prop · H30317 · 2015-09-17 00:00:00 — Kommuner och Landsting (SKL), Lunds och kommuner anser att det är mycket angeläget att införa den förändring som innebär att kommuner kan bedriva internationella skolor och att denna del av de föreslagna lagändringarna därför bör träda i kraft tidigare än . () anför att om förslaget med ett praktiskt avgiftsförbud blir verklighet kommer BISS att behöva lägga ned en verksamhet som BISS har drivit framgångsrikt under . För att undvika att barn hamnar i kläm kommer det enligt BISS att behövas en övergångsperiod för att de barn som flyttat till ska kunna gå kvar i skolan föräldrarnas kontrakt löper. Skälen för regeringens förslag I avsnitt 8.1 föreslås att kommuner efter medgivande från ska få vara huvudmän för internationella skolor på grundskolenivå. Regeringen anser, i likhet med SKL, att detta förslag bör träda i kraft . Övriga förslag bör träda i kraft . Det föreslås därför att lagen om ändring i skollagen ska träda i kraft . När det gäller frågan om elevavgifter – som regleras på förordningsnivå – gör regeringen, till skillnad från promemorian, bedömningen att inte bara rimliga merkostnader som är hänförliga till att den internationella skolan följer en annan läroplan än den svenska, utan även sådana merkostnader som är hänförliga till att internationella skolor riktar sig till en annan målgrupp än skolor inom skolväsendet, kan ligga till grund för skäliga elevavgifter. Regeringen har med anledning härav i avsnitt 7.6 gjort bedömningen att kommande förordningsändringar varken kommer att leda till att antalet platser i internationella skolor i kommer att minska eller till att posteringen av diplomater och personal vid internationella organisationer eller de för konkurrenskraft så viktiga internationella företagen kommer att påverkas negativt. Regeringen delar därför inte BISS bedömning att det kommer att behövas en övergångsperiod innan de nya förordningsbestämmelserna träder i kraft. Fortsatt giltighet för äldre godkännanden m.m. Enligt förslaget i avsnitt 7.3 ska bidragsrätt följa redan av det förhållandet att en enskild har godkänts som huvudman för en internationell skola på grundskolenivå. Därför föreslås att ett godkännande av en internationell skola med enskild huvudman enligt dagens bestämmelser ska fortsätta att gälla som ett godkännande av huvudmannen under förutsättning att denne förklarats berättigad till bidrag. Om en internationell skola är godkänd enligt gällande regler, utan att ha förklarats berättigad till bidrag, bör godkännandet upphöra att gälla när de nya bestämmelserna träder i kraft. Någon sådan skola finns dock inte, såvitt regeringen känner till. 2015/16:17 Även huvudmän för internationella skolor på gymnasienivå som har förklarats berättigade till bidrag enligt de regler som gäller bör ha fortsatt bidragsrätt när de nya reglerna träder i kraft. Det föreslås därför att en förklaring om rätt till bidrag för en internationell skola på gymnasienivå som gäller vid ikraftträdandet ska fortsätta att gälla som en förklaring enligt de nya bestämmelserna. I avsnitt 7.1 föreslås regler som innebär tydligare avgränsningar av vilka elever som ska kunna fullgöra sin skolplikt i en internationell skola på grundskolenivå. Det framstår som rimligt att elever som har börjat fullgöra sin skolplikt i en internationell skola med stöd av dagens regler, men som faller utanför enligt de nya regler som föreslås i avsnitt 7.1, inte ska behöva avbryta sin skolgång i den internationella skolan och att de vid behov även ska kunna byta till en annan internationell skola. Även elever som före ikraftträdandet har fått ett besked från en internationell skola om att de kommer att tas emot vid skolan bör få fullgöra sin skolplikt i en sådan skola. Det föreslås därför att den som före ikraftträdandet har fått ett beslut om att han eller hon kommer att tas emot i en internationell skola på grundskolenivå och den som redan har påbörjat utbildning i en sådan skola fortsatt ska få fullgöra skolplikten i en internationell skola på grundskolenivå. Det föreslås även att medgivanden av regeringen om att en internationell skola på grundskolenivå får ta emot andra elever än de som tillhör målgruppen ska fortsätta att gälla som ett medgivande enligt de nya bestämmelserna. 11 Konsekvenser av förslagen 11.1Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen samt ekonomiska och administrativa konsekvenser för kommunerna Av 14 kap. 3 § RF framgår att en inskränkning i den kommunala självstyrelsen inte bör gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som har föranlett den. Bestämmelsen ger uttryck för en proportionalitetsprincip när det gäller inskränkningar i den kommunala självstyrelsen. Regeringen föreslår i avsnitt 8.1 att kommuner ska ges möjlighet att vara huvudmän för internationella skolor på grundskolenivå som följer en internationell läroplan under förutsättning att det finns behov av utbildningen. Då det enligt förslaget är frivilligt för kommunerna att bedriva internationella skolor gör regeringen bedömningen att förslaget inte medför några nya åtaganden för kommunerna och att förslaget därmed inte medför några konsekvenser för den kommunala själv- SKL delar regeringens uppfattning om att förslagen inte Prop. 2015/16:17 innebär något utökat åtagande för kommunerna. I avsnitt 8.4 gör regeringen bedömningen att utbildningen i en internationell skola på grundskolenivå bör vara avgiftsfri för eleverna. Att driva internationella skolor utgör som ovan nämnts ovan inte något utökat åtagande för kommunerna, varför merkostnader för att driva sådana skolor är frivilliga. Den kommunala finansieringsprincipen ska därmed inte tillämpas. Ekonomiska konsekvenser för staten Kostnader för statsbidrag för utbildning av vissa barn och ungdomar som inte är folkbokförda i Enligt förordningen (2011:538) om utbildning och statsbidrag för vissa barn och ungdomar som inte är folkbokförda i lämnas statsbidrag för barn och ungdomar som är familjemedlemmar till person som tillhör främmande makts beskickning eller lönade konsulat eller en internationell organisation alternativt vars vårdnadshavare arbetar i och är medborgare i EU/EES-land eller . Hemkommunen, dvs. den kommun som barnet eller ungdomen stadigvarande vistas i, kan ansöka om statsbidrag. Om eleven deltar i utbildning hos en enskild huvudman betalar kommunen ersättningen till den enskilda huvudmannen. Statsbidrag lämnas med ett belopp som motsvarar hemkommunens kostnad för barnets eller elevens utbildning. betalade för ut till 11 kommuner för sammanlagt 315 barn och ungdomar. 134 elever i internationell skola på grundskolenivå och 9 i internationell skola på gymnasienivå. För betalades 12 707 042 kronor ut till 15 kommuner för 309 barn och ungdomar. 116 elever i internationell skola på grundskolenivå och 21 i internationell skola på gymnasienivå. anser att ändringarna kan medföra ökade kostnader för statsbidrag till de internationella skolorna om antalet skolor och elever ökar. Regeringen bedömer att en ökning av antalet internationella skolor troligen kommer att ske huvudsakligen genom att kommuner startar Antalet kommuner där det bedöms att det finns behov av utbildning i internationella skolor på grundskolenivå kan i sig antas bli Statsbidraget betalas enligt förordningen vidare ut enbart för de elevgrupper som beskrivits ovan. Regeringen bedömer därför att de ekonomiska konsekvenserna av förslagen är marginella och därmed ryms inom nuvarande ekonomiska ramar för statsbidraget. I promemorian görs bedömningen att förslagen i promemorian inte inne- bär att ytterligare medel behöver tillföras . inspektionen delar inte denna bedömning utan anser att frågan om resurs- tilldelning bör utredas vidare. Enligt gällande rätt ska en internationell skola på grundskolenivå med enskild huvudman godkännas av för att skolan ska 2015/16:17 kunna ta emot skolpliktiga elever. För att huvudmannen ska kunna få bidrag från elevernas hemkommuner krävs att Skolinspektionen förklarar huvudmannen berättigad till bidrag. I avsnitt 7.3 föreslås att Skolinspektionen i stället ska pröva om en enskild ska godkännas som huvudman för en internationell skola på grundskolenivå och att bidragsrätt ska följa med godkännandet. bedömer att förslaget medför en förenkling av regleringen och av handläggningen av godkännanden. Eftersom handläggning av godkännande och förklaring om bidragsrätt avseende internationella skolor på grundskolenivå i regel görs bör detta dock inte innebära någon större skillnad i förhållande till de arbetsinsatser som utförs av Skolinspektionen . I avsnitt 7.3 föreslås också att Skolinspektionen, i ärenden om godkännande av enskilda som huvudmän för internationella skolor på grundskolenivå och ärenden om förklaring om bidragsrätt för enskilda huvudmän för internationella skolor på gymnasienivå, ska pröva om det finns ett tillräckligt elevunderlag. Vidare föreslås i avsnitt 7.3 att Skolinspektionen inte längre ska fatta beslut om det högsta antalet folkbokförda elever som ska omfattas av bidragsrätten. Huvudmän som vill utöka antalet platser på en skola kommer alltså inte längre att behöva ansöka om detta. Sammantaget bedömer regeringen att dessa förslag kan leda till en marginell minskning av de arbetsinsatser som krävs av Skolinspektionen. Kommuner föreslås i avsnitt 8.1 få driva internationella skolor på grundskolenivå efter medgivande från Skolinspektionen. Detta förslag innebär att en ny ärendetyp tillkommer hos Skolinspektionen. Antalet kommuner där det finns behov av utbildning i internationella skolor kan dock antas vara litet, varför antalet ansökningar också bör bli litet. Inte heller detta förslag bedömer regeringen medföra några förändringar av betydelse för Skolinspektionens arbete. Sammanfattningsvis gör regeringen bedömningen att inga ytterligare medel behöver tillföras Skolinspektionen med anledning av förslagen i promemorian. Regeringen gör i avsnitt 7.3 bedömningen att beslut i fråga om godkännande av en enskild som huvudman för en internationell skola på grundskolenivå och beslut i fråga om återkallelse av sådana beslut, liksom , bör kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol. I avsnitt 8.1 föreslås att även beslut i fråga om medgivande för kommuner att driva internationella skolor och beslut i fråga om återkallelse av sådana medgivanden ska kunna överklagas. Som nämnts ovan kan det antas att endast ett begränsat antal av kommuner är intresserade av att driva internationella skolor. Antalet ärenden där kommuner kommer att få avslag på sådana ansökningar och överklaga Skolinspektionens beslut bör därför också bli begränsat. Förslaget bedöms inte innebära att ytterligare medel behöver tillföras domstolarna. 11.3Konsekvenser för enskilda huvudmän Förslagen om internationella skolor berör nio internationella skolor med enskild huvudman med totalt drygt 3 000 elever. Av promemorian framgår att skolornas avgifter i hög grad skiljer sig åt i storlek samt att arbetsgruppen utifrån de uppgifter och förklaringar som lämnats av rektorer och representanter för huvudmännen vid de skolor som besökts anser att det är svårt att avgöra vad som är skäliga avgifter. I promemorian anges att dess förslag innebär en viss begräsning av möjligheten för enskilda huvudmän som bedriver internationella skolor att ta ut avgifter för denna verkssamhet. och konstaterar att det saknas en beräkning av intäktsbortfallet för de berörda skolorna. bedömer därför att konsekvensutredningen inte uppfyller de krav som följer av 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning och anför att förslaget inte kan ligga till grund för ändrade regler. och anser att en ytterligare beskrivning av konsekvenserna borde ha varit möjlig att genomföra mot bakgrund av de relativt få berörda skolorna. anför att konsekvensanalysen till förslaget om att begränsa möjligheten till elevavgifter inte är tillräckligt väl utförd och att, i väntan på att det blir gjort, nuvarande regelverk för elevavgifter fortsatt bör gälla. och anser att en tillräcklig konsekvensutredning inte gjorts då det inte framgår hur enskilda huvudmän påverkas av det presenterade förslaget. Enligt borde en mer ingående analys av vad avgifterna täcker ha redovisats i promemorian för att få en bättre förståelse för vilka dessa kostnader är och vilka konsekvenser dessa förändringar skulle medföra för de redan etablerade internationella skolorna. I promemorian ges exempel på kostnader som antas tillkomma för en internationell skola: inköp av läromedel från utlandet, personalkostnader inklusive fortbildning av lärare utomlands och avgifter till olika organisationer. I kompletterande remissvar från () och () sägs att utredningen på detta sätt identifierat en del av de direkta merkostnader som uppstår vid en internationell skola. , menar SIS och BISS, har utredningen förbigått de mycket större, som man benämner dem, indirekta merkostnader som uppstår till följd av att skolan följer den internationella läroplanen samt måste nå upp till kraven för ackreditering. Kraven för ackreditering anges bland annat innefatta väsentligt ökad undervisningstid jämfört med svenska skolor, mindre gruppstorlekar, internationella lärare med specificerad utbildning, erfarenhet och lönenivå, bibliotek, laboratorier samt åtgärder för elevernas säkerhet. BISS nämner också att det är en konkurrensfördel för skolor att överträffa ackrediteringskraven, vilket troligtvis innebär ytterligare merkostnader. Då kostnader för ackreditering eller auktorisation är en förutsättning för att få följa en internationell läroplan anser regeringen att sådana kostnader, i den mån de utgör merkostnader i förhållande till utbildning i en grund- eller gymnasieskola, ingår i sådana merkostnader som är hänförliga till att utbildningen följer ett annat lands läroplan eller en Det saknar betydelse om en sådan merkostnad betraktas som en direkt eller indirekt kostnad. merkostnader bör, i den mån de är rimliga, vara möjliga att täcka via Regeringen har vidare i avsnitt 7.6 gjort en delvis annan bedömning än den som görs i promemorian. elevavgifter bör kunna få tas ut, inte bara för merkostnader som är hänförliga till att utbildningen följer ett annat lands läroplan eller en internationell läroplan, inklusive kostnader för ackreditering eller auktorisation och avgifter till IBO eller liknande organisationer, utan också för merkostnader som är hänförliga till den målgrupp elever som internationella skolor tar emot. Som exempel kan nämnas att regeringen gör bedömningen att rimliga merkostnader för språkundervisning bör kunna ligga till grund för avgifter i en internationell skola med enskild Däremot anser regeringen att om det är fråga om elever som är i behov av särskilt stöd och ska erbjudas sådant stöd får en sådan kostnad, i den mån motsvarande kostnad hade uppkommit om eleven i stället hade tagits emot i den kommunala skolan, anses ligga inom ramen för det kommunala bidraget. En sådan kostnad bör därför inte föras över på eleven eller elevens vårdnadshavare i form av en elevavgift. vidare framhållas att regleringen avseende tillåtet avgiftsuttag, när det gäller undervisning i en internationell skola på gymnasienivå, endast gäller under förutsättning att huvudmannen har ansökt om och förklarats ha rätt till bidrag från elevens hemkommun. ansöker om sådant bidrag står det huvudmannen fritt att avgöra vilka avgifter huvudmannen vill ta ut. När det gäller en av anförd kostnad, särskilda aktiviteter för sport och kultur i syfte att eleverna ska få en aktiv fritid, gör regeringen bedömningen att det inte finns något behov av att reglera vilken avgift en internationell skola tar ut för fritidsaktiviteter, så länge dessa inte utgör en del av utbildningen. Sammantaget innebär enligt regeringen de justeringar som har gjorts i bedömningen om tillåtet avgiftstuttag att enskilda huvudmän som ansöker om och blir godkända som huvudmän för internationella skolor på grundskolenivå och enskilda huvudmän som ansöker om och får en förklaring om rätt till bidrag från elevernas hemkommun, kommer att ha möjligheter att ta ut avgifter för de merkostnader som kan vara förknippade med skolans verksamhet i förhållande till en Som framgår av avsnitt 7.6 gör regeringen bedömningen att avgifterna ska vara skäliga med hänsyn till de kostnader de är avsedda att täcka, de bidrag skolorna får och omständigheterna i övrigt. terar vidare att en elevs hemkommun inte är skyldig att ersätta en huvud- man för en internationell skola för sådana merkostnader som är hänför- liga till att utbildningen följer ett annat lands läroplan eller en interna- tionell läroplan eller merkostnader hänförliga till den målgrupp elever som internationella skolor tar emot, utan att den internationella skolan kan ta ut elevavgifter för sådana kostnader. Bedömningen av hur stora dessa kostnader är måste i första hand göras av huvudmannen för den Regeringen anser dock att det vid bedömningen av vad som är en skälig avgift är rimligt att ta hänsyn till vad som ingår i den ersättning som hemkommunen betalar för elevens utbildning. fall en kommun frivilligt har lämnat ersättning för konceptspecifika Prop. 2015/16:17 kostnader bör således den enskilde huvudmannen inte få ta ut en elev- avgift i den utsträckning ersättningen täcker huvudmannens kostnader. Hänsyn ska även tas till de eventuella bidrag som en internationell skola får från exempelvis en annan stat. 11.4Konsekvenser för barn och elever Förslagen syftar till att det ska finnas goda möjligheter till adekvat utbildning i för barn som medföljer sina vårdnadshavare hit för en begränsad tid. Tillgång till sådan utbildning underlättar barnens och elevernas skolgång och trivsel i . Förslagen bedöms därför kunna ha positiva konsekvenser för barn och elever. 11.5Konsekvenser för jämställdhet och integration Förslaget bedöms inte ha några konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män eller mellan flickor och pojkar. Förslagen syftar bl.a. till att förenkla för enskilda huvudmän att starta internationella skolor och att säkerställa att de barn som har behov av utbildning i sådana skolor också får sådan utbildning. Den justerade regleringen ska gälla på samma sätt i förhållande till alla enskilda huvudmän oavsett om de drivs av en man eller en kvinna och de ska också gälla på samma sätt i förhållande till alla elever oavsett om de är pojkar eller flickor. De föreslagna förändringarna i regelverket bedöms inte heller leda till konsekvenser för integrationen. Internationella skolor har å ena sidan en avgränsad målgrupp och riktar sig till en begränsad grupp elever. Å andra sidan syftar förslagen till att möjliggöra att de elever som har behov av utbildning på en internationell skola också får sådan, vilket kan innebära att familjer har större möjlighet att tillsammans vistas i under den begränsade tid som anställningen eller placeringen varar. Detta kan vara positivt för familjens deltagande i det svenska samhällslivet. De förändringar som föreslås innebär därför sammantaget inte leda till några konsekvenser för integrationen. 11.6Sveriges medlemskap i unionen Förslaget får inga konsekvenser i förhållande till . Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800) 2 § I denna lag avses med internationell skola en skola 1.där utbildningen inte följer en sådan läroplan som avses i 1 kap. 11 §, utan ett annat lands läroplan eller en internationell läroplan, och 2.som i första hand riktar sig till elever som är bosatta i för en Paragrafen innehåller bestämmelser om godkännande av internationella skolor på grundskolenivå, en definition av sådana skolor, bestämmelser om fullgörande av skolplikt vid sådana skolor och ett bemyndigande för regeringen att besluta att en internationell skola på grundskolenivå får ta emot andra barn än som anges i lagtexten för fullgörande av skolplikt vid skolan. Paragrafen ändras så att den innehåller en ny definition av internationell skola. Nya bestämmelser om fullgörande av skolplikt i en sådan skola på grundskolenivå och ett bemyndigande för regeringen i detta avseende finns i 3 § och bestämmelser om godkännande av enskild huvudman för en internationell skola på grundskolenivå och ett bemyndigande för regeringen i anslutning till detta finns i 3 a §. Den nya definitionen av internationell skola omfattar inte bara sådana skolor på grundskolenivå, utan också internationella skolor på gymnasienivå. För att en skola ska falla in under den nya definitionen ska utbildningen enligt första punkten inte följa en sådan läroplan som enligt 1 kap. 11 § ska gälla för varje skolform och för fritidshemmet, utan en internationell läroplan eller ett annat lands läroplan. Med detta avses att den svenska läroplanen inte följs i sin helhet. Att skolan utöver ett annat lands läroplan eller en internationell läroplan delvis följer läroplanen för är dock inget hinder för att skolan ska anses vara en internationell skola. Exempel på internationella läroplaner är program Primary Years Programme (PYP), Middle Years Programme (MYP) och Diploma Programme (DP). DP leder fram till International Baccalaureate. Ytterligare ett krav för att en skola ska anses vara en internationell skola är enligt andra punkten att skolan i första hand riktar sig till elever som är bosatta i för en ”begränsad tid”. användes i paragrafen formuleringen ””. Då vårdnadshavarna till de elever som avses omfattas av formuleringen ofta har tidsbegränsade kontrakt eller förordnanden kan dock eleverna vara bosatta här under exempelvis . Diplomater är ofta stationerade i ett visst land tre till . Den nya formuleringen ”begränsad tid” anses därför vara mer adekvat. Det centrala i den nya definitionen är att det finns en startpunkt och en slutpunkt för elevens vistelse i landet. Paragrafen behandlas i avsnitt 6. 3 § En barn får fullgöra sin skolplikt i en internationell skola på grundskolenivå som har en enskild huvudman, om huvudmannen har godkänts enlig 3 a § och 1.barnet är bosatt i för en begränsad tid, 2.barnet har gått i skola utomlands och vill avsluta sin utbildning i , 3.det finns grundad anledning att anta att barnet kommer att lämna för , eller 4.barnet har skolans undervisningsspråk som dagligt umgängesspråk med en eller båda vårdnadshavarna och tillräckliga kunskaper i språket för att följa undervisningen. Regeringen får besluta att en sådan internationell skola som avses i första stycket får ta emot andra barn än sådana som avses i första stycket för att de ska fullgöra sin skolplikt vid skolan. Första stycket gäller inte barn som avses i 7 kap. 5 och 6 §§. Paragrafen innehåller bestämmelser om när en huvudman för en internationell skola på grundskolenivå ska förklaras berättigad till bidrag. Paragrafen ändras så att den i stället reglerar under vilka förutsättningar ett barn får fullgöra sin skolplikt i en internationell skola med enskild huvudman på grundskolenivå. Av första stycket framgår att fyra olika elevkategorier kan fullgöra sin skolplikt i en internationell skola på grundskolenivå under förutsättning att huvudmannen har godkänts av . Bestämmelser om godkännande finns i 3 a §. Den första elevkategorin är enligt första stycket första punkten ett barn som är bosatt i för en begränsad tid. Bestämmelsen motsvarar i sak delvis bestämmelsen i 24 kap. 2 § första stycket första meningen i dess nuvarande lydelse. När det gäller formuleringen ”för en begränsad tid”, se kommentaren till 2 §. Den andra elevkategorin är enligt första stycket andra punkten barn som har gått i skola utomlands och som ska avsluta sin utbildning i . Formuleringen ”” får ses i relation till de grundskoleutbildningen omfattar. En tredje elevkategori är enligt första stycket tredje punkten barn beträffande vilka det finns grundad anledning att anta att de kommer att lämna för . Bestämmelsen innebär att ett barn vars familj planerar att inom något eller lämna för gott eller kan få fullgöra skolplikten i en internationell skola.