prop · H3031d10 · 2015-09-21 00:00:00 — Det är regeringens avsikt att fortsätta arbetet med att förebygga ekonomisk utsatthet bland barn. Förutom insatser inom ramen för barn- rättspolitiken krävs det insatser inom flera olika politikområden. Tabell 8.2 Anslagsutveckling 5:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 24 289 000 tkr prisnivå. 3Motsvarar 24 291 000 tkr prisnivå. 4Motsvarar 24 290 000 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget föreslås minska med 2016 jämfört med för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar (prop. 2014/15:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor avsnitt 8.2.1). Tabell 8.3 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 5:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga föränd- ringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Regeringen föreslår att anvi- sas under anslaget 5:1 . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , res- pektive . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 8.6.25:2 Insatser för att förverkliga konventionen om barnets rättigheter i Tabell 8.4 Anslagsutveckling 5:2 Insatser för att förverkliga konventionen om barnets rättigheter i 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får används för utgifter för att förverk- liga barnets rättigheter i med utgångs- punkt i . Tabell 8.5 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 5:2 Insatser för att förverkliga konventionen om barnets rättig- heter i Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga föränd- ringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Regeringen föreslår att anvi- sas under anslaget 5:2 Insatser för att förverkliga konventionen om barnets rättigheter i . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , och . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 9 Forskning under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utgiftsområdet omfattar anslagen 7:1 Forsk- ningsrådet för hälsa, arbetsliv och välfärd: Förvalt- ning och 7:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning. för hälsa, arbetsliv och väl- färd (Forte) finansierar grundforskning och behovsstyrd forskning på arbetslivsområdet och inom social- och folkhälsovetenskap. Tabell 9.1 Utgiftsutveckling Forskning under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning 7:1 för hälsa, arbetsliv och välfärd: 7:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Enligt regeringens proposition Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) har Forte och delat ansvar inom sina respek- tive forskningsområden för en forskningssats- ning inom området åldrande och hälsa samt för vårdforskning. Forte ingår fr.o.m. i Rådet för styrning med kunskap (se förordningen (2015:155) om statlig styrning med kunskap avseende hälso- och sjukvård och socialtjänst). Rådet ska bl.a. vara ett forum för samverkan kring strategiska frågor om kunskapsutveckling och nyttiggörandet av forskning och inno- vationer avseende hälso- och sjukvård och socialtjänst. Forte har vidare regeringsuppdrag på särskilda områden. Regeringens mål för forskningspolitiken är att ska vara en framstående forsknings- nation, där forskning och innovation bedrivs med hög kvalitet och bidrar till samhällets ut- veckling och näringslivets konkurrenskraft (utg.omr. 16 avsnitt 9.6). Av propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30 s. 16–17, bet. 2012/13:UbU3, rskr. 2012/13:151) framgår vidare att det är nödvändigt att strävan efter kvalitet i form av vetenskaplig excellens, nyttiggörande och relevans ska finnas inom hela forskningssystemet. Regeringens uppföljning av forskningspolitikens mål redovisas under utg.omr. 16 Utbildning och universitetsforskning. 9.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Grunden för bedömning av Fortes resultat är myndighetens redovisning av sin verksamhet, inklusive de processer som Forte har för utlys- ningar och krav för att få forskningsmedel, be- dömningar av ansökningar, granskningar och utvärderingar av forskning m.m. Ansöknings- tryck i förhållande till beviljat forskningsstöd ger en bild av konkurrensen om forskningsstöd. Nyttiggörande av forskningsresultat bedöms bl.a. utifrån Fortes olika insatser för att kom- municera forskningsresultat med olika mål- grupper. Det nya ansöknings- och projekthante- ringssystemet Prisma som togs i drift kommer successivt att möjliggöra mer systematiska redovisningar av biblio- metriska mått som publiceringar och citeringar av vetenskapliga artiklar samt av nyttiggörande av forskningsresultat i övrigt. Det pågår arbete hos bl.a. () och Verket för innovationssystem () med att utveckla metoder för att följa upp forskningens kvalitet, relevans och nyttig- görande samt forskningens samverkan med det omgivande samhället. Det är generellt sett svårt att mäta målupp- fyllelse för forskningspolitiken och resultatet av forskning inom olika områden. Forsknings- resultat kan komma till nytta för annan forsk- ning eller för samhället i övrigt, men det kan ta och effekterna är svåra att avgränsa och mäta. Forte fördelar forskningsbidrag efter utlysning och ansökan i öppen konkurrens. fick Forte in totalt drygt 1 800 ansökningar totalt om forskningsstöd till en summa av . Myndigheten beviljade till 307 ansökningar. har antalet ansökningar ökat och antalet beviljade varit relativt . Forte stöder forskning på många olika sätt. Medel beviljas till treåriga forskningsprojekt, till sexåriga s.k. programstöd, och till långsiktiga satsningar på starka forskningsmiljöer, s.k. Forte-center, som kan ges stöd . Myndigheten prioriterar stödformer som särskilt riktar sig till yngre forskare, bl.a. juniorforskar- bidrag som ges med en högre genom- snittlig bidragsstorlek. Forte beviljar vidare medel till forskarskolor och s.k. postdok-ansök- ningar. Stöd till postdok ger yngre, nydispute- rade forskare möjlighet att i nära anslutning till sin doktorsexamen fortsätta sin forskarkarriär. Forte ger också bidrag till forskningsvistelser i utlandet, resor, gästforskare, nätverk samt kon- ferenser och symposier. av ansökningarna om forskningsbidrag gäller projekt. Forte bedömer ansökningar om projektbidrag och juniorforskarbidrag i två steg. Först bedöms en skiss, därefter en fullständig ansökan. Hur mycket forskningsstöd som går till olika bidragsformer, områden eller lärosäten liksom utlysningarnas inriktning varierar mellan åren. Därför görs en redovisning nedan både och för femårsperioden –2014. Forskningsmedel fördelat på områden Fortes forskningsmedel har ökat totalt, liksom medlen fördelade på vart och ett av Fortes tre forskningsområden hälsa, arbetsliv och välfärd. Av diagram 9.1 framgår att forskningsbidragen till området välfärd har ökat mest 2010-2014. Diagram 9.1 beviljade forskningsmedel av Forte 2010–2014 fördelade områdena hälsa, arbetsliv och välfärd Forskningsstöd fördelat på lärosäten Hur mycket forskningsstöd som går till olika lärosäten beror på många olika faktorer. De största mottagarna av forskningsstöd från Forte –2014 var , följt av , och univer- sitet. Forte fördelar forskningsmedel efter utlysning och ansökan i öppen konkurrens. Forte strävar efter att öka andelen internationella bedömare. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Forte har ett tydligt krav på att resultat från den forskning som stöds publiceras i internationellt kvalitetsgranskade tidskrifter som tillämpar fri tillgång för alla (open access). Forte genomför regelbundet utvärderingar av svensk forskning med hjälp av internationella granskare. Syftet är att värdera forskningens kvalitet och identifiera kunskapsluckor och brister. väntas en rapport med utvärdering av forskning om arbetsorgani- sation. Forte ska främja jämställdhet mellan kvinnor och män inom sitt verksamhetsområde, och fr.o.m. även verka särskilt för att ett genusperspektiv får genomslag i forskningen. Könsfördelningen i forskningsstöd beror på många olika faktorer, bl.a. utlysningarnas inrikt- ning, om män och kvinnor söker forskningsstöd i samma utsträckning, i vilken utsträckning unga eller mer etablerade forskare söker, och därmed den relativa konkurrensen om medel. Dessa faktorer varierar över åren. Bedömargruppernas sammansättning och kompetens kan också ha betydelse för hur forskningsmedel beviljas. Sammantaget är , av bedömarna i Fortes tio berednings- grupper kvinnor. Av forskare som sökt bidrag hos Forte (alla stödformer) har andelen kvinnor ökat från 2014. Det är en mycket jämn könsfördelning i andelen skisser som går vidare till fullständiga ansökningar, liksom i andelen av dessa som beviljas. Andelen ansökningar som har beviljats projektmedel sammantaget 2010–2014 är lika för män och kvinnor. Det är små könsskillnader i utbetalt forsk- ningsstöd. Av Fortes sammanlagda utbetalda forskningsstöd på –2014 gick till kvinnor och till män, vilket innebär mindre till kvinnor jämfört med män. Det finns vissa skillnader i könsfördelning av utbetalt forskningsstöd 2010–2014 av olika bidragstyper och i hur stora bidrag som beviljas . Juniorforskarbidrag och postdokbidrag söks av fler kvinnor än män och beviljades i proportion till ansökningarna. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 bidragen är enligt Forte viktiga för att stödja karriärutveckling bland kvinnor. Mer medel betalades ut till anställning till kvinnor än män (tidigare bidrag som gavs till forskarassistenter och till professurer). Av de utbetalda projektmedlen gick något mer till män än till kvinnor. Bidrag till program och centra gick till män i större utsträckning än till kvinnor. Tabell 9.2 Utbetalt forskningsbidrag 2010–2014 i för olika bidragstyper, fördelat på andel kvinnor och män. Även om könsfördelningen i genomsnitt är jämn är andelen av bidragsbeloppet som går till män högre för de mer långsiktiga stödformerna, med mer pengar. Detta kan naturligtvis bero på många olika faktorer, som hur könsfördelningen ser ut bland sökandena och vilken erfarenhet och meritering kvinnor och män har. Andelen kvinnor som mottagare av forsk- ningsstöd varierade mellan lärosätena 2010-2014, från för och till för . Forte har tagit fram en strategisk agenda –2018. Vidare initierade Forte en internationell utvärdering av svensk forskning inom området arbetsorganisation. Forte har medverkat i arbetet med att följa upp de strate- giska satsningarna från den forsknings- och innovationspolitiska propositionen 2008. Myndigheten har sett över utlysningssystem, beredningsprocesser och administrativa stöd- system. Forte har beslutat införa en mer rätts- säker och effektiv beredningsorganisation från . över bl.a. utifrån Fortes utvidgade internationella uppdrag, och mot bakgrund av digitalisering av ansöknings- och projekthantering samt kom- mande generationsväxling. Det nya ansöknings- och projekthanterings- systemet Prisma togs i drift av Forte . Prisma utvecklas av VR, och är gemensamt för forskningsfinansiärerna . Forte samverkar med övriga statliga forsknings- finansiärer på flera olika sätt. Forte och har träffat en överenskommelse om samverkan och samfinansiering av innovativa projekt inom vård och omsorg. Vidare sam- verkar Forte med myndigheter och andra aktörer. Forte arbetar för att främja internationalise- ring av svensk forskning och samarbetar med utländska forskare och finansiärer. Forte deltar i flera nordiska samarbeten och har ett ökande engagemang på internationell och europeisk nivå, bl.a. inom ramen för bilaterala samarbetsavtal med och och till följd av uppdrag i samband med EU:s åttonde ramprogram Horisont 2020. Forte deltar också i flera av EU:s s.k. Joint Programming Initiative (JPI). Forte bidrar till forskares kunskapsförmedling genom att ge bidrag till publicering, nätverk, resor och internationella konferenser i . Forte kommunicerar och samverkar med olika målgrupper om forskningsbehov och nyttig- görande av forskningsresultat. har Forte arbetat för att utveckla formerna för kommunikation, samverkan och nyttiggörande, bl.a. utifrån två regeringsuppdrag. Forte har inventerat internationella erfarenheter, och genomfört en undersökning bland patient- och brukarorganisationer om deras behov av forsk- ning. Forte samarbetar med brukar-, bransch- och intresseorganisationer samt med Föreningen . Forte har blivit medlem i den Nationella samverkansgruppen för kun- skapsstyrning i (NSK-S). har myndigheten anordnat och bidragit till seminarier och konferenser, in- formerat om forskning i nyhetsbrev, på sociala medier och genom forskningsmagasinet Forte. Fortefinansierad forskning presenteras på nätet i form av teman inom samhällsrelevanta ämnes- områden. Myndighetens webbplats har haft drygt 200 000 externa besök, vilket är en fortsatt ökning jämfört . Forte är också delägare i forskningsportalen forsk- . Forte har fått många nya uppdrag efter propo- sitionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) och har genomfört dessa väl. Rege- ringen ser positivt på Fortes arbete med strate- gisk agenda, analys och utvärderingar, på den översyn som Forte har gjort av ekonomiredovis- ning, arbetsformer och verksamhet inklusive personalförsörjning och kompetensbehov samt på att Forte har beslutat införa en mer rättssäker och effektiv beredningsorganisation från . Forte arbetar aktivt med jämställdhet, och sammantaget är könsfördelningen jämn såväl i ansökningar och utbetalt forskningsstöd, som i beredningsorganisation och ledningsgrupp. Forte har beviljat stöd till forskning inom ar- bete, miljö och hälsa som bl.a. bidragit till rege- ringens övergripande prioriteringar av miljö och klimat. Forte har vidareutvecklat formerna för ökad kommunikation med olika intressenter i rele- vanta delar av forskningsfinansieringsprocessen. Forte har fortsatt att förbättra tillgängligheten till forskningsresultat och att utveckla sin webb- plats. Forte samverkar och samarbetar på ett till- fredsställande sätt med andra aktörer inom sitt ansvarsområde både nationellt och internatio- nellt. Forte främjar på olika sätt internationalise- ringen av svensk forskning. Regeringen anser att Forte uppfyller uppsatta krav och mål och att myndighetens verksamhet fungerar väl. Forte har dock under en följd av år successivt fått nya uppdrag och ökade forsk- ningsanslag, som förvaltningsanslaget varit i stort sett oförändrat. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Politikens inriktning för forskning redovisas under utg.omr. 16 avsnitt 9.6. 9.6.17:1 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Förvaltning Tabell 9.3 Anslagsutveckling 7:1 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Förvaltning 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 33 619 tkr prisnivå. 3Motsvarar 33 621 tkr prisnivå. 4Motsvarar 33 621 tkr prisnivå. Anslaget får användas för för hälsa, arbetsliv och välfärds förvaltningsutgifter. Forte har under fått nya uppdrag och ökade forskningssatsningar, som för- valtningsanslaget i princip har varit oförändrat. Mot bakgrund av detta föreslår regeringen att anslaget 7:1 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Förvaltning ökas med 2016. beräknas för samma ändamål . Finansiering föreslås ske genom att anslaget 7:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning minskas med motsvarande belopp. Anslaget föreslås minska med för att bidra till att finansiera prioriterade sats- ningar (prop. 2014/15:1 Förslag till statens bud- get, finansplan och skattefrågor avsnitt 8.2.1). beräknas anslaget minskas med för samma ändamål. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Anslaget har för perioden –2019 beräk- nats enligt följande. Tabell 9.4 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 7:1 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Förvaltning Förändring till följd av: 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 7:1 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Förvaltning . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . 9.6.27:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning Tabell 9.5 Anslagsutveckling 7:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 505 753 tkr prisnivå. 3Motsvarar 505 782 tkr prisnivå. 4Motsvarar 505 782 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för att finan- siera forskning om arbetsliv, socialvetenskap och folkhälsovetenskap samt kostnader för utvärde- ringar, beredningsarbete, kommunikations- insatser, konferenser, vissa resor och seminarier som är kopplade till forskningsstödet. Anslaget föreslås minska med 2016 för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar (prop. 2014/15:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor avsnitt 8.2.1). Minskningen av anslaget med 7:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning finansierar motsvarande ökning av anslaget 7:1 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Förvaltning som föreslås ovan. Anslaget har för perioden –2019 beräk- nats enligt följande. Tabell 9.6 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 7:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning Förändring till följd av: 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 7:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respek- tive . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 9.6.3Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 7:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2017–2020. Skälen för regeringens förslag: Den forsk- ning som för hälsa, arbetsliv och välfärd finansierar ges vanligen i form av flerårigt stöd. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 7:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtagan- den medför behov av framtida anslag på högst 1 2017–2020. Tabell 9.7 Beställningsbemyndigande för anslaget 7:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning Erhållet/föreslaget bemyndigande Förslag om kostnadsfria läkemedel för barn Bilaga till avsnitt 4.6 i utgiftsområde 9 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Bilaga Förslag om kostnadsfria läkemedel för barn Bilaga till avsnitt 4.6 i utgiftsområde 9 Sammanfattning av promemorian Kostnadsfria läkemedel för barn (Ds 2014:42) ........................................................................................................... Lagförslag i Ds 2014:42.......................................................................................... Förslag till lag om ändring i lagen (2002:160) om Remissinstanser till Ds 2014:42............................................................................. 4.1Förslag till lag om ändring i lagen (2002:160) om Förslag till lag om ändring i lagen (2015:000) om ändring i lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m....................................... 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Bilaga 1 1Sammanfattning av promemorian cering för barn tas bort. Därutöver ska nuva- Kostnadsfria läkemedel för barn rande krav i 19 § om att förbrukningsartiklar (Ds 2014:42) I denna promemoria föreslås att lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. ska ändras. Ändringarna innebär att läkemedel och andra förmånsberättigade varor som avses i 15– 18 §§ lagen om läkemedelsförmåner m.m. ska vara kostadsfria för en förmånsberättigad person som inte har fyllt . Dessutom ska förbruk- ningsartiklar som behövs för att tillföra kroppen ett läkemedel eller för egenkontroll av medicine- ring vara kostnadsfria för en förmånsberättigad person som har fyllt . Vidare ska lagen änd- ras så att nuvarande gemensamma kostnadsredu- behövs för att tillföra kroppen ett läkemedel eller för egenkontroll av medicinering ska förskrivas på grund av sjukdom och att förskrivningen ska ha gjorts av läkare eller tandläkare eller av någon annan som förklarat behörig därtill flyttas till 18 § tredje punkten. Vidare görs bedömningen att de författnings- ändringar som behövs för att en motsvarande kostnadsfrihet som ovan föreslagits också ska gälla för barn som omfattas av andra bestämmel- ser än de som finns i lagen om läkemedelsför- måner, bör genomföras genom förordningsänd- ringar. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Bilaga 1 2 Lagförslag i Ds 2014:42 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. Härigenom föreskrivs att 5, 18 och 19 §§ och rubriken närmast före 19 § lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. ska ha följande lydelse. Med läkemedelsförmåner enligt denna lag avses ett skydd mot höga kost- nader vid inköp av sådana förmånsberättigade varor som avses i 15–18 §§. Förmånerna innebär en reducering av den enskildes kostnader för sådana varor. Kostnadsreduceringen beräknas på den sammanlagda kostnaden för varor som den förmånsberättigade köper räknat från det första in- köpstillfället. Reduceringen lämnas vid varje inköpstillfälle på grundval av den sammanlagda kostnaden för de dittills och vid tillfället inköpta varorna. Den förmånsberättigade ska sammanlagt inte betala mer än ett belopp som motsvarar 0,05 gånger prisbasbeloppet enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken, avrundat nedåt till närmaste femtiotal kro- nor (kostnadstaket). Så länge den sammanlagda kostnaden för varor enligt andra stycket inte överstiger ett belopp som motsvarar 0,5 gånger kostnadstaket lämnas ingen kostnadsreducering. När den sammanlagda kostnaden överstiger detta be- lopp, utgör kostnadsreduceringen av den del som överstiger 0,5 gånger men inte 0,954 gånger kostnadstaket, av den del som överstiger 0,954 gånger men inte 1,773 gånger kostnadstaket, och av den del som överstiger 1,773 gånger men inte 2,454 gånger kostnadstaket. När den sammanlagda kostnaden överstiger ett belopp som motsvarar 2,454 gånger kostnadstaket är den förmånsberättigade befriad från att betala ytterligare kostnader under den resterande delen av ettårsperioden. Vad som sägs i andra–femte styck- Andra–femte styckena gäller inte ena gäller inte för varor som avses i varor som är kostnadsfria enligt 19 §. 18 § 3, Har en förälder eller har föräldrar gemensamt flera barn i sin andra–femte styckena gemensamt räknat från första inköps- tillfället även för barn som under 1 Senaste lydelse 2012:927. Ändringen innebär bl.a. att sjunde stycket tas bort. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Bilaga 1 avses även familjehemsförälder. Som förälder räknas även den som en föräl- der stadigvarande sammanbor med och som är eller har varit gift med eller har eller har haft barn med föräldern. Läkemedelsförmånerna ska, när beslut fattas enligt 7 §, omfatta beslut fattas enligt 7 §, omfatta 1. varor på vilka 3 § läkemedelslagen (1992:859) är tillämplig och som för- skrivs enbart i födelsekontrollerande syfte av läkare eller barnmorskor, 2. förbrukningsartiklar som behövs 2. förbrukningsartiklar som behövs vid stomi och som förskrivs av läkare vid stomi och som förskrivs av läkare