prop · H203101 · 2015-04-15 00:00:00 — före resultat från andelar Resultat från andelar i hel- Transfereringskostnader och skatteintäkter ökade Det lägre resultatet beror på flera faktorer. Skatteintäkterna ökade med och transfereringskostnaderna ökade med . Nettokostnaden för stats- skulden ökade med då den svagare kronan medförde valutakursförsäm- ringar. AP-fondernas nettobidrag till staten minskade med . Resultatet från andelar i hel- och delägda företag förbättrades med nästan . Kostnaderna för statens egen verksamhet ökade med . Försäljningen av aktier i på- verkade resultatet netto positivt med . Diagram 3.1 Statens intäkter Skatteintäkterna uppgick till vilket utgjorde av statens totala intäkter (se diagram 3.1 Statens intäkter). Statens skatteintäkter ökade med () jämfört med . Skatte- intäkterna specificeras närmare i not 1. En ökad lönesumma gav högre intäkter av inkomstskatter och arbetsgivaravgifter Intäkter av inkomstskatter ökade med 20 mil- jarder kronor jämfört med . Förändringen förklaras framför allt av att lönesumman ökade . Timlönen ökade med 1,7 pro- cent medan antalet arbetade timmar ökade mellan åren. Ökningen av timmarna kan jämföras med sysselsättningen, som ökade . Skattereduktionerna ökade med varav jobbskatte- avdraget ökade med främst till följd av att beslutade om en förstärkning av avdraget. Skattereduktion för allmän pensionsavgift som är direkt kopplad till lönesumman ökade med . Husavdraget (ROT- och RUT-tjänster; ROT- avdrag ges för reparation, underhåll, om- och tillbyggnad och RUT-avdrag för hemtjänster) Husavdraget uppgick till och huvuddelen avsåg ROT-tjänster. Arbetsgivaravgifterna ökade med eller motsvarande . Arbetsgivaravgifterna utgörs i princip av avgiftssatsen gånger lönesumman. De statliga myndigheternas arbetsgivaravgifter är inomstatliga och har eliminerats vid beräkning av skatteintäkterna. Intäkterna från skatt på kapital ökade Jämfört med ökade skatt på kapital med . Skatt på kapital från hushåll ökade med (). Denna ökning är en följd av högre kapitalvinster vid försäljning av fastigheter och aktier samt lägre skattereduktioner på kapital. Skatt på företagsvinster ökade med (7,). Intäkterna från mervärdesskatt ökade Skatt på konsumtion och insatsvaror ökade med mellan åren. Intäkterna från mervärdesskatt ökade med eller . Utvecklingen förklaras av att hushållens konsumtion i löpande priser steg och att bostadsinvesteringarna steg 2014. I beloppet mervärdesskatt, , ingår återbetald mer- värdesskatt till statliga myndigheter med . Det beloppet är en inom- statlig transaktion som elimineras för att inte påverka det konsoliderade utfallet i statens resultaträkning. Intäkterna från skatt på energi och miljö minskade Skatt på energi och miljö minskade försäljningen av elektrisk kraft minskade och att vissa skattesatser på el och diesel var något lägre. Bensinförsäljningen minskade också med vilket medförde lägre intäkter från både energi- och koldioxidskatt. Dieselförsälj- ningen ökade däremot med . Intäkterna från skatt på alkohol, tobak och vägtrafik ökade Skatt på alkohol och tobak ökade med . Skatt på vägtrafik ökade med mellan åren. Intäkterna från AP-fondsmedel minskade Bidragsintäkter minskade med . Minskningen förklaras till största delen av att AP-fondernas nettobidrag för utbetal- ningarna av pensioner minskade. ökade utbetalda pensioner som AP-fonden finansierar med , medan avgifterna som tillförs AP-fonden ökade med . Det innebär att AP-fondens nettobidrag till staten minskade med . Intäkter av avgifter och andra ersättningar minskade med . Arbets- löshetsavgiften som Inspektionen för arbetslös- hetsförsäkringen tidigare tog in har avskaffats och det medförde en minskning med . intäkter ökade med 2,0 miljarder till följd av reavinster vid försäljning av mark. svenska kraftnäts uppdragsintäkter minskade på grund av lägre omsättning. Diagram 3.2 Statens kostnader Kostnader för statens egen verksamhet; Av statens kostnader var transfere- ringar där den största delen gick till hushåll. Kostnaderna för statens egen verksamhet var och nettokostnaden för statsskulden och övriga finansiella kostnader . Kostnaderna för statens egen verksamhet hålls tillbaka i den konsoliderade redovisningen genom att socialavgifterna på statsanställdas löner elimineras. Diagram 3.3 Transfereringar per sektor Diagrammet ovan visar transfereringar i form av lämnade bidrag och andra överföringar fördelade på mottagarsektorer enligt nationalräken- skapernas indelning. Hushållssektorn är den dominerande mottagaren och tar emot 64 pro- cent av transfereringarna. Transfereringarna till hushåll är bl.a. ålderspensioner, sjukpenning, föräldrapenning, barnbidrag och arbetslöshets- ersättning. Även bidrag till t.ex. ideella organisationer inom biståndsområdet räknas till hushållssektorn. Kommunerna tar emot av transfereringarna i olika former av statsbidrag, företagssektorn och utlandet, i form av bistånd och EU-avgifter, tar emot av de statliga transfereringarna. Kostnaderna för transfereringar, exklusive avsättningar till fonder, uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med Fler ålderspensionärer och högre pensioner Transfereringar till hushåll inom socialför- säkringen ökade med netto. Kostnaderna för ålderspensioner vid sidan av statens budget ökade måttligt med till följd av att antalet ålderspensionärer med rätt till inkomstgrundad pension blir fler. På grund av indexeringsreglerna räknades inkomst- pensionerna och tilläggspensionerna ned vilket förklarar att ökningen mellan dessa år blev måttlig. Premiepensioner ökade med 1,3 mil- jarder kronor eller . Ökningen beror på den s.k. tjugondelsinfasningen som gör att varje ny årskull som går in i pension har en större andel i det nya pensionssystemet. Dessutom ökar antalet årskullar med rätt till premiepension . En tredje förklaring är att börskurserna ökade relativt kraftigt vilket påverkade uppräkningen av många premiepensioner 2014. Ersättning vid ålderdom, som är anslagsfinansierade pensioner och stöd, minskade totalt med . Efterlevandepensioner till vuxna minskade med eftersom änkepensionen är under avveckling. Garantipension minskade med då prisbasbeloppet har sänkts. Bostadstillägget ökar då pensionen minskar och ökningen blev . Fler har fått sjukpenning men färre har fått aktivitets- och sjukersättning Kostnaden för sjukpenning ökade med () 2014. Antalet nya sjukfall har fortsatt att öka. Enligt en rapport från har de senaste årens ökning framför allt skett bland kvinnor och i sjukfall med psykiska diagnoser. Det finns indikationer på att den psykiska hälsan försämrats i samhället, vilket bl.a. yttrar sig i att fler uppger att de lider av sömnproblem. Även har sjukfrånvaron i psykiska diagnoser varierat mer än den totala sjukfrånvaron. När sjukskrivningarna totalt sett går upp, ökar frånvaron på grund av psykiska diagnoser ännu mer. fick 196 000 personer sjukpenning, vilket är en ökning jämfört med . Aktivitets och sjukersättningen minskade med (2,). Sjuk- eller aktivitetsersättning betalades ut till knappt 354 000 personer . Det är en minskning jämfört med december föregående år. Minskningen förklaras av ett lågt antal nytillkomna som stora grupper övergår till ålderspension. Det låga inflödet är delvis en följd av det nya regelverket som ställer högre krav på stadigvarande nedsättning av arbetsförmågan. hade 320 300 personer sjukersättning, varav 191 200 var kvinnor och 129 100 män. Stöd till personer med funktionsnedsättning inkluderar kommunernas andel av kostnaden för assistansersättning. Stödet ökade med 1,4 mil- jarder kronor (5,). hade 16 200 personer assistansersättning, vilket är 300 fler än . Det genom- snittliga antalet timmar per person med assistansersättning ökade också. Ökade kostnader för föräldraförsäkringen Inom området ekonomisk trygghet för familjer och barn ökade kostnaderna för föräldraför- säkringen med . Kostna- derna för barnbidragen ökade med . Ökningen av föräldrapenning och barnbidrag beror på att antalet barn i åldrarna 0– har ökat. Den tillfälliga föräldrapenningen ökade också på grund av större barnkullar. Bland de övriga transfereringarna till hushåll minskade kostnaderna för arbetsmarknads- området med . Arbetslös- hetsersättningen minskade med och aktivitetsstödet med . I genomsnitt uppgick arbetslösheten till enligt SCB:s arbetskraftsunder- sökning () 2014. Kostnaderna för arbetsmarknads- politiska program och insatser minskade med . var 385 000 personer (16–) inskrivna som arbetslösa, dvs. öppet arbetslösa eller deltagare i program med aktivitetsstöd. Det var 26 000 färre än . Mest minskade arbets- lösheten för arbetslösa som varit utan arbete . Arbetslösheten minskar också mer bland kvinnor än bland män. Ökad ersättning till etableringslotsar Ersättning till etableringslotsar ökade med . Det ökade antalet kom- munplacerade asylsökande gör att fler omfattas av lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Lönegarantiersättningen minskade med jämfört med . Det är en följd av att antalet konkurser blivit färre då konjunkturen förbättrats. Nettoöverföringen till premiepensionssystemet redovisas som en transferering till hushåll mot bakgrund av att systemet ses som en del av hushållssektorn i nationalräkenskaperna (se avsnitt Redovisningsprinciper och tilläggs- upplysningar). I beloppet ingår socialavgifter, allmänna pensionsavgifter och statliga ålders- pensionsavgifter som överförts till premie- pensionssystemet, med avdrag för utbetalda premiepensioner (4,), som ingår i utbetalda ålderspensioner. Lägre nedskrivning av fordringar i CSN:s utlåningsverksamhet Centrala () kostnad för förlust i utlåningsverksamheten minskade med . Förlusten har minskat därför att CSN har bedömt att reserveringar för förluster på lån upptagna är lägre än tidigare beräknat. Transfereringar till företag ökade Transfereringar till företag ökade med . Inom området arbets- marknad ökade köp av arbetsmarknadsutbild- ning med . Kostnaderna för lönebidrag och ökade med . transfereringar till företag ökade med och ökningen förklaras främst av kreditförluster för villkorslån. Transfereringar till kommuner ökade Efter att ha ökat 2010 och 2011 i samband med finanskrisen minskade bidragen till kommuner 2012. ökade bidragen till kommuner återigen och ökningen tilltog 2014. Transfe- reringarna till kommuner ökade totalt med 2014. Den kommunal- ekonomiska utjämningen till kommuner och landsting ökade med 1,3 respektive . Ökningen beror på att kommunerna kompenserats för beslut som påverkar deras skatteunderlag negativt, främst sänkt skatt för pensionärer. Kommunernas ersättningar för ingående mervärdesskatt ökade med 3,4 mil- jarder kronor. Bidrag för läkemedelsförmånerna ökade med . Då avtal saknats mellan staten och kommuner och landsting på detta område har utgifterna reglerats i särskilda regeringsbeslut. Det innebär att de redovisade utgifterna för läkemedelsför- månerna är preliminära. Ökad kommunersättning för flyktingmottagande bidrag till kommuner för integration och migration ökade med . Ersättningar till kommuner vid flyktingmottagande ökade . Ersättningen för ensamkommande barn Antalet ensam- kommande barn 2014 var 7 049, 3 197 fler än 2013, och de kommunplacerade, var 1 085 fler än 2013. Ersättningar till kommuner för mottagande av asylsökande ökade med . Totalt ansökte 81 301 om asyl, 27 042 fler än 2013. Sökande från fortsätter att vara den största gruppen, . Antalet asylsökande från ökade mer procentuellt. Av det totala antalet asylsökande utgjorde sökande från . Antalet kommunmottagna för vilka ersättning utgår, enligt förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar, var 45 836 , vilket var 12 039 fler än 2013. beviljades 110 610 uppehållstillstånd, vilket var 6 000 färre än 2013. Anslaget Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet ökade med . Statligt stöd till vuxenutbildning avseende yrkesutbildning inom komvux och särvux minskade med . Transfereringar till utlandet ökade – högre EU- avgift Bland transfereringar till utlandet ökade avgiften till EU med . Den BNI-baserade avgiften minskade . Den minskningen beror på att EU:s budget var lägre än . Den lägre budgeten är ett resultat av rådets och parlamentets uppgörelse om den fleråriga budgetramen –2020. Den mervärdesskattebaserade avgiften ökade . Den ökningen förklaras av att gjort ett högre uttag i avvaktan på realisering av rabatt för perioden –2020. Det beror på att det beslut om egna medel som reglerar rabatt för perioden –2020 väntas träda i kraft först eftersom det före ikraftträdandet måste godkännas av medlemsstaternas nationella parlament. Beslutet har dock verkan och kommer att tillämpas retroaktivt. Avgiften redovisas här periodiserad till skillnad mot redovisningen på statens budget. Kostnaden för bistånd och andra inter- nationella bidrag genom Styrelsen för inter- nationellt utvecklingssamarbete (Sida) ökade med . Tre miljarder till Stabilitetsfonden Avsättningen till Stabilitetsfonden minskade jämfört med då avsättningen var särskild stor som följd av reavinster vid försäljningen av aktier i med . Fondens intäkter 2014 var . 3.1.4Kostnaderna för statens egen verksamhet ökade Kostnaderna för statens egen verksamhet (exklusive arbetsgivaravgifter för statsanställda) uppgick till 2014. Det är en ökning med jämfört med . Statens personalkostnader ökade med . Lönekostnader inklusive lagstadgade arbetsgivaravgifter ökade med eller . Rikspolis- styrelsen och Försvarsmakten har de högsta personalkostnaderna. Statens lokalkostnader ökade med och mest ökade Migrationsverkets lokalkostnader. Övriga drift- kostnader ökade med . Bland annat ökade kostnaderna för det militära försvaret. 3.1.5Förbättrat resultat i statliga företag Resultatet från andelar i hel- och delägda företag ökade med . Det resultat som redovisas baseras främst på bolagens redo- visade nettoresultat enligt respektive årsbokslut. Resultatet för () försämrades med . Kraftigt prisfall på järnmalm påverkade resultatet negativt. påverkade ökade volymer och valutaeffekter resultatet positivt. Resultatet inkluderar avsättning för kostnader på relaterade till påverkan av gruvbrytning på samhällena , vilket var högre än föregående år. resultat förbättrades med men är fortfarande negativt. Resultatet netto efter skatt belastades med nedskrivningar på samt ökade avsättningar för avvecklingen av kärn- kraften i . Akademiska hus AB visade bättre resultat än föregående år. Ökningen är främst hänförbar till värdeför- ändringar i fastigheter. 3.1.6Nettokostnaden för statsskulden ökade uppgick nettokostnaden för statsskulden till , vilket innebär att nettokostnaden ökade med . Orsaken var främst att de positiva realiserade valutakursförändringarna minskade med och att de negativa orealiserade valutakursförändringarna ökade med . Båda dessa poster försämrades på grund av den svagare kronan. Övriga finansiella intäkter minskade med . såldes statens innehav i vilket påverkade intäkterna med . in- levererade överskott minskade med jämfört med . I balansräkningen redovisas värdet av statens samtliga tillgångar, skulder och kapital . Byggnader, mark och annan Maskiner, inventarier, Andelar i hel- och delägda Lån i svenska kronor Lån i utländsk valuta Statens nettoförmögenhet är skillnaden mellan tillgångarnas och skuldernas bokförda värde. Statsskulden svarar för den övervägande delen av skulderna och därmed den negativa nettoför- mögenheten och motsvarar i huvudsak stats- budgetens ackumulerade underskott över åren. Vid utgången av 2014 var nettoförmögen- heten -, dvs. staten hade en nettoskuld. Det är en minskning med jämfört med då netto- förmögenheten var -. Nettoförmögenhetens förändring fördelad på balansräkningens olika delar kan sammanfattas så här: Förändringen av nettoförmögenheten kan även beskrivas på följande sätt: Årets underskott enligt resultat- Värdeförändringar av aktier och andelar Förändringen av nettoförmögenheten orsakas dels av årets underskott i resultaträkningen på , dels av påverkan av enstaka transaktioner som förändrar tillgångars eller skulders värde utan att de redovisas över resultaträkningen. En återkommande för- klaringspost är värdeförändringar av statligt ägda företags egna kapital som inte är hänförbara till periodens resultat. var dessa effekter positiva och uppgick till . 3.2.2Övriga förändringar i balansräkningen Under ökade de totala tillgångarna med till . Nya vägar och järnvägar De materiella anläggningstillgångarna ökade med . Värdet av väganläggningar som blev klara var . Större objekt som öppnades för trafik var bl.a. , E4 , E22 Rolsberga–Fogdarp, E18 –Sagån, E 18 –. Värdet av järnvägsanläggningar som blev klara var . Större projekt som färdigställdes var bl.a. dubbel- spårsutbyggnad i , dubbelspår Strängnäs-Härad samt bangårdsutbyggnader på i Ripats, och Lakaträsk. pågående nyanläggningar ökade med . De större invest- eringsprojekten omfattar bl.a. i , inklusive tunnel genom , E 20 och E18 i samt E4 i . Pågående nyanläggningar hos ökade Pågående nyanläggningar hos affärsverket ökade med . SydVästlänken som syftar till att förstärka och öka kapaciteten i stamnätet till och till samt som syftar till att bygga ut och förbättra elförsörjningen inom är de största investeringarna. genomförde en rad bytesaffärer med de marker som togs över från Ersättningsmark i . ökade värdet på egendomen med vilket beror främst på dessa affärer. Maskiner, inventarier, installationer m.m. ökade med . En stor del av ökningen beror på investering i nya räddningshelikoptrar. Förskott avseende materiella anläggningstillgångar ökade med . Ökningen avser förskott till för utveckling av JAS 39 E. Värdet på och minskade De finansiella anläggningstillgångarna minskade med . Andelar i hel- och delägda företag minskade med . Minskningen av andelsvärdet för uppgick till . Förändringen utgörs främst av årets förlust som uppgick till . uppgick positiva omräkningsdifferenser för verksamhet i utlandet till . Därutöver medförde omvärdering av förmåns- bestämda pensionsplaner en negativ påverkan med . minskade i värde med 3,7 miljarder främst beror på utdelning på kronor samt årets resultat på ökade med mellan åren vilket främst förklaras av årets resultat på samt betald utdelning på . Andelen i ökade i värde med , vilket främst beror på andelen av årets resultat på samt andelen av utdelning på . Nordiska Investeringsbanken ökade med , främst med periodens resultatandel som uppgår till . Andelen i minskade med vilket främst beror på ändrade redovisningsprinciper rörande pensioner. Statens långfristiga värdepappersinnehav ökade med . Det största innehavet av värdepapper gäller Kärnavfallsfonden, som ytterligare ökat fondmedel placerade i bostads- obligationer med . Statens lån till ökade utlåning till ökade med . Utlåningen till består av lån i dollar och euro och ökningen beror på växelkursförändringar i och med att den svenska kronan försvagats mot dollarn och euron . Utlåningen till andra länder minskade totalt sett eftersom betalade tillbaka resterande del av sitt lån . CSN:s utlåningsfordran ökade med och uppgick till , inklusive reservation för osäkra fordringar. Ökningen av lånefordran beror främst på att nyutlåningen var större än amorteringarna och att det tillkommit många nya låntagare som ännu inte blivit återbetalningsskyldiga. De beräknade osäkra fordringarna är i stort sett oförändrade jämfört med föregående år. Ny placeringspolicy för Insättningsgarantifonden och Kärnavfallsfonden Övriga kortfristiga fordringar har ökat med . Ökningen är hänförlig till repor i Insättningsgarantifonden och Kärnav- fallsfonden. Placeringspolicyn för båda fonderna ändrades 2014 och medger nu att affärer med återköpsavtal (s.k. repor) ligger öppna över bok- slutsdagen. Motsvarande skuldrepor redovisas under Övriga kortfristiga skulder. fordringar på skattekontot har minskat med . I princip alla debiteringar av skatter och avgifter som gör ingår i skattekontosystemet. Värdepapper och andelar ökade Värdepapper och andelar ökade med och ökningen avser repor i egna statspapper. Placeringar i repor är en del av statsskulds- förvaltningen och kan variera kraftigt mellan åren. Storleken på placeringarna beror på placeringsbehovet vid bokslutstidpunkten. Fonder ökade med jämfört med . har Stabilitetsfondens behållning ökat med . Kärnavfallsfonden ökade med och Insättningsgarantifonden med . Avsättningar för statens tjänstepensioner ökade med . Avsättningen på- verkades mest av att räntan i beräknings- grunderna sänktes, vilket ökade avsättningen med . Statsskulden ökade med och uppgick till . Lån i svenska kronor ökade med och lån i utländsk valuta ökade med . Statens budgetsaldo var -. Ökningen beror också på växelkurs- förändringar. upplåning i obligationer m.m. i utländsk valuta med . Kärnavfallsfonden och Insättningsgarantifonden får enligt fastställd placeringspolicy delta i marknaden med återköpstransaktioner (s.k. repor) för statsskuldväxlar och obligationer (inkl. realränteobligationer). Dessa repor upp- gick till och förklarar ökningen av övriga kortfristiga skulder. Till- gångssidan av dessa repor redovisas som Övriga kortfristiga fordringar. slutavräkning av kommunal- skatt till kommuner och landsting medförde en fordran 2014 men en skuld 2013. Oförbrukade bidrag minskade med . Svenska kraftnäts oförbrukade bidrag för investeringar minskade mest. Även för- skotten från hos minskade. Övriga förutbetalda intäkter vid Riksgälds- kontoret ökade med . Överkurser uppstår när emitterar obligationer och marknadsvärdet är högre än det nominella värdet. Mellanskillnaden är överkurs och bokförs som förutbetald intäkt som periodiseras över lånets löptid. Periodisering av skatter minskade. En för- utbetald intäkt innebär här att de periodiserade skatteintäkterna är lägre än de betalda skatterna. är skatteintäkten högre än årets inbetalningar och därför minskar de förutbetalda intäkterna. Finansieringsanalysen visar statens betalningar fördelade på avsnitten statens verksamhet, investeringar, utlåning och finansiella aktiviteter. Finansieringsanalysen visar även förändringen av och respektive avsnitts påverkan på statens nettoupplåning . Statens nettoupplåning definieras som förändringen av statsskulden justerad för orealiserade valutakursförändringar. Uppgifterna avseende finansieringsanalysen har hämtats från resultat- och balansräkningarna samt från den information som myndigheterna rapporterat in till statsredovisningssystemet eller från myndigheternas årsredovisningar med eventuella kompletteringar. -1 137 617 -1 112 979 Finansiellt netto för statens 3.3.1Statens verksamhet gav negativt kassaflöde Kassaflödet i den del som avser statens verksamhet, dvs. intäkter, transfereringar och statens egen verksamhet enligt resultat- räkningen, var negativt med 2014, vilket netto är lägre än föregående år. Skillnaden beror främst på att utbetalningarna av transfereringar har ökat med . Inbetalningarna av skatter har ökat med , men bidragsinbetalningarna har sjunkit som följd av att AP-fondernas nettobidrag till staten har minskat och inbetalningar från avgifter och andra ersättningar har minskat beroende på lägre utdelningar från statliga bolag. Utbetalningarna avseende statens egen verksamhet, främst driften av myndigheterna, har ökat. Förändringarna av fordringar och skulder som redovisas under posten Justeringar till betalningar har netto påverkat kassaflödet endast marginellt. Här finns stora förändringar på både fordrings- och skuldsidan som följd av stora repotransaktioner över , men dessa tar ut varandra. 3.3.2Kassaflödet från investeringar blev svagare Kassaflödet i investeringsverksamhet har totalt sett försvagats med hela beroende på statens försäljning av aktier i 2013 som då gav inbetalningar till staten på . Investerings- utgifterna uppgick till nära , vilket är en marginell ökning. De materiella investeringarna har ökat och bland dessa är det i första hand mark- investeringar hos som har ökat mest med .