prop · H3031d10 · 2015-09-21 00:00:00 — Regeringen bereder förslagen som lämnats av utredningen om tvångsvård för barn och unga (S 2012:07) i delbetänkandet Boende utanför det egna hemmet – placeringsformer för barn och unga (SOU 2014:3). Med utgångspunkt i utred- ningens förslag om att införa nya placerings- former för barn och unga planerar regeringen att lämna förslag till om en proposition om införandet av stöd- boende. lämnade utredningen sitt slut- betänkande till regeringen och ungas rätt vid tvångsvård Förslag till ny LVU (SOU 2015:71). Utveckligen för den statligt bedrivna ungdomsvården fanns 24 särskilda ungdomshem med totalt 647 platser, varav 56 särskilt avsatta för vår enligt lagen (1998:603)om verkställighet av sluten ungdomsvård förkortad LSU. Efterfrågan inom ungdomsvården steg . Antalet vårddygn inklusive LSU var 226 917 jämfört med 210 095 vårddygn 2013, vilket är en ökning . En relativt ny målgrupp för (SiS) är ensamkommande barn och ungdomar. tog SiS emot 139 ensamkommande barn och ungdomar, vilket utgjorde av alla intagningar . Totalt skrev 1 190 barn och ungdomar ut efter vård enligt LVU och 42 barn och ungdomar skrevs ut efter frivillig vård enligt SoL. Vid av tillfällena var det flickor som skrevs ut och i pojkar. I genomsnitt varade vården enligt LVU eller SoL . 28 Tillsynsrapport (Inspektionen för vård och omsorg 2015). 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Antalet ungdomar som skrevs in för vård enligt LSU ligger på en fortsatt låg nivå, 41 ungdomar. frigavs 36 ungdomar varav en flicka och 35 pojkar. Den genomsnittliga straff- tiden var , vilket innebär en minsk- ning jämfört med 2013.29 Ersättning för vanvård i samhällsvården har sammantaget mottagit 5 285 ansökningar.30 Fram t.o.m. hade beslut fattats i 4 087 ärenden och 1 934 ansökningar hade beviljats.31 Både när det gäller antalet inkomna ärenden och beviljandegraden är fördelningen mellan kvinnor och män jämn.32 Myndighetens uppdrag är tidsbegränsat, ansökningstiden gick ut . Bedömningen var initialt att myndigheten skulle hantera samtliga ansökningar senast . Mot bakgrund av att det under ansökningstidens sista månad inkom betydligt fler ansökningar än beräknat, är det nödvändigt att förlänga Ersätt- ningsnämndens verksamhet. Myndigheten kom- mer att upphöra . De familjerättsliga frågorna avser frågor inom om vårdnad och vårdnads- överflyttningar, barns boende och umgänge, fastställande av faderskap och föräldraskap samt samarbetsamtal och familjerådgivning. Området omfattar även utredning och stöd i samband med internationell adoption. berörs ca 50 000 barn av föräldrars separation. av alla föräldrar som separerar har fortsatt gemensam vårdnad. En del av föräldrarna har en så svår konflikt att det inte är möjligt att samarbeta i frågor som rör barnet eller enas om barnets framtid. Enligt forskning får uppskattningsvis 10 000 barn uppleva 29SiS årsredovisning 2014 (2015). 30Ersättningsnämndens årsredovisning 2014 (). 32Statistik och prognos avseende ansökningar och utbetalningar, . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 att deras föräldrar strider i domstol.33 Antalet vårdnadsmål i domstol har ökat då den senaste lagreformen inom området genom- fördes.34 var ca 6 900 barn (0–) aktuella för utredningar om vårdnad, boende eller umgänge inom den kommunala social- tjänsten jämfört med 7 200 barn . Antal barn som varit föremål för s.k. snabb- upplysning från socialnämnden uppgick till ca 10 900 jämfört med 10 300 . har dessa ökat med i genomsnitt . deltog föräldrar till ca 21 300 barn i åldrarna 0–i samarbetssamtal jämfört med 19 2013. Kommunerna har även ansvar för att bistå de föräldrar som vill träffa avtal om barns vårdnad, boende och umgänge i samband med en separation. tecknades ca 3 500 sådana avtal, varav gällde vårdnad, boende och resterande umgänge. tecknades 3 700 avtal. Brister i barns delaktighet i utredningar om vårdnad, boende och umgänge Enligt får barn i olika kommuner skilda förutsättningar att komma till tals i utredningar om vårdnad, boende och umgänge.36 Cirka en fjärdedel av kommunerna använder ingen definierad metod eller manual för att underlätta för barnen i samtalen. Samtalsmiljön anpassas inte heller till barnen i alla kommuner. Utbildningsmaterial för samarbetssamtalen har tagits fram har haft i uppdrag att ta fram utbildningsmaterial om förstärkning av samarbetssamtalen och att sprida detta i syfte att utbilda samtalsledarna. Bakgrunden är att kommunerna från är skyldiga att bereda föräldrar möjlighet att i samarbetsamtal även ta upp frågor som rör barns försörjning. Försöksverksamhet med samverkansteam pågår Stiftelsen har beviljats medel för att bedriva försöksverksamhet med tvärprofessionellt stöd till föräldrar och barn i samband med konflikt eller separation i form av samverkansteam (dnr S2014/03297/FST). För- söksverksamheten pågår i ett antal kommuner och bedrivs i dialog med . Enligt en rapport från är social- nämndens information om umgängesstödet otydlig och vissa socialnämnder har inte möjlig- het att anpassa umgängesstödet till barnets behov.37 Detta medför att det lämnade um- gängesstödet ibland anpassas till befintliga resurser i stället för till barnets behov. Antalet internationella adoptioner minskar över tid Antalet barn som adopteras till ligger på ungefär samma nivå som . Sammantaget har dock antalet barn minskat kraftigt . adopterades 345 barn till genom de auktoriserade adoptionssamman- slutningarna, varav 130 flickor och 215 pojkar, jämfört med 341 barn , varav 127 flickor och 214 pojkar. –2009 kom i genomsnitt 749 barn till genom adoption. –2014 hade antalet sjunkit till i genomsnitt 469 barn per år.38 I takt med att den ekonomiska och sociala situationen förbättras i ursprungsländer för- bättras familjernas möjligheter att själva sörja för sina barn. Förbättrade förutsättningar för kommunerna Myndigheten för internationella adoptionsfrågor () och har pekat på behov av förbättrat stöd till föräldrar inför och efter en adoption.39 slutförde ett uppdrag med syftet att ge kommunerna Familjerätt - Kommunernas arbete med umgängestöd (dnr Barnets bästa i vårdnadstvister (A.Rejmer 2014). S2013/09138/FST). Familjerätt 2014 (2015). Årsredovisning (Myndigheten för internationella Familjerätt 2014 (2015). adoptionsfrågor 2015). Barns delaktighet i utredningar om vårdnad, boende och umgänge Årsredovisning (Myndigheten för internationella (2014). adoptionsfrågor 2015). förbättrade förutsättningar att genomföra medgivandeutredningar och förbereda föräldrar inför adoption.40 framför att enskilda adoptioner, dvs. adoptioner som inte behöver förmedlas via en auktoriserad adoptionssammanslutning, har ökat och tar allt mer utrednings- resurser i anspråk. framför dessutom att det vid enskilda adoptioner finns särskilda svårigheter att säkerställa att en adoption är till barnets bästa. Vidare fortsätter antalet adopterade som vill söka sitt ursprung av öka.41 Allt färre barn adopteras från utlandet och i många kommuner är utredning och stöd i samband med adoption ett sällsynt ärende. Kommunernas utmaningar blir därför allt större, framför allt när det gäller kompetens. framhåller att det finns skäl att överväga om den nuvarande adoptionsförmedlingsverksamheten är utformad på ett ändamålsenligt sätt 42 Föräldrastödet syftar till att skapa goda förutsättningar i samhället för universellt och riktat stöd till föräldrar i föräldraskapet och i sin relation till varandra under barnets hela uppväxt. Föräldraskapsstödet är sektorsövergripande till sin natur och kräver samordnade insatser på alla områden där föräldrastöd berörs, baserat på bästa tillgängliga kunskap. Kunskap om föräldrastödets effekter har ökat rapporterade resultaten av en satsning med stimulansmedel på föräldrastödsområdet om till kommuner och lärosäten. Stimulansmedlen resulterade i ökad kunskap om effekter av föräldraskapsstödjande insatser och om ända- målsenliga arbetssätt. Medlen resulterade också i 40Föräldrars förberedelse inför adoption (2014) . 41Årsredovisning , (Myndigheten för internationella adoptionsfrågor 2015). 42Årsredovisning (Myndigheten för internationella adoptionsfrågor 2015). 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 ökad samverkan mellan föräldrastödjande aktörer och i ett ökat antal mötesplatser och hälsofrämjande arenor för föräldrar.43 Även rapporterar om att kunskaperna om föräldrastödets effekter har ökat. Resultaten av en flerårig studie av föräldrar till barn med beteendeproblem visar på minskade beteendeproblem för barnen och minskad stress och depressionssymptom hos föräldrarna efter insatser i form av föräldrastödsprogram. Sammantaget visar resultaten att föräldra- stödsprogram kan ha en viktig plats bland de riktade stödinsatser som och hälso- och sjukvården erbjuder barn och föräldrar för att minska risker för svårare psykisk ohälsa hos barn.44 Resultaten indikerar också att föräldrastöd skulle kunna vara hälsoekonomiskt motiverat när det vänder sig till föräldrar till barn med beteendeproblem.45 Kompetensen hos de aktörer som arbetar med föräldrastöd i landet har vidare ökat genom den utbildning i föräldrastödjande arbete vid som regeringen givit i uppdrag att anordna.46 Regional stödstruktur för föräldrastödet byggs upp Länsstyrelserna fick i uppdrag att etablera en regional stödstruktur för föräldra- stödet. Alla länsstyrelser fick i uppdrag att –2017 stödja kommuner, landsting och andra föräldrastödjande aktörer i arbetet med att utveckla ett universellt, kunskapsbaserat, samordnat och långsiktigt stöd till föräldrar med barn i tonåren i respektive län. Ett arbete med gemensamt kvalitetssäkrat kunskaps- och kommunikationsunderlag har inletts. Uppdraget har förankrats lokalt och regionalt och regionala och lokala behov och förutsättningar har identifierats. Prioriterade områden för resterande del av satsningen har tagits fram.47 43 Slutredovisning av uppdrag kring ett utvecklat föräldrastöd (). 44Effekter av föräldrastöd (2014). 45Föräldrastöd – är det värt pengarna? () Effekter av föräldrastöd – redovisning av en nationell utvärdering på uppdrag av (2014). 46Redovisning av uppdrag om utbildning i föräldrastödjande arbete 47Länsstyrelserna stödjer och samordnar föräldrastödsarbetet (i län 2015). 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Ekonomiskt bistånd är det yttersta skyddsnätet i det sociala trygghetssystemet. Rätten till bistånd bygger på en individuell behovsbedömning. Oförändrad nivå på utbetalningarna Utbetalningarna av ekonomiskt bistånd uppgick till att jämföra med 2013. 48 (Se diagram 7.1). Antalet personer som tog emot ekonomiskt bistånd uppgick till ca 410 600 (4,av befolkningen att jämföra året innan). Andelen kvinnor var något lägre än andelen män (kvinnor och män). Diagram 7.1 Utbetalt ekonomiskt bistånd och antal biståndsmottagare 1996–2014 Antal biståndshushåll exkl intr. (hö axel) Anmärkning: I beloppen –2011 ingår även utbetalningar av introduktionsersättning till flyktingar och andra skyddsbehövande. Statistiken bör dock tolkas försiktigt p.g.a. ändrad uppgiftsinsamling och den etableringsreform som trädde i kraft . Reformen innebar att flyktingar och andra skyddsbehövande och deras anhöriga som deltar i etableringsinsatser har rätt till statlig etableringsersättning, vilket reducerar behovet av ekonomiskt bistånd . Den formaliserade samverkan har ökat Personer med behov av insatser från olika områden inom ska enligt SoL få sina insatser samordnade av berörda aktörer. Andelen kommuner som samordnade sina insatser mellan olika verksamheter inom 48 Ekonomiskt bistånd årsstatistik 2014 (2015). Andelen kommuner med samverkansrutiner mellan verksamheter med ekonomiskt bistånd och barn- och ungdomsvården ökade från 2014. Även andelen kommuner som hade en formaliserad samverkan med externa aktörer i enskilda ärenden fortsatte att öka 2014. Mest ökade andelen kommuner som hade överenskommelser om samverkan mellan verksamhet med ekonomiskt bistånd och öppenpsykiatrin; andelen ökade från 2014. När det gäller samverkan med Arbetsförmedlingen hade av kommunerna överenskommelser om samverkan jämfört 2012.49 och Arbetsförmedlingen (AF) har haft ett gemensamt uppdrag att kartlägga och sammanställa exempel på välfungerande samverkansformer på individnivå mellan social- tjänsten och AF avseende personer med ekonomiskt bistånd samt sprida dessa exempel till berörda aktörer. Uppdraget har resulterat i ett webbaserat inspirationsmaterial.50 Barnperspektiv i familjer med försörjningsproblem använde av kommunerna systematiskt en utredningsmall med barn- perspektiv jämfört 2012. An- delen kommuner som hade en aktuell skriftlig rutin för hur handläggare inom ekonomiskt bistånd ska hantera ärenden vid misstanke om att enskilda barn far illa ökade från under samma period.51 I regleringsbrevet fick i uppdrag att undersöka beaktandet av barn- perspektiv i handläggningen av ekonomiskt bistånd. Resultatet visar att barnperspektivet är svagt, att det finns oklarheter avseende begreppet, att det görs många likartade bedöm- ningar och att besluten innehåller standard- formuleringar. 49Öppna jämförelser av ekonomiskt bistånd 2014. Del 1 God kvalitet i verksamheten – resultat, metod och indikatorer (2014). 50Kartläggning av samverkansformer mellan och Arbetsförmedlingen. Redovisning av regeringsuppdrag. (och Arbetsförmedlingen 2015). 51Öppna jämförelser av ekonomiskt bistånd 2014. Del 1 God kvalitet i verksamheten – resultat, metod och indikatorer (2014). Arbetslöshet vanligaste orsaken till behov av försörjningsstöd Enligt statistik över försörj- ningshinder och ändamål för ekonomiskt bi- stånd är arbetslöshet den mest förekommande orsaken till behovet av ekonomiskt bistånd.52 Av biståndsmottagarna hade arbetslöshet som huvudsakliga skäl till sitt försörjningshinder. Av dessa saknade arbetslöshetsersättning, medan hade otillräcklig ersättning och väntade på ersättning. Arbetshinder på grund av sociala skäl var det näst vanligaste försörjningshindret, , och sjukskriv- ning med läkarintyg det tredje mest före- kommande, . Majoriteten av de som var sjukskrivna med läkarintyg saknade sjuk- penning, . Med sociala skäl menas att personen saknar arbetsförmåga och är i behov av t.ex. arbetsträning eller annan social eller medicinsk rehabilitering. Därtill kommer som hade arbete, men otillräcklig arbets- inkomst för att klara sin försörjning. Det är vanligare med arbetslöshet som försörjnings- hinder bland ensamstående män () än bland kvinnor (). Motsatt gäller sjukdom som är mer förekommande försörjningshinder för kvinnor () än för män (). Majoriteten av kommunerna har arbetsmarknadsrelaterade åtgärder av landets kommuner satsar på att erbjuda kommunalt finansierade arbetsmarknadsinsatser i någon form till personer med försörjningsstöd.53 Av landets kommuner kan ge unga vuxna (18–) arbetsmarknadsinsatser inom en månad och av kommunerna kan erbjuda arbets- marknadsinsatser till alla arbetslösa personer som är . Unga är överrepresenterade bland dem som får sin försörjning genom ekonomiskt bistånd. Det är ingen större skillnad mellan män och kvinnor 52Statistik över försörjningshinder och ändamål med ekonomiskt bistånd 2013 (2014). 53Tillståndet och utvecklingen inom hälso- och sjukvård och socialtjänst (2014). 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 när det gäller mottagande av ekonomiskt bistånd bland de unga såväl som bland de äldre. Däremot är det stor skillnad beroende på var de är födda. För inrikes födda unga var andelen bistånds- mottagare och för utrikes födda (utrikes födda kvinnor och utrikes födda män ). Se tabell 7.7. Jämfört med 1997, då biståndsmottagandet bland unga var som högst, har dock andelen unga som har bistånd nästan halverats. Tabell 7.7 Andelen unga vuxna (18–) med ekonomiskt bistånd 2010–2014 vuxna, 18–24 år Källa: , Registret över ekonomiskt bistånd hade av de unga (18–) långvarigt bistånd (). Andelen är densamma bland kvinnor och män. Bland dessa unga var arbetslöshet betydligt vanligare som försörjningshinder än bland de äldre. Andelen långvariga biståndsmottagare (bistånd under kalenderåret) ligger fortsatt på en hög nivå. fick av biståndsmottagarna bistånd av året (fördelningen mellan kvinnor och män är i stort sett jämn). Av de långvariga biståndsmottagarna var inrikes födda och utrikes födda. För utrikesfödda har vistelsetiden i en avgörande betydelse för biståndsmottagandets omfattning och längd. Ju i , desto högre andel biståndsmottagande. Barn i hushåll med ekonomiskt bistånd Antalet barn som levde i hushåll med ekonomiskt bistånd uppgick till ca 140 000, vilket var oförändrat jämfört med . Se diagram 7.2. Andelen uppgick till . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Andelen barn som levde i familjer med långvarigt ekonomiskt bistånd uppgick till . Diagram 7.2 Barn i hushåll med ekonomiskt bistånd 1990 1992 1994 1996 1998 2000 2002 2004 2006 2008 2010 2012 2014 Färre ensamstående mödrar med ekonomiskt bistånd minskade andelen ensamstående mödrar med ekonomiskt bistånd. Andelen ensamstående mödrar med ekonomiskt bistånd uppgick till av denna hushållstyp i befolkningen. Ekonomiskt bistånd är vanligast förekommande i denna hushållstyp. uppgick andelen till av de personer som tog emot ekono- miskt bistånd. Drygt hade andelen sjunkit till , sannolikt till följd av det förbättrade läget på arbetsmarknaden. började dock andelen att något öka igen. Mot- svarande andel är för ensamstående män med barn och för sammanboende par med barn. En bestämmelse om fritidspeng infördes i SoL . Enligt enkät till kommunerna hade av de kommuner som besvarat enkäten (svarsfrekvens ) betalat ut fritidspeng till 31 december 2014.54 Enligt rapporten har 54 Fritidspeng för barn i hushåll med försörjningsstöd. Beskrivning av kommunernas arbete medreformen (2015). fritidspengen exempelvis använts till avgifter för idrott, medlemskap i kulturskola eller musik- skola och till inköp av utrustning förknippad med aktiviteten. Flertalet av kommunerna har betalat ut fritidspengen direkt till hushållen som därefter har verifierat kostnaden med kvitto från arrangören. Sammantaget hade 1 683 barn fått fritidspeng och genomsnittligt utbetalt belopp per barn uppgick till ca . Total utbetalt belopp uppgick till . Uppgifterna baseras dock på kommunernas egna uppskattningar vilket gör att de ska tolkas med försiktighet. Statsbidrag till kommunerna upp- gick till 2014, beräknat på en målgrupp på ca 25 000 barn. Av framgår att kom- munerna betonar vikten av att stärka barnens situation i hushåll med ekonomiskt bistånd. Flera kommuner menar att kriterierna för fri- tidspeng är alltför snäva, vilket gör att behoven hos många barn i ekonomiskt utsatta familjer inte går att tillgodose. Det finns kommuner som lyfter fram fördelar med riktade insatser som fritidspeng. Andra anser att en höjning av riks- i försörjningsstödet skulle vara att föredra i stället för fritidspeng. hade 19 030 personer en frivillig insats i form av bistånd som avser boende, individuellt behovsprövad öppen insats eller heldygnsvård och 324 personer var föremål för tvångsvård enligt lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall, förkortad LVM. var totalt 2 418 personer inom heldygnsvård enligt SoL eller LVM och av dessa utgjorde kvinnor . Jämfört med 2013 har antalet personer med insatser, förutom tvångsvårdade personer enligt LVM, minskat. ökade kommunernas kostnader för missbruks- och beroendevård och uppgick till . Utvecklingen visar att antalet vårddygn på institutioner för frivillig vård stadigt minskat. (2010–2014) minskade antalet vårddygn . Minskningen förklaras både av att färre antal personer beviljats heldygnsvård och antal vårddygn per inskrivning minskat. Även antal personer inom öppenvård har minskat . När det gäller tvångs- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 vård enligt LVM har antalet vårddygn ökat . Ökningen har skett i lika stor utsträckning bland både män och kvinnor.55 Utvecklingen när det gäller hälso- och sjukvårdens insatser visar att –2013 har antalet kvinnor och män som vårdas för alkoholrelaterade sjukdomar och alkoholförgiftningar ökat. Även antalet vårdade för narkotikarelaterade sjukdomar har ökat. Ökningen har skett bland både kvinnor och män, men ökningen har varit större bland kvinnor. Tabell 7.8 Kommunens kostnader för missbruksvård Källa: , Statistikdatabasen och landstingens verksamhetsindelade bokslut - 2014, Rikstotal, RS för kommuner. är landsting och kommuner ålagda att ingå överenskommelser om samarbete när det gäller personer med missbruk av alkohol, narkotika, läkemedel och dopning. hade 15 landsting ingått överenskommelser med av kommunerna. Spridningen är stor mellan länen avseende hur många kommuner som omfattas av en överenskommelse. Alla landsting utom ett har inhämtat synpunkter från brukare vid utformningen av överenskommelserna. När det gäller samverkan mellan huvudmännen på individnivå genom upprättande av samordnad individuell plan har av kommunerna rutiner för att delge information om en sådan plan. Antal kommuner som har rutiner för samverkan inom t.ex. med verksamheterna ekonomiskt bistånd, den sociala barn- och ungdomsvården eller äldreomsorgen har ökat –2014. Vanligast är samverkan med ekonomiskt bistånd (70 procent) och minst vanligt är samverkan med äldreomsorgen ().56 I allt fler kommuner får den enskilde till ett första besök till . Andelen har ökat från 2014. Vanligast är att kommunen kan erbjuda ett första besök inom 4–(). När det gäller stöd till närstående vuxna och barn erbjuder av kom- munerna stöd till vuxna anhöriga och stöd till barn. Motsvarande siffror för beroende- mottagningar som bedrivs gemensamt av kom- mun och landsting är respektive 47 procent.57 När det gäller användning av kunskapsbaserade metoder för bedömning och intervention visar en utvärdering av utvecklingsarbetet Kunskap till praktik (samarbete mellan regeringen och SKL åren 2009–2014) att användningen av sådana metoder inom både och hälso- och sjukvården ökat under perioden.58 En majoritet av kommunerna () anger att de använder standardiserade bedömnings- instrument som underlag för insatser och följer upp insatser på individnivå. anger att de följer upp verksamhetens resultat på gruppnivå och drygt hälften av dessa har använt resultaten för verksamhetsutveckling. En större andel av beroendemottagningarna anger att de följer upp verksamheten på gruppnivå. Kommunernas samarbete med FoU- verksamhet, universitet eller högskola har minskat något . uppgav av kommunerna att de hade ett sådant samarbete. SiS drev elva institutioner med totalt 345 planerade platser för vård enligt LVM, detta är samma antal som 2013. Öppna jämförelser 2014 Missbruks- och beroendevården (2014). Öppna jämförelser 2014 Missbruks- och beroendevården (2014). 55 Vuxna personer med missbruksproblem och övriga vuxna – insatser Utvärdering av Kunskap till praktik Slutrapport ( 2014 (2015). 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 156 815, vilket är en ökning jämfört med . Kvinnor som vårdas med stöd av LVM har i genomsnitt något fler vårddygn än män och är i genomsnitt något yngre än männen. Antalet intagningar bland män ökade och bland kvinnor . Majoriteten av de kvinnor och män som besvarat en intervju vid utskrivningen från SiS LVM-hem upplever att de fått ett bra bemötande vid ankomsten () och de allra flesta har känt sig trygga de varit där (). När de tillfrågas om hur de trivts på institutionen svarar hälften av klienterna att de trivts bra, en dryg fjärdedel svarar att de trivts dåligt. Det klienterna oftast upplever som bra är institutionspersonalen. av såväl kvinnorna som männen tycker att per- sonalen tagit sig tid när de behövt prata. Majoriteten upplever också att de fått bra stöd av personalen (av kvinnorna och av männen). Tre fjärdedelar av klienter- na säger också att viljan att bli drogfri ökat under placeringen och majoriteten anser att LVM- placeringen varit nödvändig för att bryta deras missbruk.59 Hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden Över hälften av kommunerna uppger att de har ett underskott på bostäder och att det är breda grupper som inte blir godkända på ordinarie bostadsmarknad. av kom- munerna har aktuella riktlinjer för bostads- försörjningen.60