prop · H20399 · 2015-04-15 00:00:00 — Anslaget 2:45 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå ökas med . Anslaget 2:47 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå ökas med . Anslaget 2:49 : Utbildning på grundnivå och avancerad Anslaget 2:51 : Utbildning på Anslaget 2:57 Kungl. avancerad nivå ökas med . Anslaget 2:59 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå minskas med . Anslaget 2:63 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet ökas med . Skälen för regeringens förslag: Regeringen presenterade i budgetpropositionen en satsning på ett nytt kunskapslyft, bl.a. i form av ett ökat antal utbildningsplatser i högskolan (prop. 2014/15:1 utg.omr. 16 avsnitt 9.8.1). Regeringen anförde att fler behöriga sökande bör beredas plats i högskolan. Med anledning av detta föreslog regeringen i budgetpropositionen en utökning av resurserna till högskole- utbildning i hela landet om , motsvarande 5 000 helårsstudenter (prop. 2014/15:1 utg.omr.16 avsnitt 9.9.1). I budget- propositionen anförde vidare regeringen att det finns anledning att särskilt peka ut vissa utbildningar som behöver byggas ut för att möta behoven på arbetsmarknaden. beslutade dock en ökning om för en utbyggnad av vissa högskoleutbildningar (bet. 2014/15:UbU1, rskr. 2014/15:90). Regeringen anser emellertid att den utökning av resurser till högskoleutbildning som föreslogs i budgetpropositionen är fortsatt angelägen. Regeringen anser därför att resurserna till utbildning på grundnivå och avancerad nivå bör ökas med ytterligare jämfört med den av beslutade budgeten . I beloppet ingår även ökade resurser till (se avsnitt 6.21). och högskolor inom detta utgiftsområde är ökningen . enlighet med vad som angavs i budget- propositionen avser regeringen att fortsätta utbyggnaden av högskolan . Utgifterna på anslagen bedöms sammantaget öka med 2016, 2017 och 2018. motsvarar den beräknade utbyggnaden drygt 14 000 helårsstudenter, inklusive . Av ökningen bör en andel riktas till en utbyggnad av förskollärarutbildningen, grund- lärarutbildningen särskilt inriktningen mot för- skoleklass och årskurs 1–3, kompletterande pedagogisk utbildning, speciallärar- och specialpedagogutbildningarna, sjuksköterske- utbildningen, barnmorskeutbildningen och specialistsjuksköterskeutbildningen. Därutöver bör en andel tilldelas universitet och högskolor utan att riktas till specifika utbildningar för att på så sätt möjliggöra för lärosätena att själva dimensionera efter studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. Utbyggnaden motsvarar den som regeringen föreslog och beräknade i budgetpropositionen . Regeringen anser att den resterande delen av ökningen som inte särskilt riktas till vissa utbildningar möjliggör för lärosäten att även bygga ut andra utbildningar där behovet är stort, t.ex. ämneslärarutbildningen. Förutom den ökning av resurser som beskrivits ovan innebär regeringens förslag också att en omfördelning görs av de som har anvisat för en utbyggnad av vissa utbildningar. Regeringens förslag i denna proposition, om ändrade nivåer för universitets och högskolors anslag för utbildning på grundnivå och avancerad nivå samt för anslaget 2:63 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet, syftar till att möjliggöra den utbyggnad av antalet helårsstudenter som regeringen presenterar ovan. Detta bör därmed innebära att den inriktning på fördelning av högskoleplatser per lärosäte som anges i bilaga 5 till utbildningsutskottets betänkande 2014/15:UbU1 utgår. Regeringen anser därför att anslaget 2:3 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå bör minskas med , anslaget 2:5 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå bör ökas med , anslaget 2:7 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå bör minskas med 3 634 000 kronor, anslaget 2:9 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå bör minskas med , anslaget 2:11 på grundnivå och avancerad nivå bör ökas med , anslaget 2:13 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå bör minskas med , anslaget 2:15 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå bör ökas med , anslaget 2:17 Kungl. Tekniska högskolan: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå bör ökas med , anslaget 2:19 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå bör ökas med , anslaget 2:21 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå bör minskas med , anslaget 2:23 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå bör ökas med , anslaget 2:25 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå bör ökas med , anslaget 2:27 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå bör , anslaget 2:31 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå bör ökas med , anslaget 2:33 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå bör ökas med , anslaget 2:37 Gymnastik- och : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå bör ökas med , anslaget 2:39 : Utbildning på och avancerad nivå bör kronor, anslaget 2:41 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå bör ökas med , anslaget 2:43 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå bör ökas med , anslaget 2:45 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå bör ökas med , anslaget 2:47 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå bör ökas med , anslaget 2:49 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå bör ökas med , anslaget 2:51 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå bör ökas med , anslaget 2:57 Kungl. Utbildning på grundnivå och avancerad nivå bör ökas med , anslaget 2:59 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå bör minskas med och att anslaget 2:63 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet bör ökas med . Finansiering sker genom de förslag till inkomstökningar och minskade anslag som lämnas i denna proposition. Regeringen anser att anslaget 1:24 inom utgiftsområde 23 bör ökas med anledning av förslaget. Förslag om detta lämnas i avsnitt 6.21. 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Något bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden har inte lämnats . Regeringens förslag: Anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor minskas med . Anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor får även användas för utgifter för administration av bidraget till folkhögskolornas teckenspråkstolkutbildningar samt till utvecklingsinsatser vad avser dessa utbildningar. Regeringen bemyndigas att för anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016–2019. Skälen för regeringens förslag: Regeringen anförde i budgetpropositionen att en avgörande faktor för att en person med utländsk utbildning ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden med arbetsuppgifter som motsvarar personens utbildningsnivå ofta kan vara möjligheten att komplettera sin utbildning inom den svenska högskolan. Regeringen före- slog därför att ytterligare ca skulle avsättas för kompletterande utbildningar för personer med avslutad utländsk högskole- utbildning eller annan avslutad eftergymnasial utbildning som motsvarar en utbildning enligt högskolelagen (1992:1434), se prop. 2014/15:1 utg.omr. 16 avsnitt 9.9.3. I den av beslutade budgeten har ytterligare avsatts för sådana kompletterande utbildningar utöver regeringens förslag (bet. 2014/15:UbU1, rskr. 2014/15:90). Totalt har medlen för komplet- terande utbildningar för personer med utländsk utbildning ökat från 2014 till 2015. Regeringen bedömer att en del av de medel som har avsatts inte kommer att kunna användas eftersom ett sådant kraftigt tillskott som beslut innebär kräver längre planeringsförutsättningar. De kompletterande utbildningarna är ett av flera viktiga verktyg för att en person med utländsk utbildning ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Regeringen kommer att fortsatt följa hur de kompletterande utbildningarna fungerar, utformas och finansieras. Regeringen anser mot denna bakgrund att anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor bör minskas med . Myndigheten för ansvarar för finansiering, utveckling och tillsyn av teckenspråkstolkutbildningen vid folkhögskolorna. En förutsättning för att myndigheten ska kunna utföra dessa uppgifter är att myndigheten får använda vissa medel för dessa uppgifters genomförande inom anslaget. Regeringen anser därför att anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor även bör få användas för utgifter för administration och utvecklingsinsatser vad avser de teckenspråkstolkutbildningar som får bidrag från Myndigheten för . Myndigheten för fördelar bidrag till teckenspråkstolkutbildningar m.m. som genomförs vid folkhögskolor. Teckenspråkstolkutbildningarna är treåriga och fyraåriga, vilket medför behov av fleråriga beslut om bidrag. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016–2019. 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor ökas med . Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslog i budgetpropositionen att skulle anvisas anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor för att öka kvaliteten i högskoleutbildning på grund- nivå och avancerad nivå (prop. 2014/15:1 utg.omr. 16 avsnitt 10.2.65). beslutade dock att inte anvisa medel för att öka kvaliteten i högskoleutbildning på grundnivå och 2014/15:UbU1, rskr. 2014/15:90). Regeringen anser alltjämt att den kvalitets- humaniora och samhällsvetenskap samt lärar- och förskollärarutbildningar som föreslogs i budgetpropositionen är angelägen. Regeringen anser därför att bör avsättas för detta och att ytterligare medel behöver tillföras anslaget. I enlighet med vad som presenterades i budgetpropositionen är avsikten att kvalitets- förstärkningen ska fortsätta kommande år. –2018 beräknar regeringen för satsningen. Anslaget används för bl.a. utgifter vid universitet och högskolor för särskilda åtaganden. Ett sådant åtagande är utrustning till sjöbefälsutbildning m.m. vid Linnéuniversitetet. I statens budget har anslaget 2:23 Linnéuniversitetet: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå ökats genom beslut. Ökningen avser utöver en utbyggnad av antalet utbildningsplatser även för praktikplatser inom sjöfartsutbildningen. Regeringen avser att tilldela Linnéuniversitetet ytterligare för detta ändamål från anslaget 2:65 Särskilda medel inom universitet och högskolor. Därmed bör de som har anvisats för praktikplatser inom sjöfartsutbildningen på anslaget 2:23 Linné- : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå i stället användas för att finansiera den satsning på utökat antal utbildningsplatser i högskolan som regeringen föreslår i denna proposition. Sammantaget bör anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor ökas med . Finansiering sker genom de förslag till inkomstökningar och minskade anslag som lämnas i denna proposition. 3:1 : Forskning och forskningsinformation I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 5 . Regeringens förslag: Anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation ökas med . Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslog i budgetpropositionen att 5 skulle anvisas anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation (prop. 2014/15:1 utg.omr. 16 avsnitt 10.3.1). beslutade dock att 5 skulle anvisas anslaget (bet. 2014/15:UbU1, rskr. 2014/15:90). Minskningen av anslaget jämfört med regeringens förslag är hänförlig till ställningstagande att inte skulle användas inom området livsvetenskap (life science), men att ytterligare skulle avsättas för ett program för rekrytering av framstående forskare. Regeringen anser dock alltjämt att ökade resurser för den kliniska behandlingsforskningen bör prioriteras. Anslaget bör därför tillföras . För att bidra till finansiering av de ökade utgifterna under anslaget 3:2 : Avgifter till internationella organisationer bör anslaget minskas med . Sammantaget anser regeringen att anslaget 3:1 : Forskning och forsknings- information bör ökas med . Finansiering sker genom de förslag till inkomstökningar och minskade anslag som lämnas i denna proposition. 3:2 : Avgifter till internationella organisationer I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Vidare har regeringen ett bemyndigande att besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2016–2020. Regeringens förslag: Anslaget 3:2 : Avgifter till internationella organisationer ökas med . Regeringen bemyndigas att för anslaget 3:2 : Avgifter till internationella organisationer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2016–2020. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för avgifter till internationella organisationer och avser långsiktiga åtaganden. Dessa åtaganden bedöms bli högre än enligt tidigare beräkningar till följd av en valutakurs- förstärkning av schweizerfrancen. För att klara de ökade åtagandena bedömer regeringen att det finns behov av att öka anslaget. Regeringen anser därför att anslaget 3:2 : Avgifter till internationella organisationer bör ökas med . Finansiering sker delvis genom att anslaget 3:1 : Forskning och forsknings- information minskas med . För att hantera de ökade åtagandena behöver bemyndigandet ökas med . Regeringen bör mot denna bakgrund bemyndigas att för anslaget 3:2 : Avgifter till internationella organisationer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2016–2020. 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet (bemyndigande) I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Vidare har regeringen ett bemyndigande att besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av fram- tida anslag på högst 1 2016– 2034. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2016–2034. Skälen för regeringens förslag: Den verksamhet som finansieras från anslaget bedrivs vanligen i form av fleråriga projekt. De åtaganden som beräknas ingås bedöms bli högre än enligt tidigare beräkningar till följd av att medlemsländerna i det europeiska rymdorganet har kommit överens om storleken och inriktningen på bärrakets- programmet, som är en del av. Dessutom beräknas utgifterna öka till följd av en valutakursförsvagning av den svenska kronan För att klara dessa ökade åtaganden behöver bemyndigandet ökas med . Regeringen bör mot denna bakgrund bemyndigas att för anslaget 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2016–2034. 3:6 Rymdstyrelsen: Avgifter till internationella organisationer (bemyndigande) I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Vidare har regeringen ett bemyndigande att besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2016–2021. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 3:6 Rymdstyrelsen: Avgifter till internationella organisationer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2016–2021. Skälen för regeringens förslag: Den verksamhet som finansieras från anslaget bedrivs vanligen i form av fleråriga projekt. De åtaganden som beräknas ingås bedöms bli högre än enligt tidigare beräkningar dels på grund av att de svenska åtagandena gentemot förväntas öka, dels till följd av valutakursförsvagning av den svenska kronan. För att klara dessa ökade åtaganden behöver bemyndigandet ökas med . Regeringen bör mot denna bakgrund bemyndigas att för anslaget 3:6 Rymdstyrelsen: Avgifter till internationella organisationer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2016–2021. Bemyndigande om kapitaltillskott till och bidrag till ett konsortium för konstruktionen och driften av European Spallation Source Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om kapitaltillskott till och bidrag till ett konsortium för konstruktionen och driften av European Spallation Source på sammantaget högst 1 . Skälen för regeringens förslag: har bemyndigat regeringen att besluta om kapitaltillskott till och bidrag till ett europeiskt forskningsinfrastrukturkonsortium (s.k. Eric-konsortium) för konstruktionen och driften av European Spallation Source på sammantaget högst (prop. 2014/15:1 utg.omr. 16, bet. 2014/15:UbU1, rskr. 2014/15:90). Detta kapitaltillskott bör höjas med till 1 . Skälet till detta är att verksamheten i avses ombildas till det ovan nämnda konsortiet . Ombildningen är dock något försenad och övriga länder kan inte göra inbetalningar till ett svenskt aktiebolag utan endast till en . Det gör att behöver bidra med en större andel medel än tidigare beräknat. Utbetalningar till bolaget görs i form av kapitaltillskott till dess att konsortiet har bildats, då utbetalningarna i stället kommer att ske i form av bidrag till konsortiet. bör mot denna bakgrund kapitaltillskott tillskjutas bolaget och bidrag utbetalas till ett konsortium för konstruktionen och driften av European Spallation Source om totalt högst 1 . Regeringen avser att belasta anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation med högst och anslaget 2:6 : Forskning och forskarutbildning med högst . Regeringen bör mot denna bakgrund bemyndigas att besluta om kapital- tillskott till och bidrag till ett konsortium för konstruk- tionen och driften av European Spallation Source på sammantaget 1 000 000 000 konor. 6.16Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Förändring av radio- och tv-avgiften Ärendet och dess beredning: Regeringens förslag om höjd radio- och tv-avgift förutsätter en ändring i lagen (1989:41) om finansiering av radio och TV i allmänhetens tjänst. Den föreslagna höjningen är av sådant slag att regeringen inte ansett det nödvändigt att, utöver kontakter med () och Radiotjänst i , inhämta ytterligare upplysningar i ärendet. Lagförslaget berör i och för sig ett sådant ämne som avses i 8 kap. 18 § regeringsformen. Eftersom det endast är fråga om en ändring av beloppets storlek anser regeringen att lagändringen inte är av sådan beskaffenhet att Lagrådets yttrande behöver inhämtas. Regeringens förslag: Radio- och tv-avgiften höjs med fr.o.m. . Skälen för regeringens förslag: I propositionen Bildning och tillgänglighet – radio och tv i allmänhetens tjänst 2014–2019 (prop. 2012/13:164) redovisades de ekonomiska förutsättningarna för radio och tv i allmänhetens tjänst under den kommande tillståndsperioden. Målsättningen är att det ska råda balans mellan intäkter och utgifter för rundradiokontot. I propositionen föreslogs att medelstilldelningen till (), SVT och () ska höjas förutsatt att antalet avgiftsbetalare inte minskar i någon större omfattning. beslutade i enlighet med förslaget (bet. 2013/14:KrU3, rskr. 2013/14:60). Regeringen noterade att radio- och tv-avgiften hade varit oförändrad under hela den föregående tillståndsperioden med anledning av ett ackumulerat överskott på rundradiokontot. Regeringen gjorde bedömningen att ingen avgiftshöjning var nödvändig heller . Däremot avsåg man att återkomma för resten av tillståndsperioden. Genom beslut i samband med budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 17, bet. 2014/15:KrU6, rskr. 2014/15:96) höjdes medelstilldelningen till SR, SVT och UR . Regeringen angav i propositionen att man avsåg att återkomma när det gäller avgiftsnivån . Radiotjänst i har inkommit till regeringen med en redogörelse för situationen på rundradiokontot (Ku2015/176/MFI). Enligt skrivelsen har antalet avgiftsbetalare ökat med ca 50 000 . Antalet betalande hushåll är nu ca 3 550 000 vilket är fler än . Den årliga ökningen av medelstilldelningen till programföretagen i kombination med oförändrad nivå på avgiften har trots detta lett till att rundradiokontots samlade resultat förväntas uppvisa ett underskott fr.o.m. . Radio- och tv-avgiften uppgår till för hushåll som innehar en tv-mottagare. Regeringen gör bedömningen att radio- och tv-avgiften bör höjas med , med , till fr.o.m. för att uppnå balans på rundradiokontot. Förslaget föranleder ändringar i lagen (1989:41) om finansiering av radio och TV i allmänhetens tjänst, se avsnitt 2.4. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:1 ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för Statens kulturråds förvaltnings- utgifter. Regeringen avser att ge i uppdrag att förbereda en satsning på kulturverksamhet i miljonprogramsområden. Inom ramen för uppdraget ska i en bred dialogprocess ta fram former för fördelning av medel inom ramen för satsningen samt för hur satsningen ska följas upp och utvärderas. Regeringen anser mot denna bakgrund att anslaget 1:1 bör ökas med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:3 Skapande skola Anslaget får även användas för verksamhet riktad till förskolan. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utgifter för statsbidrag till satsningen Skapande skola för elever i förskole- klass, grundskola och motsvarande skolformer. Anslaget får även användas för utgifter för administration, främjande, uppföljning och genomförande av verksamheten. når satsningen Skapande skola elever i och förskoleklass. Regeringen anser att det är viktigt att barn får uppleva olika kulturuttryck och ges en möjlighet att växa med kulturskapande. Att ta del av kultur och att själv uttrycka sig genom eget skapande ska vara en del av varje barns liv och vardag i förskolan. Regeringen anser därför att anslaget även bör få användas för verksamhet riktad till förskolan. Mot denna bakgrund anser regeringen att skola bör ökas med 2016–2018 bedöms utgifterna öka med motsvarande belopp . 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utgifter för statsbidrag till regionala och lokala kulturverksamheter. Regeringen förslog i budgetpropositionen att 1 skulle anvisas anslaget 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet 2014/15:1 utg.omr. 17 avsnitt 3.5.6). beslutade dock att 1 skulle anvisas anslaget (bet. 2014/15:KrU6, rskr. 2014/15:96). Samtliga län förutom ingår i Kultursamverkansmodellen. Modellens syfte är att ge ökat genomslag för regionala prioriteringar och variationer samt främja samverkan mellan statliga, regionala och lokala aktörer. Regeringen bedömer att det finns ett stort engagemang inom kultursektorn i hela landet där kulturen tar en allt större plats på nya arenor. Regeringen anser vidare att det är viktigt att ta till vara vunna erfarenheter av hur modellen fungerat och utveckla innehåll och arbetssätt i dialog med regionala och lokala företrädare, kulturskapare och civilsamhälle. Regeringen anser därför att anslaget bör ökas med . Regeringen föreslog i budgetpropositionen att skulle tillföras anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete 2015–2018 för framtagandet av och arbetet med en nationell biblioteksstrategi (prop. 2014/15:1 utg.omr. 17 avsnitt 3.5.2). ställde sig dock inte bakom satsningen på en nationell biblioteksstrategi (bet. 2014/15:KrU6 s. 15). Regeringen anser alltjämt att Kungl. bör ges i uppdrag att ta fram en nationell biblioteksstrategi för att främja samverkan och kvalitetsutveckling inom hela biblioteksväsendet samt fortsätta arbetet med att tillgängliggöra e-böcker via den nationella katalogen Libris. Regeringen anser att Kungl.