prop · H203101 · 2015-04-15 00:00:00 — Tabell 2.75 UO 16 Anslag............................................................................................. Tabell 2.76 UO 16 Beställningsbemyndiganden.......................................................... Tabell 2.77 UO 16 Garantier........................................................................................ Tabell 2.78 UO 17 Anslag ............................................................................................ Tabell 2.79 UO 17 Beställningsbemyndiganden......................................................... Tabell 2.80 UO 17 Utlåning......................................................................................... Tabell 2.81 UO 18 Anslag ............................................................................................ Tabell 2.82 UO 18 Beställningsbemyndiganden......................................................... Tabell 2.83 UO 18 Garantier........................................................................................ Tabell 2.84 UO 18 Övriga krediter.............................................................................. Tabell 2.85 UO 19 Anslag ............................................................................................ Tabell 2.86 UO 19 Beställningsbemyndiganden......................................................... Tabell 2.87 UO 20 Anslag ............................................................................................ Tabell 2.88 UO 20 Beställningsbemyndiganden......................................................... Tabell 2.89 UO 21 Anslag ............................................................................................ Tabell 2.90 UO 21 Beställningsbemyndigande ........................................................... Tabell 2.91 UO 21 Utlåning......................................................................................... Tabell 2.92 UO 21 Inomstatliga lån............................................................................. Tabell 2.93 UO 22 Anslag ............................................................................................ Tabell 2.94 Utveckling av statens transportinfrastruktur........................................... Tabell 2.95 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur ................................. Tabell 2.96 UO 22 Beställningsbemyndiganden......................................................... Tabell 2.97 UO 22 Utlåning......................................................................................... Tabell 2.98 UO 22 Garantier........................................................................................ Tabell 2.99 UO 22 Inomstatliga lån............................................................................. Tabell 2.100 UO 23 Anslag .......................................................................................... Tabell 2.101 UO 23 Beställningsbemyndiganden....................................................... Tabell 2.102 UO 23 Garantier...................................................................................... Tabell 2.103 UO 23 Övriga krediter............................................................................ Tabell 2.104 UO 24 Anslag .......................................................................................... Tabell 2.105 UO 24 Beställningsbemyndigande ......................................................... Tabell 2.106 UO 24 Utlåning....................................................................................... Tabell 2.107 UO 24 Garantier...................................................................................... Tabell 2.108 UO 24 Övriga krediter............................................................................ Tabell 2.109 UO 25 Anslag .......................................................................................... Tabell 2.110 UO 26 Anslag .......................................................................................... Tabell 2.111 Räntor på statsskulden –2014, fördelning på Tabell 2.112 Räntor och valutakurser –2014 årsgenomsnitt .............................. Tabell 2.113 Avgiften till Europeiska unionen ............................................................ Tabell 2.114 Förändringar av anslagsbehållningar exkl. UO 26 Statsskuldsräntor m.m. 2010–2014................................................................. Tabell 2.115 Specifikation av anslagsbehållningar över under något av åren 2010–2014.............................................. Tabell 2.116 nettoutlåning........................................................... Tabell 2.117 Förändring av behållningar på myndigheters räntekonto ..................... Tabell 2.118 Stabilitetsfondens konto i ........................................ Tabell 2.119 Kassamässig korrigering .......................................................................... Tabell 2.120 Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget ............................ Tabell 2.121 Statens budgetsaldo 2014 och 2013 justerat för större Tabell 2.122 Realekonomisk fördelning av statens budget ........................................ Tabell 2.123 Beställningsbemyndiganden ........................................................... Tabell 2.124 Inomstatliga lån ........................................................................................ Tabell 2.125 Övriga krediter ......................................................................................... Tabell 3.1 Resultaträkning............................................................................................. Tabell 3.2 Balansräkning................................................................................................ Tabell 3.3 Finansieringsanalys....................................................................................... Tabell 3.4 Samband mellan resultaträkningens statens budgetsaldo 2014 ................. Tabell 3.5 Jämförelse mellan resultaträkningen och statens budget........................... Tabell 4.1 Statliga myndigheters innehav av statspapper vid utgången av 2014 ........ Tabell 4.2 Regeringens riktlinjer .................................................................... Tabell 4.3 Statsskuldens utveckling och sammansättning........................................... Tabell 4.4 Nominella lån i svenska kronor................................................................... Tabell 4.5 Statsskuldens kostnader............................................................................... Tabell 5.1 Statliga garantiåtaganden och utfästelser .................................................... Tabell 5.2 Garantiramar och utfärdade garantier ......................................................... Tabell 5.3 Avsättningar för förväntade garantikostnader (exklusive insättningsgarantin, investerarskyddet, bankgarantier och garantikapital)............... Tabell 5.4 Tillgångar i garantiverksamheten (exklusive stabilitetsfonden) ................ Tabell 5.5 Jämförelse mellan avsättningar för förväntade kostnader och tillgångar i garantiverksamheten (exklusive insättningsgarantin, investerarskyddet, bankgarantier och garantikapital)................................................................................. Tabell 5.6 Flöden i garantiverksamheten...................................................................... Tabell 5.7 Anslag vars ändamål omfattade garantiverksamhet.................................... Tabell 5.8 Statens utlåning med kreditrisk................................................................... Tabell 5.9 Statens utlåning med kreditrisk efter lånekategori..................................... Tabell 6.1 Resultaträkning avseende fleråriga budgetramarna 2007–2013 och 2014–2020 ............................................................................................................... Tabell 6.2 Balansräkning avseende fleråriga budgetramarna 2007–2013 och 2014–2020 ............................................................................................................... Tabell 6.3 Utfall på anslag och inkomsttitlar fleråriga budgetramarna 2007–2013 och 2014–2020 ............................................................................................................... Tabell 6.4 Avgift till och återflöde från EU (kassamässigt)........................................ Tabell 6.5 Anslag finansierade med EU-medel ............................................................ Diagram 2.1 Budgetens faktiska och underliggande saldo åren 1990–2014.............. Diagram 2.2 procentuell fördelning av utgifter i statens budget 2014, Diagram 2.3 Transfereringar i statens budget, fördelade efter Diagram 3.1 Statens intäkter........................................................................................ Diagram 3.2 Statens kostnader .................................................................................... Diagram 3.3 Transfereringar per sektor....................................................................... Återvinningar, statliga subventioner, avgifter, infrianden och administrationskostnader samt saldot för betalningsflödet 2010-2014 .................... Statens utlåning med kreditrisk efter nedskrivning för osäkra fordringar 2010 – 2014...................................................................................... Årsredovisning för staten 2014 Årsredovisning för staten 2014 Regeringen ska året efter budgetåret lämna en årsredovisning för staten till . Årsredovisningen för staten 2014 har upprättats i enlighet med bestämmelserna i budgetlagen (2011:203) och enligt god redo- visningssed. Regeringen bedömer att års- redovisningen i allt väsentligt ger en rättvisande bild av det ekonomiska resultatet och ställningen samt förvaltningen av statens tillgångar. Den konsoliderade redovisningen i årsredo- visningen omfattar myndigheterna, inklusive affärsverken, under och regeringen. Dessutom ingår som en tillgång hos staten. Intäkter och kostnader, tillgångar och skulder samt betalningar som redovisas av och ingår dock inte. Inte heller ingår premiepensionssystemets tillgångar och skulder med dess avkastning i konsolideringen. Redovisningen omfattar all verksamhet i de ingående organisationerna oavsett finansiering och baseras på information som de statliga myndigheterna och affärsverken lämnar till stats- redovisningen och information som presenteras i myndigheternas årsredovisningar. I fall där informationen inte varit tillräcklig har komplet- terande information inhämtats. Underlaget har kompletterats med ekonomiska händelser som inte har redovisats av myndigheterna, framför allt beräkningar av skatteintäkter som ännu inte har debiterats. Redovisningen utgår från vedertagna redovisnings- och värderingsprinciper som i så stor utsträckning som möjligt hålls oförändrade över tiden. En utveckling av den statliga redo- visningen sker dock fortlöpande. Gällande principer och förutsättningar beskrivs i avsnitt 3.4 Redovisningsprinciper och tilläggsupp- lysningar. Resultaträkningen ger underlag för bedömning av statens samlade inflöde och förbrukning av resurser. Värdet av statens tillgångar och skulder per redovisas i balansräkningen. Finansierings- analysen visar statens betalningsflöden. I skrivelsen jämförs utfallet i resultat- och balansräkningarna, finansieringsanalys och noter med utfallet . Statens budget omfattar samtliga inkomster och utgifter som påverkar statens lånebehov. I skrivelsen jämförs och kommenteras budgetens utfall dels med de budgeterade inkomsterna och utgifterna i budgetprop- ositionen , dels med utfallet . och Riksgälds- kontoret har lämnat underlag till denna skrivelse (dnr Fi2015/1192). Olika avgränsningar av staten redovisas utifrån olika utgångspunkter beroende på att informationen har olika syften. Avgränsningen av staten kan därmed variera. Ett annat skäl till skillnader mellan olika redovisningar är att olika principer tillämpas i räkenskaperna och i statens budget. Beroende på utgångspunkt kan en enskild ekonomisk händelse få delvis olika konsekvenser och utfallet kan därmed skilja sig åt mellan redovisningarna. Informationen om det ekonomiska utfallet i staten utgör även underlag för national- räkenskaperna som är en statistisk samman- ställning i kontoform över den samlade svenska Nationalräkenskapernas avgränsning av staten utgår från definitioner etc. som följer rekommendationer från FN samt EU:s förordning (EG nr 2223/96) om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemenskapen. Nationalräkenskapernas avgräns- ning skiljer sig från årsredovisningen bl.a. genom att affärsverken inte ingår i dess avgränsning av staten. Underlag för och kvalitetssäkring av årets skrivelse Årsredovisningen för staten bygger huvud- sakligen på underlag som har lämnats av och . underlag omfattar utfallet för statens budget inklusive finansiella befogenheter i form av beställningsbe- myndiganden, garantier etc. Vidare omfattar det resultaträkning, balansräkning och finansierings- analys, statsskuldens utveckling samt redovis- ning av avgifter till och bidrag från EU. underlag omfattar redo- visning och riskanalys av statliga garantier och utlåning. Redovisningen har i övrigt komplette- rats eller tagits fram internt inom . Det gäller t.ex. beräkningen av skatte- intäkter och uppföljningen av överskottsmålet. Stora delar av skatteintäkterna bygger fortfarande på en prognos (se avsnitt 3.4.1). Prognosmetoderna som används för att beräkna skatteintäkterna i årsredovisningen för staten är desamma som används för att ta fram prognoser i regeringens budgetpropositioner. När det gäller uppföljningen av överskottsmålet utgår denna dels från officiell statistik från Statistiska central- byrån, dels från de indikatorer som regeringen använder för att följa upp överskottsmålet i budgetpropositionen och den ekonomiska vår- propositionen. Hur uppföljningen sker beskrivs närmare i regeringens skrivelse 2010/11:79 för finanspolitiken. En granskning av kvaliteten i årsredovisningen för staten sker dels genom årliga revision av myndigheterna och deras årsredo- visningar, vilka ligger till grund för resultat- och balansräkningarna, finansieringsanalysen samt utfallet för statens budget, dels myndighets- ledningarnas intygande om att myndighetens årsredovisning ger en rättvisande bild. En kvalitetskontroll sker även genom etablerade kvalitetssäkringsrutiner i samband med konsoliderings- arbete och genom arbete med att producera skrivelsen. Kvalitetssäkringen innefattar bl.a. kontroller av att myndigheternas rapporterade finansiella information överens- stämmer med deras respektive årsredovisningar, formella kontroller, motpartsavstämning av mellanhavanden mellan myndigheter, rimlighets- kontroller och analys av poster samt doku- menterade metoder för de beräkningar och förutsättningar som gäller för konsoliderings- arbetet. Granskning av myndigheternas årsredovisningar 2014 har inom ramen för den årliga revisionen granskat 232 myndigheters årsredo- visningar . uttalar sig med avvikande mening när det finns väsentliga fel som är genomgripande och årsredovisningen som helhet därigenom inte ger en rättvisande bild. Revisionsberättelse med reservation lämnas när inte kunnat inhämta tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis, men drar slutsatsen att möjliga fel inte är genomgripande. avstår från att uttala sig när den inte kunnat inhämta tillräckliga och ändamåls- enliga revisionsbevis och bedömer att möjliga effekter av oupptäckta fel kan vara både väsentliga och genomgripande. I vissa fall lämnar en revisionsberättelse med standardutformning men vill ändå lyfta fram viktig information och lämnar därför en upplysning i revisionsberättelsen. har lämnat femton modifierade revisionsberättelser, dvs. med reservation, avvikande mening eller inget uttalande. Följande fjorton myndigheter har fått revisionsberättelse med reservation: , , Forum för levande historia, , Läns- styrelsen i , i , i , Myndigheten för , Riks- antikvarieämbetet, , Specialpedagogiska myndigheten, geologiska undersökning, och har avseende avstått från att uttala sig. Tretton myndigheter har erhållit revisionsberättelse med upplysning, varav en är myndighet som fått en modifierad revisions- berättelse. De myndigheter som fått en modifierad revisionsberättelse eller upplysning återges även utgiftsområdesvis i avsnitt 2. I tabellen nedan redovisas utvecklingen av antalet modifierade revisionsberättelser –2014. Antalet har varierat något men är generellt sett lågt. Den stora ökningen beror på att har ändrat utformningen av revisionsberättelsen, som innehåller fem olika uttalanden i stället för ett, vilket medför mer preciserade uttalanden. Ökningen är således inte någon indikation på försämrad kvalitet i myndigheternas årsredovisningar. Myndigheternas årsredovisningar ger överlag en god och rättvisande bild av verksamheten. Antal modifierade revisionsberättelser 2010–2014 Uppföljning av de budgetpolitiska målen 1 Uppföljning av de budgetpolitiska målen I detta avsnitt redovisas uppföljningen av två av de tre budgetpolitiska målen , den offentliga sektorns finansiella sparande och utgiftstaket för staten. Därutöver finns ett budgetpolitiskt mål för kommunsektorn i form av ett balanskrav som inte följs upp i denna skrivelse, utan ekonomiska vårproposition. 1.1Den offentliga sektorns finansiella sparande infördes, efter en infasningsperiod , ett mål för den offentliga sektorns finansiella sparande. fastställde efter en teknisk justering att målet skulle uppgå till i genomsnitt av BNP över en konjunkturcykel i stället för (bet. 2006/2007:FiU20). Definitioner av finansiellt sparande och målet för den offentliga sektorns finansiella sparande Det finansiella sparandet för den offentliga sektorn är resultatet av samtliga transaktioner som påverkar den offentliga sektorns finansiella nettoförmögenhet. Finansiella transaktioner som köp och försäljning av aktier och andra finansiella tillgångar påverkar således inte det finansiella sparandet. Detsamma gäller värde- förändringar på tillgångar och skulder. Att målet för den offentliga sektorns finansiella sparande är formulerat som ett genomsnitt i stället för ett årligt krav på av BNP är motiverat av stabili- seringspolitiska skäl. Om målet om 1 procents sparande skulle gälla för varje enskilt år skulle finanspolitiken behöva stramas åt när konjunk- turen försvagas för att säkerställa att det årliga målet nås. Finanspolitiken skulle då förstärka konjunkturförsvagningen istället för att stabilisera den. Det finns således goda skäl för att formulera ett mål för den offentliga sektorns finansiella sparande som ett genomsnitt över en konjunkturcykel. Genomsnittsformuleringen gör det svårare att löpande följa upp om målet uppnås. Eftersom sparandet kan tillåtas avvika från målsatt nivå ett enskilt år är det viktigt att konjunkturläget beaktas när målet i efterhand utvärderas. Målet för det finansiella sparandet omfattar hela den offentliga sektorn, vilket inkluderar staten, ålderspensionssystemet och kommunsektorn. Affärsverken ingår enligt nationalräkenskapernas definition inte i den statliga sektorn utan räknas till företagssektorn. Det finansiella sparandet 2014 Det offentliga finansiella sparandet 2014 visade ett underskott på , mot- svarande av BNP. I prognosen till budgetpropositionen beräknades ett underskott på . Således blev det finansiella sparandet lägre än beräknat (se tabell 1.1). Utfallet för både den offentliga sektorns inkomster och utgifter blev brutto betydligt högre än prognostiserat i budgetpropositionen. Merparten av differens- erna rör dock övergången från den gamla standarden för nationalräkenskaper ENS 1995, till den nya ENS 2010. Den nya standarden medför bl.a. att vissa poster bruttoförs, vilket sin tur innebar att såväl inkomster som utgifter justerades upp med ca 2014. Tabell 1.1 Den offentliga sektorns finansiella sparande -1,5 -1,9 -0,3 -1,4 1 av utfallet för skatter och avgifter är fortfarande baserat på prognoser. Det rör t.ex. inkomstskatter för hushåll och företag, avkastningsskatt samt fastighetsskatt och fastighetsavgift. Källa: och egna beräkningar. Justerat för bruttoeffekter av övergången till ENS 2010 fördelar sig avvikelsen mellan beräkningarna i budgetpropositionen och utfallet relativt lika mellan inkomster och utgifter. Merparten av avvikelsen för inkomsterna rör kapitalinkomster medan underskattning av de kommunala utgifterna i huvudsak förklarar utgiftsavvikelserna. Tabell 1.2 Den offentliga sektorns finansiella sparande, exkl. ändrad bruttoredovisning till följd av ENS 20101 -1,5 -1,9 -0,3 -1,4 1Avser bruttoförändringar som sammantaget är neutrala för det finansiella sparandet. Utöver bruttoeffekten har övergången till ENS 2010 också inneburit att det finansiella sparandet försämrats med ca 2014. 2Drygt av utfallet för skatter och avgifter är fortfarande baserat på prognoser. Det rör t.ex. inkomstskatter för hushåll och företag, avkastningsskatt samt fastighetsskatt och fastighetsavgift. Källa: och egna beräkningar. Staten och kommunsektorn redovisade under- skott 2014, medan ålderspensionssystemet uppvisade ett mindre överskott. Jämfört med prognosen i budgetpropositionen , blev utfallet för det finansiella sparandet lägre än beräknat för staten och kommunsektorn, medan sparandet i ålderspensionssystemet i stället underskattades. Det svagare finansiella sparandet i staten 2014 kan till stor del förklaras av att inkomsterna från aktieutdelningar blev lägre än beräknat. beror bl.a. på att övergången till ENS 2010 medförde att delar av inlevererade överskott klassats om till extraordinära utdelningar. Avvikelsen i kommunsektorn beror framför allt på att utgifterna för investeringar underskattades i prognosen. I ålderspensions- systemet förklaras avvikelsen av högre kapitalinkomster än prognostiserat. Jämfört med 2013 försvagades det finansiella sparandet i staten och kommunsektorn medan en svag utveckling av pensionsutgifterna medförde att sparandet i ålderspensionssystemet förstärktes (se tabell 1.3). Tabell 1.3 Det finansiella sparandet i delsektorerna Källa: och egna beräkningar. Principer för uppföljningen av målet för den offentliga sektorns finansiella sparande Regeringen anser att det är viktigt att det finns tydliga principer för hur målet för den offentliga sektorns sparande följs upp, och att upp- följningen är transparent. I uppföljningen använder sig regeringen av ett antal indikatorer. Det är dock viktigt att peka på problemen med en allt för mekanisk tillämpning av dessa indikatorer. Framför allt finns en risk för att finanspolitiken vid en allt för mekanisk tillämpning riskerar att förstärka konjunktur- svängningarna i stället för att dämpa dem. Regeringens utgångspunkt är därför att inriktningen på finanspolitiken ska bedömas med en bred ansats där ett antal enskilda mål och restriktioner ställs mot varandra. För att i efterhand avgöra om det finansiella sparandet i den offentliga sektorn varit i linje med målet för det finansiella sparandet använder regeringen som en indikator ett genomsnitt för det finansiella sparandet , vilket för den aktuella perioden omfattar åren 2005–2014. Syftet med denna bakåt- blickande redovisning är att bedöma om det funnits systematiska fel i finanspolitiken som riskerar att minska sannolikheten för att målet ska nås . Tabell 1.4 Finansiellt sparande i offentlig sektor samt indikatorer för avstämning mot målet för den offentliga sektorns finansiella sparande -0,7 -0,1 -0,9 -1,4 -1,9 -0,5 -0,9 Anm.: Den så kallade sjuårsindikatorn beräknas delvis utifrån prognoser för det finansiella sparandet och redovisas därför inte i årsredovisning för staten (se dock ekonomiska vårproposition). Källor: och egna beräkningar. För att beakta vilken påverkan konjunkturläget har på den offentliga sektorns sparande, använder regeringen också det strukturella sparandet som indikator på hur målet uppfylls.