prop · H30344 · 2015-11-05 00:00:00 — Bedömningen att tillfälliga lärare och förskollärare omfattas av undan- tagen från legitimationskravet i skollagen innebär att de även i övrigt kommer omfattas av samma bestämmelser i skollagen som andra lärare och förskollärare som får bedriva undervisning enligt dessa bestämmel- ser. 9.3Tillfällig yrkesutövning inom hälso- och sjukvården och veterinäryrket Regeringens förslag: Patientsäkerhetslagen ska ändras så att det möj- liggörs för tillfälliga yrkesutövare att använda svenska yrkestitlar i de fall detta följer av direktivet. Patientsäkerhetslagen ska även ändras så att tillfälliga yrkesutövare inte anges som en särskild grupp av hälso- och sjukvårdspersonal. Regeringens bedömning: Systemet med tidsbegränsade legitima- tioner vid tillfällig yrkesutövning inom hälso- och sjukvården bör övergångsvis behållas. Utredningens förslag: Överensstämmer delvis med regeringens för- slag och bedömning. Utredningens förslag omfattar inte sådana lagänd- ringar som möjliggör för tillfälliga yrkesutövare som förhandskontrol- leras att utöva yrket under svensk yrkestitel eller för läkare, tandläkare och sjuksköterskor att tillfälligt utöva yrket i under svensk specialisttitel. Utredningens förslag innebär vidare, till skillnad från regeringens, att systemet med tidsbegränsade legitimationer vid tillfällig yrkesutövning inom hälso- och sjukvården avvecklas. Promemorians förslag: Överensstämmer delvis med regeringens för- slag. I promemorian föreslås att regeringen ska få meddela föreskrifter om vilken yrkestitel som ska användas av den som har rätt att tillfälligt utöva yrket i . Förslaget innebär vidare att läkare, tandläkare och sjuksköterskor ska ha rätt att använda en specialisttitel även i de fall det framgår av särskilda föreskrifter. I promemorian föreslås också, till skill- nad från i regeringens förslag, ett ytterligare bemyndigande. Remissinstanserna: När det gäller utredningens förslag är flera remissinstanser, däribland , Privattandlä- karna, , Tjänstemännens Centralorgani- sation och , kritiska till att det ska vara möj- ligt att tillfälligt vara verksam i utan att ha en svensk legitimat- ion. anser att samma krav ska gälla för tillfälliga tjänster som för tjänster som görs . SRAT och förordar den nuvarande lösningen med tidsbegränsad legitimation för tillfälliga yrkesutövare inom hälso- och sjukvården. () och Lärarnas ansvars- nämnd påtalar att yrkesutövare som tillfälligt utövar yrken i utan legitimation inte kan bli föremål för samma disciplinära åtgärder avse- ende yrkesutövningen som andra utövare av yrket här i landet. När det gäller promemorians förslag tillstyrker , och Kommuner och Landsting de föreslagna ändringarna i patientsäkerhetslagen. inga invändningar mot de ändringar som föreslås. terar att regleringen genomförs genom föreskrifter av regeringen. styrelsen avstyrker förslagen i denna del. torde inte vara nödvändigt om de svenska bestämmelserna om förhands- Myndigheten anser att det bör anges direkt i 4 kap. 8 § patientsäkerhetslagen att yrkestiteln får användas även av den som har rätt att tillfälligt tillhandahålla tjänster inom yrket, alternativt att det inte behöver göras någon ändring i paragrafen om möjligheten att utfärda tidsbegränsade bevis om specialistkompetens behålls under en över- I fråga om specialistsjuksköterskor anför att det kan ifrågasättas om det är nödvändigt att använda sig av möjligheten till förhandskontroll av denna grupp. avstyrker förslagen i promemorian. Skälen för regeringens förslag och bedömning Enligt artikel 7.3 i yrkeskvalifikationsdirektivet ska tillfällig yrkesut- övning som huvudregel ske under den yrkestitel som används i yrkesut- För de yrken som omfattas av bestämmelserna om samordning av minimikraven för utbildning ska dock yrkesut- övningen ske under den yrkestitel som används i den mottagande staten. Utredningen har föreslagit ett tillägg i 4 kap. 5 § patientsäkerhetslagen (2010:659) med innebörd att yrkestitlarna apotekare, barnmorska, läkare, sjuksköterska och tandläkare får användas av den som har rätt att tillfäl- ligt utöva yrket i . Till följd av regeringens bedömning att syste- met med tidsbegränsade legitimationer för tillfälliga utövare av reglerade yrken på hälso- och sjukvårdsområdet övergångsvis ska behållas (se nedan) behöver dock paragrafen inte ändras. Det följer av dess nuvarande lydelse att den som har legitimation för yrket får använda Bestämmelsen gäller samtliga legitimationsyrken på hälso- Därutöver följer av artikel 7.4 sjätte stycket i yrkeskvalifikationsdirek- tivet att tillfälliga yrkesutövare, vars kvalifikationer har kontrollerats på förhand, ska tillhandahålla sina tjänster under den mottagande medlems- Utredningens förslag innefattade inte användande av yrkestitlar för personer vars kvalifikationer kan förhandskontrolleras. syfte att genomföra artikel 7.4 i direktivet på ett korrekt sätt föreslogs i promemorian ett nytt bemyndigande med innebörd att regeringen får meddela föreskrifter om vilken yrkestitel som ska användas av den som har rätt att tillfälligt utöva yrket i . Regeringen anser dock att sådana föreskrifter bör meddelas med stöd av det bemyndigande som föreslås i den nya lagen om erkännande av yrkeskvalifikationer, se Vidare bör, med stöd av det bemyndigande som föreslås i den nya lagen om erkännande av yrkeskvalifikationer (se avsnitt 5), särskilda föreskrifter meddelas om vilka specialisttitlar som ska användas av till- 2015/16:44 fälliga yrkesutövare enligt vad som följer av artikel 7.3 och 7.4 i yrkes- kvalifikationsdirektivet. Följaktligen bör det framgå av 4 kap. 8 § patientsäkerhetslagen att läkares och tandläkares specialisttitlar får användas även i de fall det särskilt föreskrivs. Enligt 4 kap. 9 § patientsäkerhetslagen får en sjuksköterska använda en titel som motsvaras av en specialistsjuksköterskeexamen endast om han eller hon har avlagt en sådan examen. Av förarbetena (prop. 2009/10:210 s. 204) framgår att med examen enligt bestämmelsen avses en specialist- sjuksköterskeexamen enligt högskoleförordningen (1993:100). Särskilda föreskrifter bör kunna meddelas om rätten att använda en skyddad speci- alisttitel för sjuksköterskor som inte har en sådan examen. Även dessa föreskrifter bör meddelas med stöd av det bemyndigande som föreslås i den nya lagen om erkännande av yrkeskvalifikationer. Även av 4 kap. 9 § patientsäkerhetslagen bör det därför framgå att rätten att använda titeln specialistsjuksköterska inte är begränsad till de fall som avses i den paragrafen, utan får användas även i de fall det särskilt föreskrivs. Läkares, tandläkares och sjuksköterskors specialisttitlar får anses utgöra yrkestitlar enligt direktivet. Enligt 4 kap. 8 § patientsäkerhetslagen ska en legitimerad läkare eller tandläkare som har gått igenom viss vida- reutbildning efter ansökan få bevis om specialistkompetens. En läkare eller tandläkare får ange att han eller hon har specialistkompetens inom specialiteten i sitt yrke endast om han eller hon har sådan kompetens. Enligt 10 § samma kapitel prövar ansökningar om bevis om specialistkompetens. Regeringen delar bedömning att bestämmelsen bör förtydligas på så sätt att det framgår att en specia- listtitel endast får användas av den som har ett bevis om specialistkom- petens. Det följer av 3 kap. 4 § första stycket 2 lagen om verksamhet inom dju- rens hälso- och sjukvård (2009:302) och föreskrifter meddelande med stöd av den lagen, att den som tillfälligt utövar veterinäryrket i i enlighet med direktivet får använda sig av den svenska titeln. I enlighet med vad som anförts i avsnitt 5 bör dock en följdändring göras så att bestämmelsen anpassas till att tillfälligt utövande nu ska regleras i den horisontella lagen om erkännande av yrkeskvalifikationer. Tidsbegränsade legitimationer inom hälso- och sjukvården behålls Flera remissinstanser anser att systemet med tidsbegränsade legitima- tioner inom hälso- och sjukvården även fortsatt bör finnas kvar för till- fälliga yrkesutövare. () anför att tillfälliga yrkesutövare inom hälso- och sjukvården inte kommer att kunna stå under samma tillsyn och vara föremål för samma discipli- nära åtgärder som yrkesutövare med legitimation. För att sådana åtgärder ska kunna vidtas menar att det krävs ändringar i patientsäkerhet- slagen eller att systemet med tidsbegränsade legitimationer behålls. När det gäller yrken inom hälso- och sjukvården bedömer regeringen att systemet med tidsbegränsade legitimationer vid tillfällig yrkesutöv- ning ska behållas övergångsvis. Skälen för att behålla systemet är att de tidsbegränsade legitimationerna är det enda sättet att säkerställa att tillfälliga yrkesutövare står under samma tillsyn som etablerade Eftersom åtgärder som begränsar yrkesutövandet är kopplade till innehavet av en legitimation kan sådana åtgärder vidtas Prop. 2015/16:44 även mot tillfälliga yrkesutövare. Detta skulle inte vara möjligt utan tidsbegränsade legitimationer. Eftersom det rör yrken som vid felaktigt utförande kan medföra allvarliga konsekvenser för liv och hälsa bedömer regeringen att systemet med tidsbegränsade legitimationer bör behållas övergångsvis. Regeringen vill dock understryka att det krävs förändringar i systemet med de tidsbegränsade legitimationerna för att så långt som möjligt upp- fylla direktivets krav på fri rörlighet för tillfälliga yrkesutövare. En förut- sättning är att en sådan yrkesutövare inte ska behöva vänta på att få en tidsbegränsad legitimation. Om en yrkesutövare har sådana yrkeskvali- fikationer som omfattas av ordningen för automatiskt erkännande på grundval av samordning av minimikraven för utbildning (se avsnitt 11.3) ska en tidsbegränsad legitimation utfärdas direkt när en förhandsunder- rättelse lämnats in. Någon prövning av yrkeskvalifikationerna får inte göras i de fallen. För övriga yrkesutövare som tillfälligt önskar utöva ett reglerat yrke på hälso- och sjukvårdsområdet ska den tidsbegränsade legitimationen utfärdas efter att en förhandskontroll har skett i vederbörlig ordning. Regeringen bedömer att det kan krävas förord- ningsändringar för att säkerställa att tidsbegränsade legitimationer utfär- das utan minsta dröjsmål. Regeringen bedömer också att kan behöva se över sina rutiner och föreskrifter i detta avseende. Det är även viktigt att betona att de tidsbegränsade legitimationerna inom hälso- och sjukvården ska behållas endast övergångsvis. Det är regeringens avsikt att utreda hur systemet kan avvecklas. Utredningen har föreslagit en ändring i 4 kap. 4 § patientsäkerhetslagen som slår fast att yrkesutövning får ske om en yrkesutövare med stöd av den nya lagen tillfälligt utövar ett yrke inom hälso- och sjukvården i . Till följd av regeringens bedömning att systemet med tidsbe- gränsade legitimationer för tillfälliga utövare som omfattas av den lagen ska behållas övergångsvis behöver dock paragrafen inte ändras eftersom det redan följer av dess nuvarande lydelse att den som har legitimation för yrket får utöva yrket. I 1 kap. 4 § patientsäkerhetslagen anges vilka grupper som betraktas som hälso- och sjukvårdspersonal. Att systemet med tidsbegränsade legitimationer för tillfälliga utövare behålls övergångsvis innebär att tillfälliga yrkesutövare inte behöver listas särskilt eftersom de omfattas av den grupp som anges i första stycket 1, dvs. den som har legitimation för ett yrke inom hälso- och sjukvården. Detta innebär att sjunde punkten 1 kap. 4 § första stycket patientsäkerhetslagen, som gäller tillfälliga yrkesutövare, inte behövs och därmed kan tas bort. 9.4Tillfällig yrkesutövning för taxiförare Regeringens förslag: Taxitrafiklagen ska ändras så att rätten till till- fällig yrkesutövning för taxiförare framgår. I lagen ska det även göras följdändringar som innebär att tillsyn ska utövas över tillfälliga yrkes- utövare och att den som har rätt att utöva yrket tillfälligt, eller anlitar 2015/16:44 en sådan yrkesutövare, inte kan dömas för brott mot 5 kap. 4 § taxitra- fiklagen. Utredningens förslag: Utredningen anser att taxiförare utgör ett regle- rat yrke enligt definitionen i yrkeskvalifikationsdirektivet. Utredningen har föreslagit en bestämmelse i förordning om rätten att tillfälligt utöva taxiföraryrket och en generell bestämmelse om tillsyn över tillfälliga yrkesutövare i den nya lagen om yrkeskvalifikationer. Remissinstanserna: Transportstyrelsen menar att det krävs ändringar i taxitrafiklagen (2012:211) om taxiförare tillfälligt ska kunna vara verk- samma i utan legitimation. Skälen för regeringens förslag: Regeringen delar utredningens upp- fattning att nuvarande reglering kring taxiyrket uppfyller definitionen av reglerat yrke i yrkeskvalifikationsdirektivet. Mot bakgrund av detta gör även regeringen samma bedömning som Transportstyrelsen och föreslår därför att taxitrafiklagen ändras så att rätten till tillfällig yrkesutövning framgår. Som framgår ovan kan medlemsstaterna, när det är fråga om etablering, kräva ett nationellt godkännande vilket inte är möjligt i fråga om tillfälligt yrkesutövande. När det gäller taxiförare innebär detta exempelvis att det inte är möjligt att ställa vandelskrav på taxiförare som tillfälligt utövar yrket i . Dock är det en förutsättning att en yrkesutövare som tillfälligt vill utöva yrket i lagligen utövar samma yrke i sitt ursprungsland. Artikel 5.3 i direktivet innebär att tillfälliga yrkesutövare ska omfattas av samma tillsynsbestämmelser som de personer som utövar samma yrke i medlemsstaten. Taxitrafiklagens tillsynsparagraf behöver därför kom- pletteras med en bestämmelse om att tillsynsmyndigheten även utövar tillsyn över att tillfälliga yrkesutövare uppfyller de krav som gäller för att få utöva yrket. Till följd av att det införs en rätt att utöva yrket tillfälligt i , behöver också en följdändring göras i lagen som innebär att den som har rätt att utöva yrket tillfälligt, eller anlitar en sådan yrkesutövare, inte kan dömas för brott mot 5 kap. 4 § taxitrafiklagen. Innebörden av ett erkännande av yrkes- Regeringens förslag: I den nya lagen ska det anges att ett erkännande av yrkeskvalifikationer enligt lagens olika ordningar för erkännande ger yrkesutövaren rätt till tillträde till ett reglerat yrke som yrkesutöva- ren är behörig att utöva i en annan stat inom EES eller i . Vidare ska det framgå att denna rätt innebär en rätt att utöva det yrket i på samma villkor som om yrkesutövaren hade förvärvat sina yrkeskvalifikationer här i landet. Ett erkännande av utländska yrkeskvalifikationer ska ske genom beslut om erkännande eller genom beslut om utfärdande av ett europe- Utredningens förslag: Överensstämmer i sak med regeringens förslag. Utredningen har dock föreslagit att innebörden av ett erkännande delvis upprepas i de bestämmelser där de olika erkännandeordningarna anges. Remissinstanserna: , (), och folkminnen, , och tillstyrker förslaget. anser, till skillnad från utredningen, att prövningen av yrkeskvalifikationerna, språket och vandel tillsammans utgör ett ”till- stånd att få utöva ett reglerat yrke” och att den enskilde ska erhålla ett beslut som innefattar alla dessa delar inom de som anges i artikel 51.2 i yrkeskvalifikationsdirektivet. Transportstyrelsen lyfter frågan om hur gränsen dras mellan vad som är krav på yrkeskvalifika- tioner och vad som är andra krav. Övriga remissinstanser lämnar förslaget utan erinran. Skälen för regeringens förslag Direktivet reglerar erkännande av yrkeskvalifikationer, inte andra villkor Syftet med yrkeskvalifikationsdirektivet är att, genom att reglera erkän- nandet av utländska yrkeskvalifikationer, jämställa yrkesutövare som har förvärvat sina kvalifikationer i ett land med de yrkesutövare som har likvärdiga utländska kvalifikationer. Syftet är inte att generellt reglera rätten att utöva yrken. I direktivet används genomgående formuleringen att ett erkännande av yrkeskvalifikationer ska ge yrkesutövaren tillträde till yrket och rätt att utöva det på samma villkor som gäller för landets egna medborgare (se artikel 4.1, 13.1, 21.1, 21.3, 49a.1 och 49b.1 i yrkeskvalifikationsdirekti- vet). Under förutsättning att yrkesregleringen klarar det s.k. inremarknads- testet (se artikel 59.3 i yrkeskvalifikationsdirektivet) har medlemsstaterna alltjämt rätt att själva bestämma inte bara vilka yrken de ska reglera och vilka krav på yrkeskvalifikationer som ska ställas, utan även om det ska ställas andra krav än sådana som rör yrkeskvalifikationer för att få utöva yrket. Detta kan exempelvis gälla krav på tillstånd, legitimation, auktori- sation, god vandel eller viss ålder. För många av de reglerade yrkena i finns också sådana andra krav, t.ex. rörande vandel. Det är alltså inte alltid tillräckligt att sökan- dens yrkeskvalifikationer erkänns som likvärdiga, utan för att få utöva yrket kan även andra krav behöva vara uppfyllda. Detsamma gäller för den som har beviljats ett yrkeskort som gäller för etablering i . Det som ömsesidigt ska erkännas enligt direktivet är dock endast kvalifi- kationerna, vilket anges i yrkeskvalifikationsdirektivet och även föreslås anges i den nya lagen. Som tydliggjorts ovan ska ett erkännande av yrkeskvalifikationer ge yrkesutövaren tillträde till yrket och rätt att utöva det på samma villkor som gäller för landets egna medborgare. Enligt regeringens mening är rätten att utöva yrket det första steget som uppnås genom erkännandet av yrkeskvalifikationer. För tillträde till yrket kan det dock även uppställas andra krav, t.ex. rörande vandel. Genom att yrkesutövaren har fått sina 2015/16:44 yrkeskvalifikationer erkända ställs personen, som nästa steg, inför dessa krav på samma villkor som landets egna medborgare. Hur bedömningen av om övriga krav är uppfyllda ska ske regleras inte i direktivet, förutom i ett avseende. Genom ändringsdirektivet införs nämligen uttryckliga regler om medlemsländernas möjlighet att göra språkkontroller (se avsnitt 13). Sådana kontroller av om eventuella språk- krav är uppfyllda får endast ske efter det att ett beslut om erkännande av yrkeskvalifikationer eller beslut om utfärdande av yrkeskort har fattats (se artikel 53.3 andra stycket i yrkeskvalifikationsdirektivet). Dock ska en sådan kontroll göras före det att tillträde till ett yrke beviljas (jfr skäl 26 till ändringsdirektivet). För att sådana språkkontroller över huvud taget ska kunna ske behöver det därför enligt regeringens uppfattning göras en klar åtskillnad mellan erkännandet av kvalifikationerna och prövningen av om övriga förutsättningar för tillträde till yrket är upp- fyllda. Utan en sådan uppdelning av förfarandet kan språkkontroller aldrig genomföras på ett sätt som står i överensstämmelse med direktivet. Mot denna bakgrund är det, trots vad har anfört, regeringens uppfattning att prövningen av sökandens yrkeskvalifika- tioner ska utgöra en fristående del av den prövning som ska göras av en behörig myndighet i ett ärende som avser tillträde till ett reglerat yrke i på grundval av utländska kvalifikationer. Vidare är det regering- ens uppfattning att den tidsfrist som föreskrivs i arti- kel 51.3 avser prövningen av yrkeskvalifikationerna – tidsfristen är dock en fråga som avses regleras i förordning. När ett beslut om att de utländska kvalifikationerna motsvarar det som krävs av yrkesutövare med svenska kvalifikationer har fattats, ska den sökande därefter i alla avseenden behandlas som en sökande med svenska kvalifikationer. I de fall det ställs ytterligare krav för tillträde till ett yrke ska denna prövning alltså ske enligt det förfarande som gäller för sökande med svenska kvali- fikationer, dvs. enligt respektive sektorsförfattning. Detsamma gäller den slutliga handläggningen av ett legitimations- eller auktorisationsärende. Det faktum att det tydliggörs att prövningen av yrkeskvalifikationer utgör en fristående del av prövningen i legitimationsärenden och lik- nande innebär dock inte någon ändring av myndigheternas möjligheter att ta ut avgifter för dessa ärenden. Som framgår av avsnitt 20 avser dock regeringen att se över frågan om avgifter för myndighetsuppgifter som följer av yrkeskvalifikationsdirektivet. Ett erkännande avser tillträde till jämförbar verksamhet Enligt artikel 4.2 i direktivet förutsätter tillämpningen av bestämmelserna om erkännande av yrkeskvalifikationer att det rör sig om jämförbara verksamheter. Rätten till tillträde till ett svenskt yrke är därmed beroende av om det yrke som har utövats i hemlandet är jämförbart med det svenska yrket. Det är alltså inte avgörande vilken yrkestitel som används i respektive i den andra staten. I stället är det innehållet i den faktiska yrkesverksamheten som ska bedömas och jämföras. 11.1Erkännande enligt den generella ordningen Regeringens förslag: Det ska anges i den nya lagen att en yrkes- utövares yrkeskvalifikationer ska erkännas under två förutsättningar: dels att yrkesutövaren innehar det kompetensbevis eller bevis på formella kvalifikationer som krävs av en annan stat inom EES eller av för tillträdet till eller utövandet av yrket inom dess territorium, dels att yrket är reglerat i den staten. Yrkesutövarens yrkeskvalifikationer ska även erkännas under förutsättning dels att yrkesutövaren har utövat yrket på heltid , eller på deltid , i en annan stat inom EES eller i och yrket inte är reglerat i den staten, dels att yrkesutövaren har ett eller flera kompetensbevis eller bevis på formella kvalifikationer från en annan stat inom EES eller och yrket inte är reglerat i den staten. Kravet på yrkes- erfarenhet får dock inte ställas som en förutsättning för ett erkännande om utbildningen för yrket är reglerad i etableringsstaten. Erkännandet ska förutsätta en bedömning av yrkesutövarens yrkeskvalifikationer som, i de fall det särskilt kommer att föreskrivas, ska kunna medföra att ett erkännande av yrkeskvalifikationerna villkoras, begränsas eller nekas. Denna s.k. generella ordning för erkännande av yrkeskvalifikationer ska gälla för alla reglerade yrken som inte omfattas av någon annan ordning för erkännande i den nya lagen, och för de yrkesutövare som inte uppfyller villkoren för någon annan form av erkännande enligt denna lag. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Fastighetsmäklarinspektionen och tillstyrker uttryckligen förslaget. Övriga remissinstanser lämnar förslaget utan invändning. anser att det i den horisontella lagen eller förordningen bör förtydligas att ett erkännande av yrkeskvalifika- tioner förvärvade i tredjeland som erkänts av en stat inom EES eller i ska prövas enligt den generella ordningen. Skälen för regeringens förslag: Den generella ordningen för erkännande av bevis på formella kvalifikationer regleras i artikel 10–13 i yrkeskvalifikationsdirektivet. Av artikel 10 i direktivet följer att den generella ordningen är tillämplig på alla reglerade yrken som inte omfattas av någon annan ordning för erkännande. Den generella ordningen gäller även när yrkesutövaren inte uppfyller vissa i artikeln angivna villkor som gäller för andra ordningar för erkännande. Den generella ordningen kan alltså under vissa förutsättningar bli tillämplig för samtliga i reglerade yrken. 2015/16:44 den generella ordningen för erkännande kan bli tillämplig bör framgå av den nya lagen. Vidare bör de grundläggande förutsättningarna för rätt till etablering i enligt den generella ordningen, enligt regeringens mening, framgå av den horisontella lagen. Dessa förutsättningar, som framgår av artikel 13 i direktivet, skiljer sig åt beroende på om yrkesutövaren har förvärvat yrkeskvalifikationerna i en stat där yrket är reglerat eller i en stat där yrket inte är reglerat. De grundläggande förutsättningarna för erkännande i båda dessa situationer bör anges i lagen. Enligt direktivet får ett erkännande i vissa fall villkoras av att yrkes- utövaren genomgår en anpassningsperiod eller ett lämplighetsprov (artikel 14). Vidare innebär direktivet att ett erkännande under vissa förutsättningar får begränsas till att avse en del av yrket, s.k. partiellt tillträde (artikel 4f).