prop · H3031d22 · 2015-09-21 00:00:00 — För att stärka och vidareutveckla uppfölj- ningen pågår ett utvecklingsarbete hos alla miljömålsansvariga myndigheter, både nationellt och regionalt, med att utveckla nya och ännu bättre indikatorer. Flertalet av de bedömningsgrunder och indikatorer som finns för att följa upp miljö- målen är resurskrävande att mäta varför årlig uppföljning inte görs av alla indikatorer. I avsnitt 3.5.1–3.5.17 redovisas generations- målet och miljökvalitetsmålen. Resultatredovis- ningen för friluftslivet finns i utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, avsnittet för Friluftspolitik. Uppföljningen av frilufts- livsmålen ska samordnas med miljömålsupp- följningen och den första rapporteringen sker 2015 (skr. 2012/13:51). 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Samlad redovisning av miljökvalitetsmålen pekar i sin årliga uppföljning av miljökvalitetsmålen (6608) på att utvecklingen är positiv för fyra av 16 mål. För fem av 16 mål är riktningen negativ och för de resterande sju målen går det inte att se en tydlig riktning för utvecklingen av miljön. De mål där utvecklingen i miljön är positiv är luft, Bara naturlig försurning, Skyddande ozonskikt och God bebyggd miljö. Mål där utvecklingen i miljön är negativ är Begränsad klimatpåverkan, Myllrande våtmarker, Ett rikt odlingslandskap, Storslagen fjällmiljö och Ett rikt växt- och djurliv. För följande mål går det inte att se en tydlig riktning för utvecklingen i miljön: Giftfri miljö, Säker strålmiljö, Ingen övergödning, Levande sjöar och vattendrag, Grundvatten av god kvalité, Hav i balans samt levande kust och skärgård, och Levande skogar. Det är i princip samma övergripande bedöm- ning som gjordes i förra årets rapport förutom att ett mål då inte gick att bedöma på grund av otillräckligt underlag. Utvecklingen i miljön har för miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö förbättrats i förhållande till medan utvecklingen i miljön för miljökvalitetsmålet Ingen övergödning har försämrats till neutral från att tidigare ha bedömts som positiv. redovisar att svårigheterna med att nå målen bl.a. handlar om att beslut har fattats men inte genomförts, ett s.k. genom- förandeunderskott. Detta problem uppmärk- sammades av (Fördjupad utvärdering , Rapport 6500) och av i sin granskning av miljö- politik 2014. anger också att det finns fortsatta problem med resurssättning, särskilt på regional nivå, samt att vissa av de befintliga styrmedel som finns inte utnyttjas till sin fulla potential. I rapporten lyfts vikten av att medborgare har rätt information för att bidra till en bättre miljö och därmed vikten av kommunikation som ett strategiskt verktyg för att nå miljökvalitetsmålen. Dagens miljöutmaningar är till stora delar gränsöverskridandet och flera miljökvalitetsmål kan inte lösas inom gränser. Genom att driva en aktiv politik inom EU och inter- nationellt ökar förutsättningarna för att nå miljökvalitetsmålen. För ungefär hälften av miljökvalitetsmålen är insatser inom EU eller internationellt avgörande för om målen ska kunna nås. Ett kraftfullt agerande inom EU förutsätter en ambitiös nationell politik. kommer , på uppdrag av regeringen, att överlämna en fördjupad utvärdering av miljökvalitetsmålen och generationsmålet. Rapporten kommer vara ett underlag för regeringens fortsatta arbete med att öka takten för att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet. Tabell 3.4 Delar av miljömålssystemet Ansvar för uppföljning & genomförande Ansvar för uppföljning & genomförande Samordnar och vägleder, uppföljning & genomförande Rapporten uppföljning (6661) visar att flera av de 24 etappmål som beslutats (se tabell 3.4) är svåra att nå eller svåra att bedöma. Många av etappmålen är beroende av internationella politiska överens- kommelser vilket gör möjligheten att påverka att målen nås begränsad. menar vidare att för de fem etappmål som beslutades har tiden varit för knapp för att vidta 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 åtgärder och bedöma läget. Av de 24 etappmål som har beslutats, har två mål uppnåtts. Det senaste etappmålet uppnåddes i och med att regeringen etablerade dialogprocessen i det nationella skogsprogrammet. Naturvårds- verket gör bedömningen att ytterligare fyra etappmål bedöms kunna nås med beslutade och vidtagna åtgärder. Miljöarbetet hos företag är, tillsammans med statliga insatser, avgörande för att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen. Strukturer och arbetsformer för hur staten och näringslivets aktörer ska samverka i detta arbete behöver utvecklas och näringslivets miljöarbete behöver synliggöras och tillvaratas i större utsträckning . Därför har en nationell miljömålssamordnare inriktad mot näringslivet tillsatts (M 2014:04). Samordnaren ska bl.a. stärka befintliga nätverk och främja etablerandet av nya nätverk inom näringslivet och mellan myndigheter och företag på miljöområdet. Samordnaren ska även öka kunskapen om generationsmålet och miljö- kvalitetsmålen och främja ett åtgärdsinriktat miljöarbete i näringslivet. I uppdraget ingår att föreslå hur miljömålssystemet kan göras mer relevant och användbart för näringslivets aktörer. Samordnaren ska även identifiera och sprida goda exempel på företag som på olika sätt integrerat miljöhänsyn i sina affärsmodeller. Den nationella miljömålssamordnaren tillträdde och har inlett sitt arbete genom att etablera kontakter med ett flertal stora, små- och medelstora företag, närings- livsorganisationer, branschorganisationer och företagsnätverk. Utöver att informera om miljökvalitetsmålen och generationsmålet har miljömålssamordnaren samlat in synpunkter och förslag på hur miljömålssystemet kan utvecklas för att bli mer relevant för näringslivet. Uppdraget ska slutredovisas . För att stärka genomförandet av miljöpolitiken och öka takten i arbetet med att nå miljömålen har regeringen inrättat ett Miljömålsråd. är en plattform för cheferna vid 17 myndigheter som är strategiskt viktiga för att nå miljömålen. med start ska presentera en lista på åtgärder som myndigheterna åtar sig att genomföra i syfte att öka takten i arbetet med att nå miljö- ska också ge förslag till regeringen på områden och frågor där rådet anser att regeringen behöver ta initiativ. Ett första möte i ägde rum . Myndigheterna som är representerade i ska också bilda ett nätverk med experter från respektive myndighet. Nätverket ska med sin sakkunskap stödja rådet med underlag och konsekvensbedömningar. Miljö- målsrådet ger myndigheterna en tydligare plattform för att gemensamt stärka genom- förandet av miljöpolitiken. Stärkt genomförande vid nationella myndigheter Regeringen fortsätter att stärka styrningen av arbetet med att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet hos 26 nationella myndigheter som har ett ansvar inom miljömålssystemet. Hur arbetet med att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet integreras i myndighetens respektive verksamhet har varit i fokus. ansvar att vägleda övriga berörda myndigheter i deras arbete med uppföljning och genomförande av miljö- kvalitetsmålen har förtydligats i myndighetens instruktion. beslutade regeringen att ge 24 strategiskt viktiga myndigheter i uppdrag att analysera hur de inom sitt område kan bidra till att nå miljömålen. Enligt uppdraget ska myndigheterna analysera vilka miljökvalitetsmål och delar av generationsmålet som är relevanta för den egna verksamheten och upprätta en plan med åtgärder som bidrar till att klara miljömålen. Planen för genomförande ska omfatta en period och ska vara upprättad . har en särskild roll att stödja och vägleda myndigheterna i arbetet. Regeringen har förnyat den parlamentariska Miljömålsberedningen (M2010:04) genom att tillsätta en ny ordförande och ge ett nytt uppdrag. Regeringen har gett Miljömåls- beredningen i uppdrag att utreda hur ett klimat- politiskt ramverk för en långsiktig klimatpolitik ska kunna utformas i bred politisk dialog. Syftet är att skapa stabilitet och tydlighet på vägen mot ett långsiktigt klimatmål (dir. 2014:165). ska skapa förutsättningar för en transparent och kraftfull styrning och uppföljning av arbetet för att nå klimatmålen på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt. Beredningen ska även utveckla en strategi med styrmedel och åtgärder för en samlad och En klimatlag, dvs. ett utvecklat regelverk för politiska beslut om utsläppsminskningar och en rättslig grund för styrning, ansvarsfördelning, uppföljning och kontroll av klimatarbetet, kan ingå som en del i ramverket och beredningen ska belysa för- och nackdelar med en sådan klimatlag. Regeringen fortsätter att stärka styrningen av arbetet med att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet hos Länsstyrelserna. Länsstyrelserna har en övergripande och samordnande roll i det regionala arbetet med miljökvalitetsmålen. Länsstyrelsernas insatser är viktiga för att generationsmålet och miljö- kvalitetsmålen ska kunna nås. Vid många länsstyrelser sker en bred och regelbunden samverkan inom länen. Samtliga länsstyrelser arbetar med eller har tagit fram regionala åtgärdsprogram i samverkan med länets aktörer. Prioriterade insatser för ökad måluppfyllelse överlämnades flera förslag till strategier med etappmål för att öka takten i arbetet med att nå miljökvalitetsmålen till regeringen, bl.a. förslag på en strategi för hållbar användning av mark och vatten (Med miljömålen i fokus – hållbar användning av mark och vatten, SOU 2014:50), förslag på en strategi för en storslagen fjällmiljö (5773, Storslagen fjällmiljö), och förslag på en strategi för en god bebyggd miljö (2014:32, Förslag till strategi för miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö) dnr M2014/2798). Samtliga förslag till strategier har remissbehandlats. Utöver uppdraget att utveckla ett klimat- politiskt ramverk för en långsiktig klimatpolitik (dir. 2014:165) har den parlamentariska Miljömålsberedningen (M 2010:04) också i uppdrag att ta fram ett förslag till luftvårds- strategi (dir. 2014:110). lämnade sitt slutbetänkande Vägar till ett effektivare miljö- arbete (SOU 2015:43) . Betänkandet har skickats på remiss. Vägledning för en bättre miljötillsyn Statskontorets redovisning av uppdraget att utvärdera den statliga tillsynsvägledningen enligt har remitterats. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 lämnades ett antal förslag för att förbättra förut- sättningarna för de centrala myndigheternas och länsstyrelsernas tillsynsvägledning i syfte att stärka den operativa tillsynen. Statskontoret föreslog att Tillsyns- och föreskriftsrådet (TOFR) vid avvecklas och att länsstyrelsernas samverkansorgan, Miljö- samverkan , i stället stärks och utvecklas och får i uppdrag att samordna tillsyns- vägledningen. Vidare föreslogs att läns- styrelsernas vägledningsansvar enligt begränsas och att får ett utökat ansvar för att följa upp och rapportera om tillsynens resultat. har lämnat förslag på hur uppföljningen av miljötillsynen kan utvecklas och påtalar bl.a. behov av vissa författnings- ändringar i miljötillsynsförordningen för att öka förutsättningarna för en samlad redovisning av tillsynens resultat. Miljöövervakning ger viktig information Att övervaka och undersöka tillståndet i miljön är en viktig del av miljöarbetet. Utifrån över- vakningen är det möjligt att bedöma hotbilder, bedöma behov av åtgärder, följa upp beslutade åtgärder och ge underlag för analys av olika utsläppskällors nationella och internationella miljöpåverkan. Flera olika aktörer är med och utför eller på annat sätt bidrar till miljö- övervakning. Övervakningen används bl.a. till internationell rapportering och för uppföljning av miljösmålen. Regeringen har stärkt arbetet med miljöövervakning framförallt övervakning av hav och vatten med 2015 (prop. 2014/15:99). Den nationella miljöövervakningen är indelad i tio programområden, varav ansvarar för åtta och Havs- och vatten- myndigheten ansvarar för två områden. Miljö- övervakningen ska bl.a. vara anpassad till lagstiftningen om miljökvalitetsnormer. har grunden lagts för en utvecklad övervakning av sjöfåglar bl.a. ejder och alfågel. För att förbättra miljöövervakningen i sjöar och vattendrag har arbetet med en ny gruppering av sjöar och vattendrag påbörjats. För att få ett bättre underlag för risk- och statusbedömning av grundvattnet har det skett en detaljerad genomgång av befintliga övervakningsstationer. slutfördes en revision av de regionala miljöövervakningsprogrammen. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 revideringen har fler länsstyrelser än tidigare anslutitit sig till de s.k. gemensamma delprogrammen, så att länen arbetar utifrån samma syfte och metodik och med samma projektledning. –2014 genomförde Havs- och vattenmyndigheten och en översyn av den akvatiska miljöövervakningen som finns inom ramen för programområdena Sötvatten respektive Kust och hav. Myndig- heterna har också låtit genomföra en extern revision av bl.a. övervakningen av miljögifter i akvatisk miljön. Geografisk miljöinformation möjliggör gränsöverskridande analyser Arbetet med att utveckla en infrastruktur för geografisk miljöinformation i fortsätter i enlighet med lagen (2010:1767) om geografisk miljöinformation och EU-direktivet om Inspire (2007/2/EG). Syftet med infrastrukturen för geografisk miljöinformation är att följa förändringar i miljön och öka möjligheten att förebygga risker som beror på förändringar i miljön. Medlems- staterna och EU kan utforma och genomföra miljöpolitiken på ett effektivare sätt med stöd av infrastrukturen. Arbetet med att genomföra direktivet i följer den tidsplan som EU fastställt och kommer att pågå . Ett 20-tal myndigheter arbetar med att genomföra det s.k. Inspire-direktivet i (och rådets direktiv /2/EG av om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen). Lantmäteriet har ett ansvar att samordna och stödja deras arbete. Lantmäteriet ansvarar också för Geodata- portalen, som är en gemensam ingång till geodata och tjänster. har portalen utvecklats och förbättrats med ny funktionalitet och ökad användarvänlighet. Miljöledning är ett grundläggande verktyg Samtliga av de 185 myndigheter som omfattas av förordningen (2009:907) om miljöledning i statliga myndigheter har fortsatt att utveckla sitt miljöledningsarbete. En nyhet är att uppföljning av förordningen (2014:480) om myndigheters inköp av energi- effektiva varor, tjänster och byggnader har rapporterats in av myndigheterna i samband med att de redovisat sitt miljöledningsarbete till . är det ytterligare fem myndigheter som valt att miljöcertifiera sin verksamhet i enlighet med Miljölednings- standarden ISO 14001 eller EU:s frivilliga miljölednings- och miljörevisionsförordning (EMAS). Certifiering har därmed genomförts av totalt 32 av 185 myndigheter, vilket motsvarar av myndigheterna. Andelen miljö- anpassade upphandlingar, av det totala upphandlingsvärdet, har ökat från 2014. fortsätter att vidareutveckla vägledningen till berörda myndigheter bl.a. genom att stärka och målgruppsanpassa vägledningen och för att få till en tydligare koppling till generationsmålet och miljö- kvalitetsmålen. gör dessutom en bedömning av hur långt myndigheterna har kommit i sitt kvalitativa arbete med miljöpolicy, miljömål och mål- uppfyllelse enligt miljöledningsförordningen. har förordningen (2009:907) om miljöledning i statliga myndigheter (miljöledningsförordningen) reviderats. Miljöledningsförordningen har slagits samman med förordningen (2014:480) om myndigheters inköp av energieffektiva varor, tjänster och byggnader. Ändringen innebär också att domstolarna har tillkommit bland de myndigheter som omfattas av systemet. På internationell nivå har gett stöd till FN i dess arbete med att införa ett miljöledningssystem. deltar också i arbetet med EU:s frivilliga miljölednings- och miljörevisionsordning (EMAS) och i arbetet med att uppdatera miljöledningsstandarden ISO 14001. Regeringen har beslutat om flera initiativ för att stärka arbetet med att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet. Det nyinrättade förväntas stärka genomförandet av miljöpolitiken, även inom andra politik- områden. Regeringen ser fram emot Miljömåls- rådets första redovisning . Den nationella miljömålssamordnaren för näringslivet har påbörjat sitt arbete för att öka samverkan med näringslivet och mötts av positivt mottagande från näringslivet. Den omformade Miljömålsberedningen har inlett sitt arbete med att utreda hur ett klimatpolitiskt ramverk med en strategi för en långsiktig klimatpolitik ska kunna utformas. De satsningar som regeringen redan har beslutat om för att öka takten i arbetet med att nå miljökvalitetsmålen kommer också att stärka arbetet. Regeringen anser att arbetet för att nå de av antagna miljökvalitetsmålen och generationsmålet behöver stärkas ytterligare. Bedömningen är att 14 av 16 miljökvalitetsmål inte nås med beslutade styrmedel. Vilket innebär ett oförändrat läge i förhållande till föregående år. De miljökvalitetsmål där utvecklingen i miljön går i positiv riktning har inte blivit fler i förhållande till föregående år. Snarare har utvecklingen i miljön försämrats något för miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. Uppföljningen av de beslutade etappmålen visar att flera av målen är svåra att bedöma vilket bl.a. kan i flera fall kan bero på att målen är otydligt formulerade. som arbetet med att nå målen fortsätter bl.a. genom att etappmålet om en dialogprocess i det nationella skogsprogrammet har uppnåtts . För att ytterligare stärka arbetet ökar regeringen anslaget för skydd av värdefull natur med , anslaget för åtgärder för värdefull natur med samt anslaget för åtgärder för havs- och vattenmiljö med 2016 och framåt. Dessutom görs satsningar för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och Begränsad klimatpåverkan. För att öka takten i arbetet med att nå miljö- kvalitetsmålen behöver miljöpolitiken och dess mål fortsatt integreras i de politikområden där drivkrafterna och lösningarna till miljö- problemen finns. Regeringen ser att den lokala och regionala nivån är grundläggande i arbetet med att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen. Miljödimensionen av hållbar utveckling är aktuell i flera internationella sammanhang där olika former av mål utvecklas. Ett exempel är att FN ska enas om nya mål för hållbar utveckling . I det nationella arbetet med att genomföra de globala hållbarhetsmålen kommer arbetet med att nå miljökvalitetsmålen att vara ett viktigt led. Forskning och innovation är avgörande för att hitta lösningar på miljöproblemen och är en viktig drivkraft för att föra miljöarbetet framåt. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Med hjälp av forskning kan kunskapsluckor som utgör hinder för att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet identifieras och fyllas. Resultatet av forskning är också av betydelse för att utvärdera miljöarbetet och kan ligga till grund för att utveckla nya etappmål och nya insatser. Miljö- och klimatteknik och innovationer kan bidra till att generationsmålet och miljö- kvalitetsmålen nås snabbare och mer kostnads- effektivt. kommer att vara ett viktigt forum där dessa frågor lyfts på hög politisk nivå. I utgiftsområde 20 avsnitt 4.4 finns resultatredovisningen avseende miljöforskning. De förslag som Statskontoret lämnat avseende tillsynsvägledning enligt har mottagits positivt av en majoritet av remiss- instanserna. Många framför dock att förutsätt- ningarna för bemanning, ansvar och arbets- uppgifter för ett utvecklat Miljösamverkan samt dess finansiering behöver utredas ytterligare innan förändringar genomförs. Beredning pågår inom . Miljöövervakningen är central för att bl.a. följa tillståndet i miljön, för uppföljningen av miljökvalitetsmålen och för internationell rapportering. Därför har regeringen satsat ytterligare resurser på att stärka arbetet med miljöövervakning framförallt övervakning av hav och vatten med 2015 (prop. 2014/15:99). Satsningen kommer att bidra till att öka takten i arbetet med att nå miljökvalitets- målen genom att miljöövervakningen stärker miljöarbetet så att rätt insatser vidtas. Kraven på en utvidgad miljöövervakning har vuxit , främst beroende på ökade krav på uppföljning av genomförandet av EU:s olika miljödirektiv, t.ex. havs- och vatten- relaterade direktiv. Miljöövervakningen består till stor del av löpande datainsamling som används i internationell rapportering och i uppföljningen av miljökvalitetsmålen. För att ha möjlighet att svara upp mot de ökade krav på miljöövervakning som bl.a. nya regelverk i EU och uppföljning av miljömålssystemet ställer, kommer regeringen att stärka resurserna till miljöövervakning, framförallt avseende ökad övervakning av hav och vatten men även miljögifter. Spridningen av långlivade perfluorerade och polyfluorerade ämnen (PFAS) till vatten (inklusive dricksvatten) är ett exempel 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 som visar på behovet av ökad övervakning av miljögifter. Med en god miljöövervakning går det att effektivt följa upp åtgärder som utförs på exempelvis lokal och internationell nivå. Det är också viktigt att de berörda myndigheterna, som t.ex. och Havs- och vattenmyndigheten, fortsätter att vidareutveckla sitt arbete med miljöövervakning så att tilldelade medel används så effektivt som möjligt. Regeringen bedömer att det sammanhängande systemet för geografisk miljöinformation förbättrar tillgängligheten till geografisk information inom EU, avhjälper problem vid informationsutbyte mellan myndigheter och höjer kvaliteten på informationen. Systemet är även ett viktigt steg i utvecklingen inom området informationsteknik och påverkar inte bara arbetet inom miljöpolitiken utan också möjlig- heterna att vidareutveckla arbetet med e-förvalt- ning, regelförenkling och en effektiv nationell försörjning med grundläggande geografisk information. Den s.k. geodataportalen är en viktig del av infrastrukturen och ger möjlighet att söka, hitta och titta på information från olika informations- källor samt utnyttja tillhörande tjänster. fortsätter arbetet med att genomföra Inspire-direktivet (direktiv /2/EG). kommer allt fler myndigheter att bli informationsansvariga. Regeringen gör bedömningen att det är positivt att antalet miljöanpassade offentliga upphand- lingar har ökat. Att fler myndigheter certifierar sig enligt ISO 14001 eller EMAS är också positivt. Denna utveckling är viktig och bör fortsätta. Generationsmålet är att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. De indikatorer och bedömningsgrunder som används för att redovisa resultatet inom generationsmålet är följande: –ekosystemen har återhämtat sig, eller är på väg att återhämta sig, och deras förmåga att långsiktigt generera ekosystemtjänster är säkrad, –den biologiska mångfalden och natur- och kulturmiljön bevaras, främjas och nyttjas hållbart, –människors hälsa utsätts för minimal negativ miljöpåverkan som miljöns positiva inverkan på människors hälsa främjas, –kretsloppen är resurseffektiva och så långt som möjligt fria från farliga ämnen, –en god hushållning sker med natur- resurserna, –andelen förnybar energi ökar och att energianvändningen är effektiv med minimal påverkan på miljön, och –konsumtionsmönstren av varor och tjänster orsakar så små miljö- och hälsoproblem som möjligt. Resultatredovisningen under denna rubrik är koncentrerad till bedömningsgrunderna som handlar om resurseffektivitet, hushållning, kulturmiljö och konsumtionsmönster eftersom resultatet av övriga bedömningsgrunder redovisas i andra delar t.ex. i utgiftsområde 21 Energi och i utgiftsområde 18 Konsument- politik. Regeringens arbete för en hållbar samhälls- utveckling som säkerställer en grön och cirkulär ekonomi är en central del av arbetet för att öka takten i arbetet med att nå generationsmålet. Resurseffektiva kretslopp och en god hushållning sker med naturresurserna Preciseringen innebär att naturresurser och ekosystemtjänster nyttjas på ett effektivt och miljöanpassat sätt och där resurser inklusive produkter och avfall så långt det är möjligt återanvänds och tas till vara i slutna kretslopp. Detta förutsätter materialflöden som inte