prop · H20365 · 2015-03-11 00:00:00 — förlängde EU sina ensidiga handelslättnader gentemot , som infördes i samband med att de politiska delarna undertecknades. ratificerades associeringsavtalet av och i en gemensam ceremoni. genomfördes parlamentsval i . Trots svåra förutsättningar – bland annat kunde inte valet genomföras på eller i separatistkontrollerade Donetsk och Luhansk – fick valet gott betyg av internationella observatörer. Reforminriktade partier som förespråkar ett EU-närmande, med president och premiärminister respektive partier i täten, nådde stora framgångar. ekonomi var hårt pressad och den nationella valutan, hryvnan, föll kraftigt. EU offentliggjorde ett omfattande stödpaket om totalt ca –2020, inklusive i makrofinansiellt stöd. EU:s makrofinansiella stöd är kopplat till ett tvåårigt reformprogram från IMF med lån om . Energiförsörjningen fortsatte att vara en viktig fråga för ukrainsk ekonomi och med avgörande bäring på det säkerhetspolitiska läget. I de bilaterala förhandlingar som faciliterades av EU nåddes en överenskommelse mellan för att säkerställa gasleveranserna från till . På viseringsområdet har börjat genomföra en handlingsplan som, när alla ingående åtgärder bedöms vara genomförda, ska leda till viseringsfrihet för ukrainska medborgare till Schengenområdet. Både associeringsavtalet och handlingsplanen för viseringsfrihet förutsätter breda och omfattande reformer. EU lanserade en civil rådgivande insats (EUAM), för stöd till reform av den civila säkerhets- sektorn, inklusive rättsväsendet. Relationerna mellan och inom ramen för Östliga partnerskapet har fortsatt att utvecklas positivt. mellan och undertecknades av Avtalet omfattar ett närmare samarbete inom ett stort antal sektorer, i syfte att fördjupa relationerna och anpassa regelverk till EU:s på grundval av gemensamma värderingar. Efter att avtalet ratificerats av började delar av avtalet att Till de delar som tillämpas provisoriskt hör handelsdelen, vilket innebär att ett långtgående frihandelsområde har upprättats mellan och EU. träder i kraft i sin helhet efter det att det ratificerats av EU:s medlemsstater och av . Redan innan frihandelsavtalet trädde i kraft fick en betydande handelsliberalisering genom EU:s system med ensidiga Två beslut trädde i kraft som ytterligare utökade handelsförmåner enligt detta system. trädde en förordning i kraft som innebär att de tidigare kvotbegräsningarna helt togs bort för moldaviskt vin som importeras till Bakgrunden var att infört ett importstopp för Ett beslut om fördubbling av de tullfria kvoterna för ett antal moldaviska frukter (äpplen, plommon och vindruvor) har antagits av rådet och . Beslutet är utformat så att det kan tillämpas från och gälla till och med den 31 , när förordningen om ensidiga handelsförmåner för Detta innebär en tillfällig ytterligare handelslättnad, utöver de tullfria kvoter som redan är i kraft enligt frihandelsavtalet. Även när det gäller dessa beslut är bakgrunden ryska importbegränsande åtgärder som vidtagits mot moldaviska livsmedel och som drabbat kan moldaviska medborgare resa Beslutet fattades efter det att framgångsrikt genomfört en särskild handlingsplan för viseringsfrihet som upprättats mellan och . De formella förhandlingarna om , i det s.k. 5+2-formatet, där EU deltar som observatör, har fortsatt , dock utan större konkreta resultat. beslöt EU att formellt förlänga de reserestriktioner som tidigare riktats mot personer med ansvar för en kampanj mot skolor i Transnistrien som använder latinskt alfabet. beslutade dock att listan med personer som ska omfattas av åtgärderna ska förbli tom. EU:s gränsövervakningsinsats (EUBAM), som verkar på gränsen mellan och , har fortsatt sitt arbete . mellan och undertecknades av parterna i . Avtalet omfattar ett närmare samarbete inom ett stort antal sektorer, i syfte att fördjupa relationerna och anpassa regelverk till EU:s på grundval av gemensamma värderingar. Efter att Skr. 2014/15:65 avtalet ratificerats av började delar av avtalet att tillämpas Till de delar som tillämpas provisoriskt hör handelsdelen, vilket innebär att ett långtgående frihandelsområde har upprättats mellan och EU. Associerings- avtalet träder i kraft i sin helhet efter det att det ratificerats av EU:s medlemsstater och av . Viseringsdialogen mellan och har fortskridit med utgångspunkt i handlingsplanen för viseringsliberalisering. bekräftade rådet kommissionens bedömning att övervakningen av handlingsplanens andra fas kan inledas. har EU uttalat sig om vikten av att rättsväsendets arbete i präglas av transparens och proportionalitet, fritt från politiska motiv. Detta sedan rättsliga åtgärder vidtagits mot personer som under tidigare regering innehavt centrala politiska positioner. EU:s civila observatörsinsats EUMM , som upprättades efter den väpnade konflikten mellan och , fortsatte att övervaka eldupphöravtalets genomförande. Insatsens mandat förlängdes till . De internationella samtalen i som inleddes som en del av eldupphöravtalet 2008 fortsatte . EU har fortsatt att uppmana att leva upp till sina internationella åtaganden när det gäller demokrati, mänskliga rättigheter och respekt för rättsstatens principer och krävt att samtliga politiska fångar ska friges och rehabiliteras. EU:s sanktioner mot om- fattar viseringsförbud och frysningar av tillgångar för en rad personer och företag samt förbud mot handel med vapen och materiel för intern repression. Sanktionerna förlängdes med , mot bakgrund av otillräckliga framsteg när det gäller de områden som EU identifierat. Förlängningen omfattade även den suspenderade tillämp- ningen av viseringsförbudet när det gäller den vitryska utrikesministern, i syfte att möjliggöra dialog. beslutades om uppdateringar av listan med personer som är föremål för restriktiva åtgärder. På grund av bristen på demokrati och respekt för mänskliga rättigheter saknar ett uppdaterat juridiskt ramverk för samarbete med EU, men landet omfattas av det Östliga partnerskapet och deltar aktivt i samarbetets multilaterala del. inledde EU förhandlingar om viseringsförenklings- och återtagandeavtal i syfte att förenkla resande för den vitryska allmänheten. Relationerna med och har fortsatt att utvecklas inom ramen för Östliga partnerskapet. finns s.k. partnerskaps- och samarbetsavtal och diskussioner har fortgått om hur EU:s kontraktuella relation 2014/15:65 med respektive land kan utvecklas. Förhandlingarna mellan och om ett associeringsavtal, inklusive ett djupgående frihandels- område, avbröts då meddelade sin avsikt att söka medlemskap i unionen. Viseringsförenklings- och återtagandeavtalen med respektive trädde i kraft , och samarbetet mellan EU och de båda länderna inom partnerskapen för rörlighet har fortsatt. EU har uttalat oro över en fortsatt försämring av läget när det gäller mänskliga rättigheter i , inklusive en rad arresteringar av människorättsaktivister och journalister. EU har konstaterat att dessa ger intryck av att myndigheterna systematiskt söker begränsa utrymmet för offentlig debatt och för det civila samhället. har EU genomfört möten bilateralt, i form av samarbetsråd med , , och , och besök i regionen av EU:s dåvarande särskilda representant. Därutöver har möten ägt rum gemensamt, dels i form av justitieministerkonferens i Astana, dels inom ramen för programmet för gränskontroll i (BOMCA) och på teman som miljö, vatten och klimat. Dialoger om mänskliga rättigheter har genomförts med samtliga centralasiatiska länder. Möte i säkerhetsdialogen på hög nivå mellan EU och de centralasiatiska republikerna var planerad att äga rum men sköts upp till 2015. skedde tre förhandlingsrundor om ett fördjupat partnerskaps- och samarbetsavtal mellan och . besökte president för att gemensamt med kommissionens ordförande avsluta förhandlingarna. Förhandlingar om ett kazakiskt inträde i WTO har intensifierats med förhoppning om avslut under första halvan av 2015. Arbetet med att genomföra för fortgår och en uppdatering av strategin väntas . Strategin behandlar områdena mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstat, utbildning, ekonomi, handel och investeringar, energi och transport, miljö och vatten samt gemensamma hot och utmaningar. har EU tagit fram en ny flerårig utvecklingsstrategi för regionen som ska löpa , liksom individuella program för länderna i regionen. EU-delegationer finns i fyra av de centralasiatiska länderna och beslut finns att stärka närvaron i genom att omvandla det diplomatiska sektionskontoret till en EU-delegation. avslutade EU:s särskilda representant () sin tjänstgöring och ersattes av ett särskilt sändebud, (EUSE). har förordat att EUSR-mandatet ska återinrättas för att stärka EU:s relationer med de centralasiatiska länderna, bidra till samordningen av EU:s Centralasienpolitik och till genomförandet av EU:s Centralasien- strategi. Den israelisk-palestinska fredsprocessen är en prioriterad fråga för EU. Rådsslutsatserna som antogs av rådet för utrikes frågor ligger fortsatt till grund för EU:s Mellanöstern-politik. De freds- förhandlingar som återupptogs 2013, under ledning av utrikes- minister, suspenderades . Förhandlingarna blev resultatlösa när det gäller de s.k. slutstatusfrågorna – gränser, säkerhet, flyktingar, och vatten/naturresurser. Det tredje kriget i blev den mest förödande väpnade konflikten i området sedan tillbakadragande 2005, med omfattande förstörelse av bostäder och infrastruktur och 2 200 döda, varav över 1 500 civila inklusive 500 barn. EU har fördömt dödandet av civila och påtalat att retaliering måste vara proportionerlig och i enlighet med internationell humanitär rätt, och att civilas liv måste skyddas. har EU klargjort rätt till självförsvar och i skarpa ordalag fördömt de urskiljningslösa raketbeskjutningarna från in i . Vidare har EU uppmärksammat den allvarliga humanitära krisen i och vid en givarkonferens i utlovat stöd till återuppbyggnaden av . I avsaknad av pågående fredsförhandlingar har EU verkat för en permanent vapenvila i och för vägen framåt mot en slutstatus- lösning, i dialog med och den s.k. kvartetten (FN, EU, , ) samt . EU har fortsatt att genomföra de slutsatser som rådet för utrikes frågor beslutade om samt , juli, . EU har bland annat tydliggjort sin beredskap att bidra till genomförandet av en framtida överenskommelse. EU har deklarerat att parternas framtida relationer till EU kommer att bero på hur de agerar för en framtida tvåstatslösning och har uppmanat dem att undvika åtgärder som underminerar en möjlig slutstatusöverenskommelse. EU:s medlems- stater har även kommit överens om gemensamma budskap till företag och EU-medborgare om ekonomisk verksamhet i bosättningar. EU har fortsatt genomföra de av kommissionen publicerade riktlinjerna för israeliska entiteters möjligheter att delta i EU:s samarbetsprogram, bland annat på forskningsområdet. Dessa klargör att endast israeliska entiteter som är registrerade och bedriver sin verksamhet i inom 1967 års gränser kan bli aktuella för EU-stöd. EU är den största givaren till den palestinska myndigheten och ger omfattande stöd till palestinskt statsbyggande. bidrog också med personal till EU:s polisinsats i de palestinska områdena, EUPOL COPPS, som har gjort betydande insatser. EU har fortsatt sitt intensifierade samarbete med med bl.a. ett partnerskap för rörlighet med , i vilket deltar, och inledda diskussioner om djupgående frihandelsavtal (DCFTA). 2014/15:65 har antagit en ny konstitution och haft parlaments- och presidentval. En fullständig valobservatörsmission från EU, inklusive en svensk valobservatör, har följt dessa två val. EU:s utrikesministrar antog rådsslutsatser som berömde antagandet av konstitutionen och särskilt uppmärksammade den ansvarsfulla och inkluderande nationella dialogen. har beviljats ett makrofinansiellt stöd i form av ett lån på av EU. Repressionen i har förvärrats och den politiska polariseringen har ökat. Flera terrorattacker har ägt rum, bland annat på . Två massdödsdomar kritiserades skarpt, bland annat av EU. antogs en ny konstitution genom folkomröstning där EU närvarade med valexperter. EU:s utrikesministrar välkomnade konstitutionens innehåll i rådsslutsatser , men uttryckte oro över situationen för mänskliga rättigheter. Före detta försvarsministern vann presidentvalet . EU sände en valobservatörs- mission, som konstaterade att valet ägt rum i ett klimat av saknad av de fundamentala fri- och rättigheter som slås fast i den nya konstitutionen. EU:s höga representant har besökt , bl.a. inför presidentvalet. Situationen i försämrades kraftigt . En ljusglimt var dock att en konstituerande församling valdes , där EU närvarade med valexperter. hölls val till representanthuset som var tänkt att efterträda nationalkongressen. I spåren av parlamentsvalet uppstod en maktkamp mellan olika grupper vilket resulterade i två rivaliserande parlament och regeringar. Efter sommarens hårda strider drog sig stora delar av det internationella samfundet av säkerhetsskäl ut ur . Den civila GSFP-insatsen för att utbilda libysk gränspersonal, som sjösattes , omlokaliserades temporärt till . Ett medlingsinitiativ inleddes i FN:s regi i syfte att få slut på krisen. EU:s utrikesministrar har i rådsslutsatser uttryckt oro över situationen, betonat vikten av en politisk lösning och gett stöd till FN:s medlingsinitiativ. utsågs till EU:s särskilde Libyensändebud, men blev utnämnd till FN:s generalsekreterares särskilde Libyen- sändebud. EU har sedan krisen eskalerade bidragit med i humanitärt stöd till . Oroligheterna i inleddes då demonstranter som försökte uttrycka sitt missnöje mot den syriska regimen brutalt slogs ned. Konflikten har utvecklats till ett regelrätt inbördeskrig som orsakat över 190 000 dödsoffer, ca 7,5 miljoner internflyktingar och att över 3 miljoner människor har tvingats lämna landet. EU har återkommande, i rådsslutsatser och i uttalanden från den höga Skr. 2014/15:65 representanten fördömt våldet och uppmanat parterna till en fredlig EU beslutade att införa sanktioner mot den syriska regimen och mot de personer, företag och institutioner som är ansvariga för det våldsamma förtrycket. Dessa har successivt utvidgats då våldet har fortsatt. EU har tillsammans med övriga medlemsstater bidragit med , varav med , i humanitärt och annat bistånd sedan konflikten bröt ut. Situationen fortsatte att kraftigt försämras . EU har uttryckt oro för att inte bara allvarligt påverkar , utan även dess grannländer. Mot bakgrund av bl.a. de regionala konsekvenserna har EU välkomnat att betonat vikten av att hitta en politisk lösning på . Detta budskap underströks bl.a. i samband med det förhandlingsförsök under FN:s regi som ägde rum i mellan de två parterna. Arbetet med att eliminera rapporterade kemiska vapen är i det närmaste avslutat, ett arbete som EU har gett stöd till. Till följd av oron över terrororganisationen ökade våld i och antog FN respektive september två säkerhetsrådsresolutioner för att bekämpa ISIL och extrema gruppers aktiviteter. EU följde upp detta arbete med att anta en EU-strategi mot terrorism och utländska stridande. Unionen för (UfM) bildades och är en fortsättning på Barcelonaprocessen. Ombildningen syftade till att ge samarbetet mellan EU och dess sydliga partnerländer en starkare politisk förankring. Utöver EU:s medlemsstater deltar , , , , , , , , , , , , och , samt . har meddelat att de suspenderat medlemskapet i UfM. Detta samarbete, som ofta övergripande kallas EuroMed, har en tonvikt på gemensamma värderingar om demokrati och mänskliga rättigheter och är ett forum för en politisk dialog mellan arabstaterna, EU, och . UfM har utsett samordförandeskap där EU:s utrikestjänst representerar EU och partnerländerna. Sekretariatet i har under generalsekreteraren, som omvalts för en andra period, konsoliderat organisationen och drivit arbetet med att identifiera ett växande antal projekt inom de prioriterade områdena solenergi, vatten, transport, företagsutveckling, räddningstjänst och sociala frågor samt högre utbildning och forskning. En rad expertmöten har hållits inom UfM . Ministermöten har ägt rum om industri, miljö och klimat samt om digitaliserad ekonomi. Som en uppföljning av UfM:s generalsekreterares besök i inleddes ett samarbete med Sida som inbjöds att delta i en konferens om kvinnor och ekonomisk utveckling. Frågan om kärntekniska program har fortsatt att stå högt på EU:s dagordning. Fokus har legat på att under ledning av den höga representanten genomföra den interimsöverenskommelse som och de s.k. E3+3 (, och samt , och ) enades om . som en följd av interimsöverenskommelsen beslut om att suspendera vissa sanktioner för en sexmånadersperiod, mot att accepterade ökade inspektioner och rapporteringskrav till Internationella atom- energiorganet (). Målet var att inom den föreskrivna sexmånaders- perioden nå fram till en allomfattande överenskommelse om den Som en del av utökade dialog med omvärlden besökte den höga representanten för samtal med presidenten och utrikesministern men även med representanter för civilsamhället. Eftersom parterna inte kunnat enas om en allomfattande överens- kommelse kom de överens om att förlänga tillämpningen av interims- överenskommelsen fram till och med . konstaterades att parterna behövde ytterligare tid för att komma fram till en allomfattande överenskommelse varför interimsöverenskommelsen förlängdes fram till och med . har fortsatt att stötta EU:s sanktionspolitik mot och uppmanat parterna att göra sitt yttersta för att genom diplomatiska ansträngningar nå fram till en har därutöver konsekvent förordat att EU:s sanktionspolitik ska vila på rättssäker grund och inte störa legitim handel eller humanitära behov. EU har reagerat kraftfullt mot den försämrade situationen för de mänskliga rättigheterna i , inte minst det ökade antalet avrättningar. De restriktiva åtgärderna mot individer som är ansvariga, eller har kopplingar till dessa, för genomförande av allvarliga kränkningar mot mänskliga rättigheter i har förlängts. av eventuella tillgångar och reseförbud inom EU och omfattar för närvarande 87 individer och en enhet. bristande respekt för de mänskliga rättigheterna har upp- märksammats och kritiserats av EU genom uttalanden av den höga representanten och dennes talesperson. EU har även aktivt stöttat arbetet i FN för att förbättra situationen för de mänskliga rättigheterna i . Utvecklingen i har dramatiskt försämrats på grund av terroristorganisationen framfart i de norra, västliga och centrala delarna av landet. Detta har inneburit en våg av brutala övergrepp mot etniska och religiösa grupper, med bl.a. folkfördrivningar, mord, sexuella övergrepp och andra brott mot de mänskliga rättigheterna. Utvecklingen i , och närliggande , har kommit att inta en central plats på dagordningen för såväl EU:s utrikesministrar som stats- och regeringschefer som fördömt våldet och uttryckt stöd för politiska processer som ett komplement till den USA-ledda koalitionens flyg- angrepp mot ISIL-mål i landet. EU och dess medlemsstater har också Skr. 2014/15:65 förklarat sig villiga att på olika sätt bidra till arbetet med att bekämpa ISIL och stödja . Vid årsslutet uppskattades att ISIL kontrollerar av territorium vilket resulterat i en mycket allvarlig humanitär situation med drygt 2 miljoner internflyktingar och drygt 5 miljoner människor i behov av humanitärt stöd. EU har avsatt i humanitärt stöd till , och även etablerat ett permanent ECHO-kontor i i norra . Till detta kommer omfattande bilateralt humanitärt stöd från EU:s medlemsstater. har EU bidragit med i bistånd till . För perioden –2020 har avsatts bl.a. för att stärka respekten för de mänskliga rättigheterna och för att förbättra skolväsendet. Stöd kommer även att ges till säkerhetssektorreform. EU undertecknade 2012 ett partnerskaps- och samarbetsavtal med som tillämpas provisoriskt i avvaktan på ratificering av samtliga medlemsstater. ratificerade avtalet 2014. Det första toppmötet mellan och hölls i . Mötet fokuserade framför allt på ekonomiska frågor, inklusive de pågående förhandlingarna om ett transatlantiskt frihandels- och investeringsavtal (TTIP). På dagordningen stod också klimat- och energifrågor liksom utvecklingen i och . En viktig målsättning med toppmötet var att visa på transatlantisk enighet i spåren av Ukrainakrisen och att ge politiskt stöd till TTIP-förhandlingarna. Vid toppmötet lanserades bl.a. en strategisk cyberdialog mellan och . Efter inledande mer övergripande diskussioner har TTIP-förhandlingarna gått in i en mer konkret fas. Sju förhandlingsrundor har ägt rum sedan förhandlingarna lanserades . TTIP är den viktigaste regionala frihandelsförhandlingen som EU inlett. Avtalet är tänkt bli mer omfattande och djupgående än något av de frihandelsavtal som EU tidigare ingått. Ett framtida avtal skulle ha stor betydelse för att stärka de transatlantiska relationerna såväl ekonomiskt som politiskt. Ett toppmöte hölls mellan och i . Toppmötet markerade slutet för förhandlingarna om ett strategiskt partnerskapsavtal och om frihandelsavtalet mellan och . nåddes också en lösning av kanadensisk export av sälprodukter till EU och släppte sin tidigare reservation mot EU:s observatörskap i . Toppmöten mellan och och hålls som regel Motpart till EU är den regionala alliansen som ersatte Rio-gruppen 2010. Det senaste toppmötet mellan EU och CELAC hölls i , och nästa planeras till i . Regionala associerings- och frihandelsavtal EU arbetar med och för att utöka frihandeln EU:s associeringsavtal med ( , , , , och ) och frihandelsavtalet med och ingicks 2010 och började anslöt sig till frihandelsavtalet med Den formella EU-processen för att anta anslutning till avtalet har inletts. EU har ett frihandelsavtal med och, , ett associeringsavtal med . Båda avtalen fungerar väl och årliga Såväl som har efterfrågat en uppdatering av avtalen. EU och den s.k. sydliga gemensamma marknaden () har ett ramavtal för samarbete. arna mellan EU och om ett djupare samarbete inom ramen för Nio förhandlingsrundor har genomförts, men har framstegen varit begränsade. Ett associeringsavtal mellan EU och skulle skapa ett av världens största frihandelsområden med över 700 miljoner människor. Utvecklingsinstrumentet styr EU:s samarbete med både För 18 latinamerikanska mottagarländer utarbetas sjuåriga strategier för perioden –2020. regionala och subregionala samarbetsprogram. prioriteringarna för EU:s bistånd till är att bekämpa fattigdom och social ojämlikhet, att främja fred och gott samhällsstyre, och att stödja regional integration. Fördjupad regional integration i är också en förutsättning för att frihandelsområden med EU ska kunna utvecklas till sin fulla har i bl.a. betonat vikten av nationellt ägarskap, komplementaritet och givarsamordning med betoning på lokal I linje med dessa tankar genomför EU och EU:s medlems- stater nu gemensam programmering av biståndet i flera latinamerikanska Europeiska utvecklingsfonden (EDF) samlar EU:s resurser för utvecklingssamarbete med , och . ligger fokus på att förändra ensidigt beroende av råvaruexport genom att utveckla tjänstesektorerna och förbättrad integration i den Det regionala forumet CARIFORUM, med 16 deltagande stater, är dialogpart inom EU:s utvecklingssamarbete med Skr. 2014/15:65 . 15.7.3EU:s relation med några viktiga partner i och och EU inrättade 2007 en fördjupad relation i form av ett strategiskt partnerskap. Den gemensamma handlingsplanen fortsatte att genomföras . Partnerskapet omfattar bl.a. politiska och ekonomiska frågor, handelsfrågor, klimatfrågor och hållbar utveckling, mänskliga rättigheter, utbildning och vetenskap samt kulturella frågor. har nya dialoger om internationell fred och säkerhet samt om narkotika inrättats. och EU har ett globalt samarbetsavtal som inbegriper politisk dialog, handel och samarbete. En uppdatering av det globala avtalet diskuteras mellan de båda parterna. är också en av EU:s strategiska partner, vilket har möjliggjort en breddad dialog och fördjupat samarbete.