den verk- samhet de är avsedda för. En hälso- och sjukvård i världsklass Målet för hälso- och sjukvårdspolitiken är att befolkningen ska erbjudas en behovsanpassad, tillgänglig och effektiv vård av god kvalitet. Folkhälsan i är mycket god och ut- vecklas positivt för befolkningen som helhet. Medellivslängden fortsätter att öka och den sjukdomsrelaterade dödligheten inom flera vik- tiga sjukdomsgrupper minskar. Hälso- och sjuk- vården är en bidragande orsak till denna utveckl- ing. Svensk hälso- och sjukvård är effektiv och presterar goda resultat, vilket internationella jämförelser också visar. Det finns dock utmaningar inom hälso- och sjukvårdsområdet. Den goda hälsan och den positiva utvecklingen är inte jämlikt fördelade. Regeringen har därför satt ett långsiktigt mål om att sluta de påverkbara hälsoklyftorna inom en generation. Regeringen kommer att tillsätta en kommission för jämlik hälsa som ska ta fram en strategi för hur målet ska nås. Att främja hälsa och förebygga sjukdom skapar förutsättningar för långsiktig hållbarhet. En väl fungerande skola, bra livsmiljö och god hälso- och sjukvård är här av stor vikt. Hälsoklyftorna hänger nära samman med människors position i samhället och möjligheter till delaktighet och inflytande, vilket bl.a. påverkas av utbildnings- och inkomstnivå samt anknytning till arbets- marknaden. Det finns också ett nära samband mellan hälsa och välfärd eftersom goda levnads- förhållanden och livsvillkor är förutsättningar för en god folkhälsa. En viktig faktor för att svensk hälso- och sjukvård även fortsättningsvis ska vara i världs- klass är kompetensförsörjningen. En förutsätt- ning för att vårdgivare ska kunna erbjuda en god vård är att de har rätt personal till rätt uppgift. Därigenom frigörs mer tid för arbete med pati- enten och för att utveckla vården. En nationell samordnare utreder hur resursut- nyttjandet inom hälso- och sjukvården kan ef- fektiviseras (dir. 2013:104). Uppdraget ska slut- redovisas . Andra problem som behöver åtgärdas för att svensk hälso- och sjukvård även fortsättningsvis ska vara i världsklass är bl.a. ineffektiva administ- rativa system, personalbrist, problematiska styr- system, och bristande tillgänglighet. Några av de yrken där det har varit svårt att hitta utbildad personal finns inom vården. Anta- let platser på utbildningarna till barnmorska, sjuksköterska och specialistsjuksköterska behö- ver därför öka. För att korta väntetiderna i cancervården av- sattes i den beslutade budgeten totalt 2015–2018. Syftet med sats- ningen är att skapa en mer jämlik cancervård med ökad kvalitet och nöjdare patienter. avser regeringen ingå en överens- kommelse med kommuner och lands- ting om en samordnings- och tillgänglighets- miljard (tidigare kömiljard) som därefter avveck- las. I propositionen Vårändringsbudget föreslår regeringen att av- sätts för att förbättra förlossningsvården och för att stärka insatserna för kvinnors hälsa. –2019 beräknas för samma ändamål avsättas . Regeringen aviserade i budgetpropositionen att personer ska erhålla läkemedel och andra förmånsberättigade varor inom läkemedelsförmånerna kostnadsfritt. I samband med behandling av rege- ringens proposition uttalade att reformen inte skulle genomföras (bet. 2014/15:SoU1, rskr. 2014/15:71). Regeringen anser dock att förslaget ska genomföras med ikraftträdande och avser åter- komma i denna fråga i budgetpropositionen . En likvärdig och jämlik äldreomsorg Äldre personer ska ha tillgång till en likvärdig och jämlik äldreomsorg oavsett var de bor. Det är en grundläggande förutsättning för den svenska äldreomsorgen. De demografiska för- ändringar som nu möter innebär ett sta- P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 digt ökande tryck på äldreomsorgen. Det är där- för viktigt att arbeta för att skapa en långsiktig och stabil grund för äldrepolitiken att bygga vidare på. Regeringen fortsätter att prioritera en utökad bemanning i äldreomsorgen i syfte att skapa ökad trygghet och högre kvalitet för den en- skilde inom äldreomsorgen. En utökad be- manning kan skapa utrymme för personalen att tillbringa med den enskilde, men också ge större möjligheter för personalen att gemen- samt utveckla verksamheten. Det kan även för- väntas förbättra arbetsmiljön och därigenom öka attraktionskraften för yrken inom äldre- omsorgen. Kvinnor tar ofta ett större ansvar för att vårda anhöriga och många går ner i arbetstid för att göra detta. En förbättrad kvalitet i äldre- omsorgen kan öka möjligheterna för dessa kvin- nor att förvärvsarbeta mer. Regeringen avser att utveckla nya mål och en ny inriktning för äldrepolitiken. Detta ska ske inom befintliga ramar via en nationell kvalitets- plan. Utgångspunkter för arbetet bör vara jäm- likhet, trygghet, delaktighet samt inflytande och arbetet bör leda till tydliga prioriteringar för genomförandet av äldrepolitiken. Statistiken visar på skillnader mellan män och kvinnors stöd och hjälp inom äldreomsorgen. Bedömningen av kvinnors och mäns behov ska vara jämlik och jämställd. Regeringen avser att kartlägga och analysera nuvarande skillnader. I den beslutade budgeten avsattes medel för stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken. I propositionen Vårändrings- budget föreslår regeringen att en sats- ning fokuserad på ökad bemanning finansieras delvis genom omprioritering av medel inom området samt med ytterligare förstärkningar. Satsningen föreslås uppgå till 2015. –2018 beräknas satsningen uppgå till . Regeringen aviserade i budgetpropositionen att den avsåg höja takbeloppen för max- taxan inom äldreomsorgen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 25 avsnitt 2.6.1). I samband med riks- dagens behandling av regeringens proposition uttalade finansutskottet att reformen inte skulle genomföras (bet. 2014/15:FiU1, rskr. 2014/15:82). Regeringen avser dock att i budget- propositionen föreslå att takbeloppen i högkostnadsskyddet höjs . P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Arbetslöshetsförsäkringen ska vara en väl- fungerande omställningsförsäkring som ger kvinnor och män ekonomisk trygghet som det ska finnas tydliga incitament att bryta arbetslöshetsperioden genom att hitta och ta ett nytt arbete. Ersättningen i arbetslöshets- försäkringen har dock urholkats (se diagram 3.12). Dessutom finns det skillnader i beskattning som påverkar disponibelinkoms- terna. Av de som arbetade heltid innan de blev arbetslösa är det som får av sin inkomst i ersättning av arbets- löshetsförsäkringen. Diagram 3.12 Effektiva ersättningsgrader 2004–2013 Arbetare, privat sektor Tjänstemän, privat sektor Anm.: Disponibel inkomst vid arbetslöshet som andel av disponibelinkomsten vid heltidsarbete och medianlön. Källor: , och egna beräkningar. Regeringen bedömer att en höjning av den högsta dagpenningen i den inkomstrelaterade arbetslöshetsförsäkringen är av väsentlig bety- delse för att den ska fungera som en inkomst- bortfallsförsäkring och ett skyddsnät för indivi- den vid arbetslöshet. För att motverka långtids- arbetslöshet och öka den arbetssökandes incita- ment att söka arbete trappas ersättningsnivån ned i arbetslöshet. Regeringen före- slår i propositionen Vårändringsbudget att den inkomstrelaterade ersättningen höjs fr.o.m. så att den som har en månadsinkomst på får av sin inkomst . Den högsta dagpenningen skulle därmed uppgå till dag 1–100. Därefter sker en avtrappning till per dag. Regeringen föreslår vidare i samma proposition att grundbe- per dag fr.o.m. den 7 2015, vilket innebär en förstärkning av inkoms- terna för en grupp med en svår ekonomisk situ- ation. Den parlamentariska socialförsäkrings- utredningen överlämnade sitt slutbetänkande Mer trygghet och bättre försäk- ring (SOU 2015:21). I betänkandet föreslås en rad åtgärder som syftar till att värna förtroendet för socialförsäkringarna och göra försäkringarna långsiktigt hållbara. Betänkandet remissbehand- las och kommer därefter att bere- das vidare inom . Den bortre tidsgränsen i sjukpenningen avskaffas Regeringens mål är att sjukfrånvaron ska ligga på en låg och långsiktigt stabil nivå för såväl kvin- nor som män. har dock sjukfrånva- ron ökat och prognosen är att ökningen fortsät- ter 2015–2019. Sjukpenningtalet, dvs. antalet ersatta dagar med sjuk- och rehabiliteringspen- ning per försäkrad i åldern 16–, har stigit till 9,4 da- gar (se diagram 3.13). Ökningen i sjukfrånvaron har skett inom alla sektorer och yrkesgrupper, men ökningen har varit mer påtaglig för kvinnor än för män. Diagram 3.13 Sjukpenningtalet 1994–2019 Dagar per försäkrad 16–64 år 1995 1997 1999 2001 2003 2005 2007 2009 2011 2013 2015 2017 2019 Anm.: Dagar exklusive personer med hel sjuk- och aktivitetsersättning. Det faktum att kvinnor har högre sjukfrånvaro än män kan delvis vara en konsekvens av bris- tande jämställdhet på andra områden, t.ex. ojäm- ställdheten på arbetsmarknaden och den skeva fördelningen av det obetalda hem- och omsorgs- arbetet. Regeringens arbete med att minska skillnaderna mellan kvinnors och mäns villkor på arbetsmarknaden bör därför även bidra till att i större utsträckning minska just kvinnors sjukfrånvaro. Det är även nödvändigt att anlägga ett tydligt jämställdhetsperspektiv när åtgärder inom sjukförsäkringen övervägs och genomförs. Mot bakgrund av tidigare erfarenheter av pe- rioder med snabbt stigande sjukfrånvaro anser regeringen att det är angeläget att vidta åtgärder för att stabilisera sjukfrånvaron. Förebyggande insatser på arbetsplatser är centrala för att und- vika arbetsrelaterade sjukskrivningar. Regeringen har därför inlett samtal med arbetsmarknadens parter om hur sjukfrånvaro bättre kan förebyg- gas och arbetsmiljön förbättras, samt om hur ett ändamålsenligt stöd för rehabilitering och om- ställning bör utformas. Det är också viktigt att rehabiliterande insatser från hälso- och sjukvår- den sker under sjukdoms- perioden, med ett ökat fokus på återgång i ar- bete. Även har en roll i att motverka den ökande sjukfrånvaron. Det är viktigt att säkerställer en kor- rekt tillämpning i sjukförsäkringsärenden för att bidra till att människor kommer tillbaka till ar- bete. Ersättningen från sjukförsäkringen ska ge trygghet och lämnas det tar att återfå arbetsförmågan. Införandet av en tids- gräns för hur länge sjukpenning kan lämnas in- nebär en avvikelse från denna princip. Konse- kvensen har blivit att kvinnor och män som ännu inte återfått sin arbetsförmåga, eller som inte är medicinskt färdiga för att medverka i arbetslivs- inriktad rehabilitering, förlorat sin sjukpenning och i stället hänvisats till Arbetsförmedlingen. En stor andel av de som utförsäkrats blir s.k. återvändare, dvs. de återkommer till Försäk- ringskassan och får sjukpenning efter tiden hos Arbetsförmedlingen. Den bortre tidsgränsen vare sig främjar rehabiliteringsprocessen eller garanterar att de försäkrade får rätt hjälp hos rätt myndighet eller annan aktör. Mot denna bak- grund anser regeringen att den bortre tidsgrän- sen i sjukförsäkringen bör avskaffas. Ett förslag om avskaffad bortre tidsgräns fr.o.m. den 1 janu- ari 2016 har remitterats. Regeringen avser att återkomma till med ett sådant förslag i budgetpropositionen . P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Stärkt ekonomi för personer med låga inkomster har den ekonomiska utsattheten ökat betydligt. Ensamstående kvinnor med barn, ensamstående pensionärer samt personer med sjuk- och aktivitetsersättning hör till de grupper som har allra lägst inkomster. När det handlar om föräldrar drabbar det barnen. Regeringen föreslår i propositionen Vårändringsbudget en rad insatser för att stärka ekonomin för grupper med låga inkomster. Ensamstående föräldrar, oftast kvinnor, har vanligen en svagare ekonomi än föräldrar som är gifta eller sambo. Deras disponibla inkomst be- står till en större andel av familjeekonomiska stöd som t.ex. underhållsstöd och bostadsbidrag. Underhållsstödbeloppet är inte knutet till pris- utvecklingen i samhället och har inte höjts . Dagens underhållsstöd täcker inte längre hälften av normalkostnaden för barnet efter det att hänsyn tagits till barnbidraget. Detta gäller särskilt de äldre barnen inom under- hållsstödssystemet. Då många barn med låg ekonomisk standard lever i hushåll som är mot- tagare av underhållsstöd är det dessutom fördel- ningspolitiskt träffsäkert att höja under- hållsstödet. Därför föreslår regeringen en höj- ning av underhållsstödet med per barn och månad. Regeringen avser även att i budgetproposit- ionen återkomma med förslag om att avskaffa den s.k. fritidspengen som den förra regeringen införde och i stället använda de medel som avsatts för detta ändamål för att höja riksnormen i försörjningsstödet för barn. Alla barn och unga, oavsett bakgrund eller funktionsförmåga, ska ges de bästa förut- sättningarna för att utveckla sin potential och kunna delta på sina egna villkor såväl i skolan som . råder det stora skillnader i landstingens bidragsgivning för standard- glasögon till barn och unga. Alla landsting ger bidrag till standardglasögon eller kontaktlinser efter recept av ögonläkare till barn i åldern 0–. Det är dock få landsting som ger bidrag för glasögon till barn och unga och sub- ventionsgraderna varierar. Regeringen avser att avsätta för att även barn och unga i åldern 8–ska få bidrag för glasögon på motsvarande sätt som barn i åldern 0–. Bostadstillägget till pensionärer är en in- komstprövad förmån som lämnas till pension- P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 ärer som, när hyran är betald, har små ekono- miska marginaler. Bostadstillägget fyller därför en väsentlig funktion för pensionärer med låga inkomster. För att förbättra för dessa pension- ärer föreslår regeringen en höjning av bostadstill- lägget för dem som har fyllt . Förslaget innebär att bostadstillägget fr.o.m. den 1 sep- tember 2015 ska lämnas av bo- stadskostnaden upp till en bostadskostnad om . Regeringen anser att det är angeläget att för- bättra situationen för personer med sjuk- och aktivitetsersättning och föreslår därför i propo- sitionen Vårändringsbudget att den inkomstrelaterade ersättningen höjs från av antagandeinkomsten fr.o.m. . Enligt den beslutade budgeten ska möjlighet- en att skriva av studielån vid en viss ålder slopas. Regeringen menar att denna reform inte bör genomföras då den missgynnar personer med låga inkomster och pensioner, och då särskilt kvinnor. Regeringen föreslår därför att tillförs 2015 för ökade av- sättningar för kreditförluster till följd av att re- formen inte genomförs. och framåt beräknas av- sättas. Välfärdssystemen och ekonomins funktionssätt Välfärdssystemen, eller det sociala skyddsnätet, är en central del av den svenska modellen. Med välfärdssystem avses system för social trygghet i form av sociala försäkringar och andra ersätt- nings- och bidragssystem. Välfärdssystemen i har bidragit till att mot- verka fattigdom och har medverkat till att för- dela de ekonomiska resurserna mer rättvist och ändamålsenligt, såväl mellan individer som över livet. De gör det möjligt för barn i både rika och fattiga hushåll att studera och utvecklas. De som drabbas av arbetslöshet eller sjukdom får genom systemen stöd för att åter komma i arbete. För de äldre betyder pensionerna ekonomisk trygg- het. Syftet med systemen är i första hand att säkra försörjningen under bl.a. barndomen, vid stu- dier, sjukdom, arbetslöshet, funktions- nedsättning och ålderdom.9 Vid studier, föräldra- ledighet och pension syftar välfärdssystemen främst till att omfördela egna inkomster från de perioder i livet då individen arbetar till de peri- oder då individen inte gör det. Systemen ska underlätta omställning vid t.ex. arbetslöshet eller sjukdom. Vid kortare sjukdom eller arbetslöshet fungerar systemen i huvudsak som en inkomst- försäkring. Vid längre frånvaro från arbetslivet ökar inslaget av omställningsförsäkring. Syste- men ger då det stöd och den hjälp som krävs för att den arbetslöse ska kunna återgå till arbetsli- vet.10 Systemen bör vara allmänna och obligatoriska Det finns flera argument för att välfärdsystemen ska vara allmänna och obligatoriska. De risker som försäkringarna ska ge skydd mot är ojämnt fördelade. Det faktum att någon har haft otur och drabbats av sjukdom, arbetsskador eller arbetslöshet ska inte behöva innebära allt för höga kostnader för den enskilde individen. Om endast privata försäkringar fanns skulle sannolikt vissa individer inte få teckna någon försäkring alls, eller få betala en mycket hög premie. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 kan t.ex. gälla dem som har farliga arbeten, ärft- liga sjukdomar eller någon form av funktions- nedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Ytterligare ett problem med frivilliga försäkring- ar är att individer som tror att de har en låg risk att drabbas av t.ex. sjukdom kan välja att inte försäkra sig eftersom de tycker att premien är för hög i jämförelse med den upplevda risken. Det kan leda till en negativ spiral där försäk- ringsgivaren tvingas höja premien successivt då enskilda med låg risk lämnar försäkringen. Mycket talar därför för att allmänna och obliga- toriska försäkringar ger fler skydd till en lägre total kostnad.11 Försäkringsskyddet har successivt urholkats har lönerna vuxit snabbare än ersättningsnivåerna i de större väl- färdssystemen. Detta har medfört att försäk- ringsskyddet från de offentliga systemen succe- sivt har urholkats. Som en följd av detta har kompletterande ersättningar, antingen genom kollektivavtal eller privat tecknade inkomst- försäkringar, ökat i betydelse. omfattas av de anställda av kollektivavtal. Uppgifter om de privata inkomstförsäkringarnas omfattning saknas, men antalet fackförbund som erbjuder kompletterande inkomstförsäkringar har ökat kraftigt. Innehållet i de kompletterande försäkringarna varierar dock mellan olika yrkes- grupper beroende på vilket kollektivavtal eller inkomstförsäkring som de omfattas av. Systemen påverkar ekonomins utveckling… Välfärdssystemen har också kopplingar till till- växten och samhällsekonomin i stort.12 På mikronivå kan välfärdssystemen påverka tillväx- ten genom att förhindra förlust av produktivt kapital. När en tids sjukdom eller arbetslöshet inte leder till permanent utslagning från arbets- marknaden, utan till återgång i arbete efter reha- bilitering eller utbildningsinsats, bidrar väl fun- gerande socialförsäkringar till tillväxt och ökad sysselsättning. Stora inkomstbortfall eller låga inkomster kan annars medföra att individen inte har möjlighet att göra de investeringar som krävs för att han eller hon ska kunna försörja sig, t.ex. 9 Formellt är den inkomstrelaterade arbetslöshetsförsäkringen inte obligatorisk men ingår som en del av den aktiva arbetsmarknadspolitiken. 10 Mer trygghet och bättre försäkring (SOU 2015:21). 11Mer trygghet och bättre försäkring (SOU 2015:21). 12Stycket följer Mathers och , Social protection and growth, , 2014. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 genom att skaffa körkort och köpa en bil. Studi- emedelssystemet gör det vidare ekonomiskt möjligt för alla att utbilda sig oavsett ekonomisk bakgrund. På makronivå kan välfärdssystemen påverka tillväxten direkt genom att öka hushållens pro- duktivitet, höja utbildningsnivån och förbättra allokeringen av arbetskraft. Arbets- marknadspolitiken och arbetslöshetsförsäk- ringens nivå och utformning har stor betydelse. Avvägningen mellan å ena sidan trygghet och bra matchning och å andra sidan drivkrafter att und- vika arbetslöshet är viktig men svår. Allt för höga ersättningar kan förlänga arbetslöshets- tiderna genom att det blir mindre lönsamt att arbeta. Allt för låga ersättningar kan leda till att arbetslösa tvingas ta det första jobb som erbjuds oavsett om det matchar dennes kompetens eller inte.13 Effekterna på sysselsättningen av en rela- tivt låg ersättningsnivå kan därför bli såväl posi- tiva som negativa. Välfärdssystemen spelar också en viktig roll för att stabilisera utvecklingen över konjunkturcykeln. Länder med väl utvecklade välfärdssystem klarade t.ex. finanskrisen bättre.14 …och bidrar till ökad sammanhållning Välfärdssystemen kan också bidra till samman- hållning och tillit i samhället genom att de skapar en trygghet som underlättar omställningen till nya arbeten eller arbetsplatser.15 Arbetslöshets- försäkringen kan bidra till ökad produktivitet genom att anställda vågar ta risken att flytta från en trygg men lågproduktiv anställning till en mer produktiv men mindre säker anställning, utan att riskera att förlora sin försörjning.16 Även väl- färdssystemens interaktion med demografin kan påverka tillväxten. Rätt utformade pensionssy- stem skapar incitament att arbeta längre då me- dellivslängden stiger. Föräldraförsäkringen och andra barnförmåner gör, i kombination med en välutbyggd barnomsorg till låg kostnad, det möj- ligt att förena arbete och föräldraskap. Om det föds fler barn minskar försörjningsbördan . Viktigt med väl utformade system Det är inte möjligt att på ett enkelt sätt avgöra om välfärdssystemens sammantagna effekter på tillväxten är positiva eller negativa, vare sig på teoretisk eller på empirisk grund. Välfärds- systemens effekter på tillväxten beror i hög grad på hur de utformas. Vid ändringar i systemen är det därför angeläget att på bästa sätt ta till vara den samlade kunskap som finns om sambandet mellan dem och ekonomins utveckling. 13Hjälpa eller stjälpa? En om kontrollfunktionen i arbets- löshetsförsäkringen (Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi 2012:6). 14Alderman och Yemtsov, Productive Role of Safety Nets, , Discussion paper 1203, 2012. och , Social protection and growth, Overseas Devel- opment Institute, 2014. 16Economic Studies No. 35 – Social protection and growth (2002). En human och rättssäker asylpolitik ska ha en human och rättssäker asylpoli- tik och vara en för den som flyr undan förföljelse och förtryck. Det råder en bred parlamentarisk samsyn om att inom ra- men för den reglerade invandringen ska ha en migrationspolitik som värnar asylrätten, under- lättar rörlighet över gränser, som möjliggör för arbetstagare att söka jobb och företag att anställa över gränserna, tillvaratar och beaktar migration- ens utvecklingseffekter samt fördjupar det euro- peiska och internationella samarbetet. Vår omvärld präglas av flera svåra väpnade konflikter som skapar stort humanitärt lidande och driver allt fler människor på flykt. Enligt () står vi inför den allvarligaste flyktingssituationen sedan , med fler än 50 miljoner per- soner på flykt i världen.