prop · H3031d10 · 2015-09-21 00:00:00 — har andelen barn som bor i familjer med låg inkomststandard minskat, för att sedan ligga på en relativt nivå . Risken för en generellt lägre levnads- standard avseende både relativa och absoluta mått ökar om föräldrarna är ensamstående, har en lägre utbildningsnivå, är yngre eller utrikes- födda. Risken för utrikes födda är högre om familjen bott i i mindre än . har andelen barn som lever i ekonomiskt utsatta familjer ökat och var . Det finns även för detta mått stora skillnader beroende på vilken famil- jetyp barnen lever i. Av följande diagram framgår exempelvis att en högre andel av de barn som bor med en ensamstående mor (och eventuell styvförälder) lever i ekonomiskt utsatta familjer än vad som är fallet för barn som lever i andra hushålltyper. Diagram 8.1 Andel barn i ekonomiskt utsatta familjer Mor samt eventuell styvförälder Far samt eventuell styvförälder Källa: Max18, Inkomst- och taxeringsregistret (IoT), SCB levde av alla barn i i familjer som mottagit ekonomiskt bistånd. Statistik från visar att andelen barn som berörs av vräkning minskat , från 38 till 27 barn per 100 000. Länsstyrelserna i och län har haft regeringens uppdrag att genom en försöksverksamhet anpassad till lokala förhållanden stötta kommunerna i deras arbete med att ta fram kommunala handlingsplaner mot ekonomisk utsatthet bland barn. Länsstyrelserna har utarbetat ett metodstöd till kommunerna om hur man kan ta fram, utveckla och följa upp kommunala handlingsplaner mot ekonomisk utsatthet. Länsstyrelsernas verksamhet visade att många kommuner arbetar med barnets rättigheter men med ett bredare fokus. Övervägande del av de insatser som görs mot ekonomisk utsatthet bland barn är av lindrande och kompensatorisk karaktär. De utmaningar som finns enligt läns- styrelserna är bl.a. att barns behov bedöms olika beroende på vilken kommun som barnet bor i samt att det behövs mer kunskap om barnkon- ventionen för att rättigheterna ska få genomslag i kommunalpolitikens övergripande mål. Uppdra- get redovisades . I regleringsbrevet fick i uppdrag att undersöka beaktandet av barnper- spektiv i handläggningen av ekonomiskt bistånd. Myndigheten har utfört fallstudier på nivå samt föreslagit åtgärder som ska leda till att barnperspektivet beaktas i högre utsträckning. Resultatet visar att barnperspektivet är svagt, att det finns oklarheter avseende begreppet, att det görs många likartade bedömningar och att be- sluten innehåller standardformuleringar. Upp- draget redovisades . fick också i uppdrag att genomföra en översyn av öppna jämförelser i syfte att kartlägga om ytterligare variabler gäl- lande ekonomisk utsatthet bland barn kan tas fram. Fler variabler behövs för att få en mer en- hetlig och komplett bild av barn i ekonomisk utsatthet i landets kommuner. Socialstyrelen har tagit fram indikatorer för bland annat andel barn i familjer med ekonomiskt bistånd och andel barn i familjer med långvarigt ekonomiskt bi- stånd. var det cirka 140 000 barn som levde i familjer som mottagit ekonomiskt bistånd och 53 000 barn levde i familjer med långvarigt ekonomiskt bi- stånd. Uppdraget redovisades i myndighetens årsredovisning . För ytterligare information om barnhushål- lens ekonomiska situation se utg.omr. 12 avsnitt 3.5. Stärkt skydd för barn mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp lämnade regeringen över skrivelsen Åtgär- der för att stärka barnets rättigheter och upp- växtvillkor i (skr. 2013/14:91) till riks- dagen. I denna presenterades en handlingsplan för skydd av barn mot människohandel, exploa- tering och sexuella övergrepp. I jämförelse med tidigare handlingsplan omfattar den nya hand- lingsplanen även andra former av exploatering och övergrepp utöver sexuell exploatering, såsom exempelvis människohandel och utnytt- jande av barn i tiggeri eller i kriminell verksam- het. I handlingsplanen redovisas en sammanfatt- ning av de mest relevanta åtgärderna under i huvudsak perioden –2013 samt nya åtgärder –2015. Åtgärderna syftar till att öka kunskapen om barns utsatthet för människo- handel, exploatering och sexuella övergrepp, att öka effektiviteten i arbetet för att skydda flickor och pojkar mot dessa kränkningar samt att för- bättra och utveckla det internationella samar- betet när det gäller dessa frågor. Inom ramen för handlingsplanen fick i regeringens uppdrag att vara nationell sam- ordnare kring dessa frågor med särskilt fokus på att säkerställa flickors och pojkars rättigheter. i har bland an- nat genomfört en nationell konferens mot män- niskohandel, exploatering och sexuella över- grepp. Information till allmänheten om exploa- tering och sexuella övergrepp mot barn i sam- band med turism och resande, Resekurage, har även tagits fram av i på uppdrag av regeringen. Även kunskaps- höjande insatser och framtagande av utbild- ningsmaterial som riktar sig till professionen inom offentlig sektor samt till hotell- och taxi- branschen har skett. Spridning och implemente- ring av framtagna utbildningar som riktar sig till hotell- och taxibranschen har startat och kommer att fortsätta . Inom ramen för handlingsplanen till skydd för barn mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp fick även Stiftelsen medel av regeringen för att bl.a. an- vända materialet som har utarbetats av för deras informationsinsats ”One in Five” och anpassa denna till svenska förhål- landen. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 in Five” har som huvudsakligt syfte att ge barn och unga, föräldrar och yrkesgrupper som möter dessa grupper kunskap och verktyg för att arbeta med tidig upptäckt och förebyggande insatser kring sexuella övergrepp. konvention om skydd för barn mot sexuell exploatering och sexuella övergrepp, den så kallade Lanzarotekonventionen, trädde i kraft i och en första övergripande rapport till lämnades . Härefter kommer en process inledas där tillsammans med övriga stater svarar på enkäter med fokus på ett mindre antal bestämmelser i konventionen. har fortsatt arbetet i Lanzarotekommit- tén som bevakar efterlevnaden av konvention om skydd för barn mot sexuell ex- ploatering och sexuella övergrepp. Kommittén har bland annat arbetat med ett förslag till ytt- rande om artikel 23 i konventionen som reglerar kontakt med barn i sexuellt syfte, s.k. grooming. var det första landet i världen som för- bjöd barnaga. Den senaste nationella kartlägg- ningen om barnmisshandel som genomfördes av och Stiftelsen visade att nio av tio föräld- rar inte tycker att det är rätt att slå sina barn. Men för vissa barn är våld en del av vardagen. Sammantaget hade av de tillfrå- gade eleverna blivit slagna av sina föräldrar eller annan vuxen i hemmet. Av dessa hade blivit slagna . Enligt uppföljningssystemet Max18 uppgav så mycket som av barnen att de utsatts för kränkande behandling i skolan eller oftare /2012. har samtalat med barn och unga som har erfarenheter av kränkningar. Resultaten med förslag på förbätt- ringar redovisades för regeringen (Socialdepar- tementet) i årsrapporten , Välkommen till verkligheten. Det har påtalats i flera offentliga utredningar att det finns ett behov av ett för frågor om våld mot barn. redovisade , efter en utlysning bland universitet och högskolor på regeringens upp- drag, vilket lärosäte som bör få uppgiften att bilda ett nationellt centrum för kunskap om våld 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 och andra övergrepp mot barn. Regeringen har i enlighet med myndighetens förslag beslutat att ska få samla och sprida kunskap om våld och andra övergrepp mot barn. ska främja tvärprofes- sionell kunskapsutveckling kring våld och andra övergrepp mot barn samt stimulera och stödja samverkan. Regeringen är mycket engagerad i det inter- nationella arbetet mot barnaga. I 46 av världens länder finns ett förbud mot alla former av barn- aga. har tagit en proaktiv roll i det inter- nationella arbetet för ett fullständigt förbud mot barnaga i världens länder. anordnade en högnivåkonferens, Childhood Free from Corpo- ral Punishment, i . kommer att följa upp initiativ med ett liknande evenemang i 2016. var det åtta länder som införde ett fullstän- digt förbud mot barnaga. har drivit på och bevakat rättigheterna för barn och unga som är utsatta för kränkningar och trakasserier i skolan. Resul- tatet presenterades i myndighetens årsrapport , Välkommen till verkligheten. Myndig- heten har också arbetat med rättigheterna för barn och unga som upplevt psykisk ohälsa och behöver stödinsatser med utgångspunkt i års- rapporten , Bryt tystnaden. Barn och unga som medverkat i arbetet har presenterat sina råd och tankar för de högsta beslutsfattarna i landstingen. Dialogmöten har hållits med myndigheter och organisationer. Barnrättsdagarna 2014 om psy- kisk ohälsa bland barn som myndigheten anord- nade med Stiftelsen och hade över 800 deltagare. har utarbetat en tilläggsrapport till regeringens rapport till som överlämnades till kommittén . Vid FN:s tortyrkommittés granskning av framhöll kommittén myndighetens årsrapport , Från insidan. Kommittén krävde att isoleringen av barn på särskilda ungdomshem, i arrest och häkte ska upphöra. inkom med en skrivelse till regeringen med anledning av att myndigheten kallat , , och Polismyn- digheten till överläggning i frågan kring asyl- sökande ensamkommande barn. Skrivelsen be- handlar tre områden där anser att dessa barns rättigheter inte tillgodoses: barn som försvinner, anvisning och uppföljning samt mottagande och omhändertagande. Barn- ombudsmannen föreslog ett nationellt initiativ för att säkerställa barnens rättigheter och att regeringen därför ska ge berörda myndigheter i uppdrag att ta fram en handlingsplan för att förebygga att de ensamkommande barnen för- svinner. fortsatte arbetet med att bli mer tillgänglig för barn och unga. Myndigheten har producerat filmer, publi- cerat barns egna digitala berättelser, uppdaterat på lättläst svenska och genomfört flera chattar med barn och unga. Antalet besökare på myndighetens särskilda webbsidor för barn och unga har återigen ökat markant. hade webbsidorna anpassade för barn och unga 44 891 besökare och var antalet besökare 74 595. Barns rättigheter står högt på såväl den inter- nationella som den nationella agendan. Barns rättigheter utvecklas alltmer på den internatio- nella arenan och det är av vikt att bidrar till och följer den internationella utvecklingen. Arbetet med och tillämpningen av barnets rättigheter i har också utvecklats, vilket undersökningar visar. Strategin som ska vara en utgångspunkt har bli- vit mer känd genom det arbete Barnombuds- mannen genomfört på uppdrag av regeringen. konstaterar både och länsstyrelserna att det finns ett behov av fortsatt stöd på nationell, regional och lokal nivå. Det är i kommuner och landsting som de flesta verksamheter som rör barn finns. Det är också där beslut fattas som har direkt inverkan på barns vardag och deras livssituation. Besluts- fattare och olika yrkesgrupper ska ha kunskap om barns levnadsvillkor och om hur barnets rättigheter kan omsättas i beslut och åtgärder som rör barn och följa upp sådana beslut och åtgärder ur ett barnrättsperspektiv. uppföljningssystem Max18 gör det möjligt att visa på grupper av barn som av olika skäl inte får sina rättigheter tillgodosedda inom barnrättsligt intressanta områden. Systemet behöver emellertid utvecklas, såväl vad gäller fler indikatorer som möjligheten att identifiera grupper av barn vars levnadsför- hållanden är svåra att kartlägga genom Max18. Av de över 2 miljoner barn som lever i växer de flesta upp under goda levnadsvillkor. Det är av vikt att alla barns behov och rättigheter tillgodoses och det finns flickor och pojkar vars uppväxtvillkor behöver förbättras. Regeringens arbete mot människohandel med barn, exploatering och sexuella övergrepp är priorierat och pågår inom olika politikområden. har regeringen bl.a. följt upp åtgär- derna i handlingsplanen. Av de slutrapporter som kommit in och kan det konstateras att kunskapen på om- rådet ökat och att spridningen till både allmän- heten och myndigheter ökat, att samordningen intensifierats och att det internationella arbetet fortsatt att utvecklas. Det finns dock ett stort behov av att fylla kunskapsluckor när det gäller tillämpning av befintlig kunskap och samordning mellan relevanta aktörer. levde så många som över sex pro- cent av alla barn i i familjer som mottagit ekonomiskt bistånd. av barnen lever i familjer med långvarigt ekonomiskt bistånd. Det är angeläget att arbetet med att förebygga och stävja negativa följder av ekonomisk utsatthet fortsätter att utvecklas inom landsting och på nivå. Alla barn har rätt till skydd mot våld. var det första landet i världen som förbjöd barn- aga. De allra flesta föräldrar tycker inte att det är rätt att slå sina barn. Men för vissa barn är våld en del av vardagen. ska vara ett före- gångsland men vi har också stora möjligheter och därtill ett ansvar att påverka andra länder som fortfarande inte skyddar barn mot våld. Enligt Max18 är var sjätte elev i skolan utsatt för kränkande behandling. Flickor och pojkar upp- gav att de i lika hög grad utsatts för kränkande behandling i skolan. betänkande och förslag på lag om inkorporering av barnkon- ventionen kommer att utgöra en viktig utgångs- punkt i det fortsatta arbetet med flickors och pojkars rättigheter. Vidare kommer de rekom- mendationer, som fått från barnrätts- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 kommittén (Concluding observa- tions on the fifth periodic report of ) tas med i det fortsatta arbetet i . Samverkan mellan olika aktörer och dialog med det civila samhället är av betydelse för framgång i arbetet med barnets rättigheter och behöver ytterligare förstärkas. ska vara ett av de allra bästa länderna att växa upp i. Varje flicka och pojke ska kunna känna sig trygg och ges de bästa förutsättning- arna för att utveckla sin potential, att växa som en fritt tänkande människa och kunna delta på egna villkor i samhällsutvecklingen. Barnets rättigheter ska följas och främjas. Inom barnrättspolitiken initieras och samord- nas processer för att intentionerna och bestäm- melserna i ska genomsyra alla delar av regeringens politik och prägla alla sam- hällsområden som berör barn. För det krävs det både ett långsiktigt, systematiskt och strategiskt arbete men också särskilda punktinsatser riktade mot specifika målgrupper och med tydliga mål- sättningar. Relevanta insatser kan ske inom flera olika politikområden, exempelvis inom rätts- väsendet, hälso- och sjukvårdspolitiken, folk- hälsopolitiken, miljöpolitiken, kulturpolitiken, socialpolitiken, migrationspolitiken och utbild- ningspolitiken. Regeringen avser att särskilt lyfta fram bl.a. följande områden: –Ett strategiskt och systematiskt arbete inom EU- och på övrig internationell nivå för att tillförsäkra barn deras rättigheter. –Ett strategiskt och systematiskt arbete på nationell, regional och lokal nivå för att tillförsäkra barn deras rättigheter. –Skydd av barn mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp. –Skydd av barn mot våld. –Förebygga ekonomisk utsatthet bland barn. Ett strategiskt och systematiskt arbete inom EU- och övrig internationell nivå Regeringen är angelägen om att bidra till att driva på arbetet med att stärka barnets rättig- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 heter på internationell nivå. ska också fortsatt följa den internationella utvecklingen avseende tolkning och tillämpning av barnkon- ventionen. EU är en viktig arena för att främja barnets rättigheter. ska arbeta aktivt för konkreta åtgärder inom unionen med utgångs- punkt i Lissabonfördraget, enligt vilket skyddet av barnets rättigheter är ett av unionens huvud- mål. Regeringen avser att fortsatt prioritera frågor som rör skyddet av barn från våld och övergrepp i andra internationella sammanhang. Dialog, erfarenhetsutbyte och samarbete mellan länder ska bidra till att öka skyddet mot våld och över- grepp mot barn. bevakar och driver även på dessa frågor i sammanhang som till exempel framtagande av en ny strategi och i de av EU:s rådsarbetsgrupper som behandlar frågor om barnets rättigheter. Regeringen har ingått ett sam- arbetsavtal med . Avtalet omfattar tre samarbetsområden; barnrätt, jämställdhet samt sociala frågor i bred bemärkelse. Avtalet syftar till att byta erfarenheter och goda exempel mel- lan länderna samt att underlätta samarbete mel- lan frivilligorganisationer i respektive land. Ett strategiskt och systematiskt arbete på nationell, regional och lokal nivå för att tillförsäkra barn deras rättigheter En viktig del av arbetet med att skydda och främja varje flickas och varje pojkes rättigheter är den svenska rapporteringen till för barnets rättigheter (barnrättskommittén) som övervakar hur staterna efterlever sina inter- nationella åtaganden på området samt de syn- punkter och rekommendationer som tar emot från dessa organ. Kommitténs synpunkter och rekommenda- tioner är inte juridisk bindande men har bety- delse som vägledning för regeringens arbete med på nationell nivå. De slutsat- ser och rekommendationer som lämnades av barnrättskommittén till ska, där det är relevant, vara en utgångspunkt i det fortsatta arbetet med att följa och främja barnets rättigheter i . slut- satser och rekommendationer ska spridas till berörda aktörer. Regeringen har påbörjat arbetet med att göra till lag för att ytterligare stärka barnets rättigheter i . Barnrättig- hetsutredningen (S 2013:08) har i uppdrag att lämna förslag till en lag om inkorporering samt att redovisa en kartläggning inom särskilt ange- lägna områden av hur tillämpningen av lagar och andra föreskrifter överensstämmer med barnets rättigheter enligt FN:s konvention om barnets rättigheter och de tilläggsprotokoll som tillträtt. Utredningen har identifierat fyra områden som särskilt angelägna: barn i migrationsproces- sen, stöd och service till barn med vissa funk- tionsnedsättningar inom ramen för LSS, barn som bevittnat våld inom familjen och barn som utsatts för våld inom familjen. Uppdraget ska i sin helhet redovisas till rege- ringen och kommer att utgöra en grund för regeringens fortsatta arbete med barnets rättigheter. Ökad kunskap om barnets rättigheter Åtgärder och beslut inom all offentlig verksam- het som rör barn ska genomsyras av ett barn- rättsperspektiv. Detta gäller inte minst lokala och regionala verksamheter. Det är i kommuner och landsting som de flesta verksamheter som rör barn finns, det är där beslut fattas som har direkt inverkan på barns vardag och deras livs- situation. Den av antagna strategin för att stärka barnets rättigheter i , som ska vara en utgångspunkt i arbetet med barnets rättig- heter, har blivit mer känd. De undersökningar som genomfört visar att utvecklingen går framåt, men att det finns ett stort behov av fortsatt stöd på nationell, regional och lokal nivå. Erfarenheter från andra länder visar att en in- korporering av aktualiserar frågan om hur barnets rättigheter kan och bör omsättas i praktiken av offentliga aktörer på nationell, regional och lokal nivå. För att barn- konventionen som lag ska få avsedd effekt och för att förbättra tillämpningen av lagstiftningen är det av vikt att öka kunskapen om vad kon- ventionen innebär på alla nivåer inte minst bland barn och unga själva. Regeringen avser därför att fortsätta det lång- siktiga strategiska och systematiska arbetet för att ska genomsyra alla delar av regeringens politik och prägla alla samhälls- områden som rör barn genom att öka kunskapen om barnets rättigheter och stärka barnrättsper- spektivet på alla nivåer. Regeringen anser också att det är särskilt angeläget att barn och unga får kunskap om sina rättigheter och vad de innebär i praktiken. Regeringen är angelägen om att vara uppmärk- sam på nya företeelser som kan påverka barnets livsvillkor negativt för att vid behov bemöta dem med effektiva åtgärder. Det krävs därför en stän- dig dialog inte bara med myndigheter, kommu- ner och landsting, utan också med det civila samhället, den privata sektorn och inte minst med barn och unga. Regeringen vill därför skapa en mer kontinuerlig dialog med barnrättsorgani- sationerna, SKL, andra centrala aktörer samt barn och unga. I propositionen om strategi för att stärka barnets rättigheter i (prop. 2009/10:232) angavs att strategin kommer att ses över och följas upp med jämna mellanrum för att säkerställa att den är effektiv och användbar för att stärka barnets rättigheter. Strategin har varit verksam och regeringen anser att det finns skäl att se över och följa upp strategin. Uppföljning av insatser och åtgärder ingår i arbetet med att stärka barnets rättigheter. Ett strategiskt viktigt instrument för detta är det webbaserade uppföljningssystemet Max18. Systemet gör det möjligt att se hur många barn som befinner sig i vissa utsatta situationer och identifiera grupper av barn som av olika skäl inte får sina rättigheter tillgodosedda. För att bättre kunna följa insatser och åtgär- der inom barnrättspolitiken behöver systemet utvecklas och spridas. Skydd av barn mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp Inget barn i ska utsättas för människo- handel, exploatering eller sexuella övergrepp. Regeringens handlingsplan för skydd av barn mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp för perioden –2015 (skr. 2013/14:91) har inneburit åtgärder som följs upp kontinuerligt. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 avser regeringen att göra en upp- datering av handlingsplanen för perioden – 2018 med förnyade insatser för skydd av barn. Vidare ska aktivt följa och delta i det internationella samarbetet på området. Skydd av barn mot våld Alla barn har rätt till skydd mot våld enligt barn- konventionen. Skydd mot våld är en grundläg- gande förutsättning för trygghet, tillit, och livs- kvalitet liksom för barnets personliga utveckling och framgång i livet. För att kunna anpassa förebyggande insatser krävs att kontinuerligt följer förekoms- ten av våld och kränkningar samt beteenden och attityder bland både barn och unga och föräldrar. Den senaste nationella kartläggningen av kroppslig bestraffning och annan kränkande behandling som utfördes av Stiftelsen och genomfördes . har fått i uppdrag av regeringen att samla och sprida kunskap om våld och andra övergrepp mot barn. ska främja tvärprofessionell kunskapsutveckling och stimulera och stödja samverkan. ska lämna förslag på insatser till regeringen. var det första landet i världen som förbjöd barnaga och vårt land är ett föregångs- land och en katalysator vad gäller barnets rättig- heter, i synnerhet vad gäller förbud mot barnaga. Regeringen har tagit en proaktiv roll i det inter- nationella arbetet för ett fullständigt förbud mot barnaga i världens länder. Regeringens målsätt- ning är att arbetet ska bidra till att fler länder inför ett förbud mot barnaga. kommer att anordna en liknande konferens om barnaga som arrangerade 2014 och regeringen avser att ta aktiv del i kon- ferensen. Det är regeringens avsikt att fortsätta priori- tera arbetet med att skydda barn mot våld. För- utom insatser inom ramen för barnrättspolitiken krävs det insatser inom flera olika politikområ- den. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Förebygga ekonomisk utsatthet bland barn Barn har rätt till den levnadsstandard som krävs för barnets fysiska, psykiska och sociala ut- veckling enligt . Föräldrar eller de som är ansvariga för barnet har huvudansvaret och staten ska vid behov ge stöd till föräldrarna. Det ekonomiska biståndet är det yttersta skyddsnätet för föräldrar som saknar möjligheter till försörjning. Att minska utanförskap och effekterna av ekonomisk utsatthet för flickor och pojkar är en prioriterad fråga för regeringen. Det är angeläget att kommunernas arbete med att förebygga och stävja negativa följder av eko- nomisk utsatthet fortsatt utvecklas. Det metod- stöd som länsstyrelserna i och län har utarbetat till kommunerna om hur man kan ta fram, utveckla och följa upp kommunala handlingsplaner mot ekonomisk utsatthet bör därför spridas till landets kommu- ner.