prop · H203109 · 2015-04-23 00:00:00 — Regeringens proposition 2014/15:109 Försvarspolitisk inriktning – försvar Regeringen överlämnar denna proposition till . Den säkerhetspolitiska situationen i har försämrats. Den ryska ledningen har visat att den är beredd att använda den militära förmågan för att uppnå sina politiska mål. Den försämrade säkerhetspolitiska situationen innebär förändrade krav på den svenska försvarsförmågan. I propositionen redovisar regeringen en inriktning för att stärka den svenska försvarsförmågan och öka den operativa förmågan i krigsförbanden . Ytterst ska försvaret kunna möta ett väpnat angrepp. På så sätt skapar försvaret tillsammans med politiska, diplomatiska och ekonomiska medel en tröskel för den som skulle vilja angripa eller utöva påtryckningar med militära maktmedel. I ljuset av det försämrade säkerhetspolitiska läget och de brister i den operativa förmågan som redovisas ser regeringen ett behov av att förstärka försvarsekonomin med ytterligare utöver tidigare redovisade tillskott. Den svenska försvarsförmågan syftar ytterst till försvar av det egna territoriet men ska också betraktas som en del i en gemenskap för stabilitet och säkerhet i norra . har möjlighet och ett ansvar att påverka utvecklingen i . Regeringen anser att bi- och multilaterala försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten bör fördjupas. Samarbetet med är av särskild betydelse. Med tanke på utvecklingen i vår omvärld i allmänhet, och i i synnerhet, har en särskilt viktig position. föreslår att en ny mekaniserad stridsgrupp organiseras på . 2014/15:109 Totalförsvar är den verksamhet som behövs för att förbereda för krig. Totalförsvaret består av militärt och civilt försvar. Planeringen för totalförsvaret bör således återupptas och genomföras utifrån de planeringsanvisningar som regeringen beslutat. Planeringen är ett första steg i återupptagandet av det civila försvaret. Statliga myndigheters förmåga på central och regional nivå att prioritera och fördela resurser vid höjd beredskap bör utvecklas. Stridskrafterna bör vara anpassade för uppgifter i och närområdet. Samtliga krigsförband ska ha ett krav på tillgänglighet i fred och ett beredskapskrav för krig eller krigsfara. Vid höjd beredskap ska inget krigsförband ha en beredskap som överstiger . Alla delar av Försvarsmaktens organisation som har uppgifter att lösa i händelse av höjd beredskap bör ges ett krigsduglighetskrav, vilket är en förutsättning för bedömning och värdering av de enskilda krigsförbandens status och därmed krigsorganisationens sammantagna operativa förmåga. Personellt och materiellt uppfyllda krigsförband som är samövade är avgörande. Övningsverksamheten bör ökas och grundläggande behov av bl.a. personlig utrustning, sambandsmateriel, ammunition och standardfordon bör tillgodoses. Huvuddelen av arméstridskrafterna organiseras i två brigader. Hemvärnsförbanden är centrala för att upprätthålla militär närvaro i hela . Ubåtsjaktförmågan bör stärkas. Stridsflygets samtliga resurser bör krigsorganiseras i fyra flottiljer med sex divisioner för att stridsflygets fulla kapacitet ska kunna utnyttjas. kommer vissa krigsförband att vara beroende av krigsplacerad pliktpersonal. Regeringen anser att en utredning bör tillsättas för att se hur en långsiktigt hållbar personalförsörjning kan uppnås. Den grundläggande militära utbildningen förändras så att den som genomfört utbildningen kan krigsplaceras. De förändrade kraven på försvaret påverkar även materiel- och logistikförsörjningen. Regeringen avser därför att tillsätta en utredning. Stridsflygsförmågan och undervattensförmågan är tydliga exempel på områden av väsentlig betydelse för försvar. Även inom andra områden kan det finnas delar av system som kan betraktas som väsentliga säkerhetsintressen. Förslag till riksdagsbeslut ................................................................ Ärendet och dess beredning ............................................................. Länder och regioner......................................................... Målet för det militära försvaret........................................ Det militära försvarets användning.................................. Målet för det civila försvaret ........................................... Samverkan mellan militära och civila aktörer ................. 5.8Regeringens och verksamhet vid Det militära ..................................försvarets utformning Beredskaps - och tillgänglighetskrav En förändrad militär grundutbildning Materiel- och logistikförsörjning...................................... Materiel- och logistikförsörjning vid höjd Materiel- och logistikförsörjning i fredstid...... Ny process för planering av Riktlinjer för materielförsörjningen................. Forskning och utveckling .............................. Den långsiktiga materielförsörjningen .......... Inriktning för det civila försvaret ................................... Samordning, planering och ledning i det civila Stöd till Försvarsmakten................................................. Underrättelseförmåga, cyberförsvar och påverkanskampanjer ..... Förmåga att identifiera och möta Utvecklad styrning och uppföljning ............................... Remissinstanser SOU 2014:15 ....................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ....... Regeringen föreslår att godkänner 1.det mål för det militära försvaret som ska gälla (avsnitt 2.att de krav på operativ förmåga som tidigare beslutat ska upphöra gälla vid utgången av 2015 (avsnitt 5.2), 3.det mål för det civila försvaret som ska gälla (avsnitt 5.6) och 4.inriktningen för krigsförband i (avsnitt 6.3.1). 2014/15:109 2 Ärendet och dess beredning Till grund för denna proposition ligger bl.a. Försvarsberedningens säkerhets- och försvarspolitiska rapporter Vägval i en globaliserad värld (Ds 2013:33) och Försvaret av – Starkare försvar för en osäker tid (Ds 2014:20) . Mot denna bakgrund gav regeringen Försvarsmakten i uppdrag att redovisa underlag till försvarspolitisk inriktningsproposition 2015 (Fö nr 12). fick Myndigheten för samhällsskydd och beredskap i uppdrag att redovisa motsvarande underlag om det civila försvaret (Fö nr 15). Vidare gavs Försvarsmakten och i uppdrag att utreda möjligheter till utökad samverkan avseende övervakning av sjöterritoriet och sjörörlig logistik (Fö nr 6). Försvarsmakten överlämnade sitt underlag med redovisningar och förslag i enlighet med ovanstående uppdrag (dnr Fö2014/2084/MFI, nedan kallat Försvarsmaktens underlag). Berörda myndigheter har givits möjlighet att yttra sig över Försvarsmaktens underlag. Yttranden från , , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , samt Försvarshögskolan bifogades till Försvarsmaktens underlag. Försvarsmakten kompletterade sitt underlag . Underlagen finns tillgängliga i (Försvarsdepartementet). Myndigheten för samhällsskydd och beredskap överlämnade underlag med redovisningar (dnr Ju2015/67/SSK). Försvarsmakten och redovisade sitt svar på uppdraget om utökad samverkan avseende övervakning av sjöterritoriet och sjörörlig logistik (dnr Fö2014/2096/SI). tillsattes en särskild utredare för att föreslå en ändrad process för hur regeringen ska styra investeringar i försvarsmateriel samt för hur och regeringen ska kunna fatta investeringsbeslut på strategisk nivå (dir. 2013:52). Utredaren redovisade betänkandet Investeringsplanering för försvarsmateriel (SOU 2014:15). har granskat försvarsområdet – 2014. Slutrapporten – en utmaning för staten, Granskningar inom försvarsområdet 2010–2014 (RiR 2014:8) utgår från och kompletterar de tio granskningsrapporter som har publicerats inom ramen för granskningsstrategin. I slutrapporten betonar att det finns vissa brister i Försvarsmaktens uppföljning och redovisning. Bland annat betonas balansen mellan planering och uppföljning samt behovet av en ökad spårbarhet mellan uppgifter och resurser. betonar i betänkandet 2014/15:FöU3 vikten av att regeringen vidtar åtgärder med anledning av rekommendationerna och på ett tydligt sätt redovisar dessa för . Propositionen bygger på en överenskommelse mellan Socialdemokraterna, , , och . Det enskilt viktigaste är att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. Det är viktigt att försvars- och säkerhetspolitik har ett brett stöd. Det ställer krav på en bred politisk överenskommelse om försvarets framtida inriktning. Socialdemokraterna, , , och ställer sig bakom den politiska överenskommelsen om försvarets inriktning 2016 . Utgångspunkten för denna breda överenskommelse har varit de förslag och slutsatser som Försvarsberedningen presenterade i rapporterna Vägval i en globaliserad värld (Ds:2013:33) och Försvaret av – starkare försvar för en osäker tid (Ds:2014:20). Socialdemokraterna, , , och är överens om att det ska genomföras en uppföljning av den överenskommelse om försvaret som presenteras här. Chefen för sammankallar en grupp som samråder om frågor som gäller försvarsöverenskommelsen. Försvarsgruppen består av representanter för de fem partier som står bakom överenskommelsen. Försvarsgruppens uppgift är att vårda försvarsuppgörelsen. Med denna försvarsinriktning inklusive den ekonomiska ram som aviseras samt utredningen om långsiktig materielförsörjning omhändertas i huvudsak de fem steg som föreslagits av Försvarsmakten för att öka den operativa förmågan . Försvars- och säkerhetspolitiska utgångspunkter De av försvarsberedningen tidigare föreslagna och av beslutade målen för vår säkerhet gäller fortsatt. Dessa mål är att värna befolkningens liv och hälsa, att värna samhällets funktionalitet och att värna vår förmåga att upprätthålla våra grundläggande värden som demokrati, rättssäkerhet och mänskliga fri- och rättigheter. säkerhetspolitik syftar ytterst till att garantera landets oberoende och självständighet. Vi måste kunna värna vår suveränitet, svenska rättigheter och intressen, våra grundläggande värderingar samt skydda svensk handlingsfrihet inför politisk, militär eller annan påtryckning. Hävdandet av vårt lands suveränitet och territoriella integritet är en nödvändig förutsättning för att ska uppnå målen för vår säkerhet. Den svenska säkerhetspolitiken är en del av samhällets samlade resurser för att möta hot och utmaningar mot vår säkerhet. Säkerhetspolitiken inbegriper en stor del av det breda perspektivet på säkerhet men inte allt. Säkerhet byggs solidariskt tillsammans med andra. Den svenska säkerhetspolitiken ska, inom ramen för målen för vår säkerhet, förebygga krig och framväxten av hot mot svensk, nordisk och europeisk säkerhet. Säkerhetspolitiken ska genom vårt stöd till () bidra till global fred, säkerhet och utveckling. tar genom medlemskapet i Europeiska unionen (EU) solidariskt ansvar för säkerhet och för EU:s möjlighet att verka för fredlig och demokratisk 2014/15:109 utveckling i vår omvärld. Vårt samarbete med Nato ger oss möjlighet att utveckla vår militära förmåga och att bidra till kvalificerade internationella krishanteringsinsatser samt bidrar till att bygga säkerhet tillsammans med andra. Bi- och multilaterala försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten, särskilt det nordiska, stärker också säkerheten i vår del av världen. stark transatlantisk länk är avgörande för säkerhet. svenskt intresse att upprätthålla och ytterligare fördjupa den bilaterala Vikten av ett fördjupat samarbete med ska Samarbetet med omfattar även planering och förberedelser för hävdandet av respektive lands territoriella integritet och utövande av rätten till självförsvar enligt artikel 51 i . Regeringen uppdrar åt en expert att ta fram en rapport som utifrån ett fristående perspektiv analyserar och redogör för innebörden av olika former av samarbeten respektive medlemskap med länder och i organisationer, samt dessas för- och nackdelar inom det försvars- och säkerhetspolitiska området, och . utvärdera den militära alliansfriheten. Den innefattar bl.a. relationen till de nordiska, nordisk-baltiska och bilaterala svensk-finska samarbetena, samt till den transatlantiska länken, FN, EU, och Nato. syftar till att tydliggöra ett brett förhållningssätt till vår säkerhet och bidra till fördjupat samtal i vårt land om dessa frågor. sig och skall redovisas i form av en skriftlig rapport till Samråd ska ske med ovan nämnda försvarsgrupp kring val av I Försvarsberedningens försvarspolitiska rapport redogjordes för ett försämrat säkerhetspolitiskt läge i ljuset av den ryska aggressionen mot Det kan konstateras att sedan försvarsberedningen presenterade sin rapport har utvecklingen i närområdet fortsatt i negativ riktning. Försvarsberedningen föreslog ett antal konkreta förslag för försvaret bl.a. en ny grundutbildning för gruppbefäl, soldater och sjömän, förstärkning av luftförsvaret, krav på tillgänglighet och beredskap, brigadförmåga, ökad närvaro i och på , mer kvalificerade hemvärns- förband, planering för ett nytt civilt försvar, modernt psykologiskt försvar, förstärkt cyberförmåga och precisionsbekämpningsförmåga på Försvarsmakten ska, tillsammans med övriga delar av totalförsvaret och jämte politiska, diplomatiska och ekonomiska medel, utgöra en tröskel för den som skulle vilja angripa eller använda militära maktmedel för att utöva påtryckningar mot . förmåga bidrar till fortsatt fredlig utveckling och politisk handlingsfrihet. Den solidariska säkerhetspolitiken är grunden för den svenska försvars- Den solidariska säkerhetspolitiken förutsätter också att försvaret kan verka tillsammans med andra. förklaringen ställer krav på förutsättningar att ge och ta emot stöd, som också kan vara militärt. Med tanke på utvecklingen i vår omvärld i allmänhet och i i synnerhet har en särskilt viktig position. militärstrategisk synvinkel har en viktig roll för kontrollen av sjö- och luftvägarna till och från . Det är ett svenskt strategiskt intresse att ha en militär närvaro på . En svensk militär närvaro på och runt har också en stabiliserande effekt på den militär- Prop. 2014/15:109 strategiska situationen i . Den försvarspolitiska inriktningen för perioden måste utgå från den förändrade säkerhetspolitiska miljön i . I linje med Försvarsberedningens förslag krävs en ny inriktning. Försvaret går från ett insatsförsvar till ett försvar som tydligare inriktas mot den nationella försvarsdimensionen. Den nya inriktningen är att skapa ett modernt totalförsvar för att kunna hantera de utmaningar och hot som följer av det förändrade säkerhetspolitiska läget. Ytterst ska försvaret med sina resurser kunna möta ett väpnat angrepp. Åtgärderna kan inte bara betraktas utifrån isolerade svenska förhållanden, utan måste utformas i ett större Östersjö-, europeiskt och globalt sammanhang. Stärkt förmåga i det militära försvaret Till grund för den sammanvägda utvecklingen av försvarsekonomin ligger den aviserade höjningen av anslagen inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap för perioderna 2016–2020 och 2021–2024 (Regeringsbeslut 12 och 15). Den aviserade höjningen utgick från Försvarsberedningens bedömning. De av Försvarsmakten, i underlaget till försvarspolitisk inriktningsproposition 2015, föreslagna överföringarna mellan myndighetens anslag utgör också en grund för den avvägda ekonomiska ramen . I dessa ingår en överföring om 2016 från anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt till att stärka anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap. I ljuset av det försämrade säkerhetspolitiska läget, och utvecklingen av den operativa förmågan som Försvarsmakten redovisat, föreligger ett behov av att ytterligare förstärka försvarsekonomin jämfört med de av regeringen redan beslutade förstärkningarna. Därför får i försvarsinriktningsperioden den samlade försvarsekonomin ett tillskott om ytterligare . Anslagen förstärks successivt i perioden. Grundplanering(1) Tillskott (2) 1.Omfattar anslagen 1:1, 1:2, 1:3, 1:4 och 1:5 och inkluderar preliminär pris- och löneomräkning av anslagen. 2.Respektive års tillskott är i löpande priser och kommer då de ingår i anslagsbasen att justeras inom ramen för den årliga försvarsspecifika pris- och löneomräkningen de efterföljande åren. 2014/15:109 Med redovisade tillskott hanteras också effekterna av förändringarna av ungdomsarbetsgivaravgifterna och höjda avkastningskrav. Det motsvarar i försvarsinriktningsperioden. Jämfört med Försvarsmaktens underlag till försvarspolitisk inriktningsproposition möjliggör dessa nya förstärkningar: –att krigsdugligheten i krigsförbanden kan höjas ytterligare genom att alla förband kan genomföra krigsförbandsövning , –att arméstridskrafterna utökas med en motoriserad skyttebataljon som den lätta skyttebataljonen bibehålls men omorganiseras för att kunna vara lufttransportabel, –att de mekaniserade bataljonerna tillförs ett nytt stridsfordonsburet granatkastarsystem, –att ytterligare brobandvagnar tillförs. –att de motoriserade skyttebataljonerna tillförs utökad pansarvärnsförmåga, –att en stridgrupp organiseras med ett mekaniserat kompani och ett stridsvagnskompani , –att utbildningsgruppen på förstärks för att medge ökad övnings- och utbildningsverksamhet, –att Hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna tillförs granatkastare och bataljonsledningsförmåga, –att ytterligare personlig utrustning och ammunition anskaffas, –att två korvetter av Gävleklass modifieras så att de är operativt och tekniskt relevanta till mitten av , –att ytterligare två bevakningsbåtar modifieras och att fyra bevakningsbåtar bibehålls som bojbåtar, –att nya undervattenssensorer anskaffas, –att tillgängligheten på det taktiska transportflyget kan ökas, –att förmågan till spridning av flygstridskrafterna inom och mellan baser ökar och –att underrättelseförmågan förstärks. Den samlade förmågan i totalförsvaret Vi har sett en påtaglig försämring av omvärldsläget . Det ställer förändrade krav på totalförsvaret. Totalförsvaret består av militärt försvar och civilt försvar. En sammanhängande planering för totalförsvaret säkerställs genom planeringsanvisningar till berörda myndigheter. Det försämrade omvärldsläget aktualiserar behovet av ett psykologiskt försvar anpassat efter dagens förhållanden. Psykologiskt försvar syftar fortsatt till att så långt det är möjligt under störda förhållanden, säkerställa ett öppet och demokratiskt samhälle med åsiktsfrihet och fria medier. Såväl i fred som i höjd beredskap och då ytterst i krig bidrar värnandet av dessa grundläggande värden till att öka befolkningens risk- och krismedvetenhet, motståndsanda och försvarsvilja. Därmed förbättras samhällets förmåga att hålla emot och avvärja påtryckningar från en eventuell motståndare. Påverkanskampanjer utgör ett brett spektrum av olika verksamheter som kan användas såväl i fredstid som i krig och som berör flera svenska myndigheters ansvar och roller. ska kunna identifiera och möta påverkanskampanjer och neutralisera propagandakampanjer. Dessa aktiviteter måste kunna hanteras av berörda myndigheter och aktörer såväl under fredstida förhållanden som vid höjd beredskap. I det nya osäkrare säkerhetspolitiska läget är försvarsunderrättelse- och cyberförsvarsförmåga centralt. Grunden för denna förmåga är att kunna skydda vitala system från angrepp. För det krävs att även kunna genomföra aktiva operationer i cybermiljön. Såväl den svenska försvarsförmågan som möjligheterna för att föra en självständig och aktiv säkerhets-, utrikes- och försvarspolitik är beroende av en god försvarsunderrättelseförmåga. Försvarsunderrättelseverksamhet bedrivs av Försvarsmakten, , och . Den försämrade säkerhetspolitiska situationen visar tydligt på behovet av en god svensk förmåga att inhämta, bearbeta, analysera och delge försvarsunderrättelser. Försvarsunderrättelseförmågan ska förstärkas. Hemvärnsförbandens lokala förankring och rekrytering är viktig för försvarets folkförankring. Frivilliga försvarsorganisationer utgör en viktig resurs såväl för totalförsvaret som för krisberedskapen. De frivilliga försvarsorganisationerna tillhandahåller nödvändig förmåga och kompetens samt är väsentliga för folkförankring. De frivilliga försvarsorganisationernas möjlighet att bidra till totalförsvaret och därmed även samhällets krisberedskap ska utvecklas och ekonomiskt långsiktigt säkerställas. Målet för det militära försvaret ska vara att enskilt och tillsammans med andra, inom och utom landet, försvara och främja vår säkerhet. Detta ska ske genom att –hävda suveränitet, värna suveräna rättigheter och nationella intressen, –förebygga och hantera konflikter och krig, –skydda handlingsfrihet vid politisk, militär eller annan påtryckning och om det krävs försvara mot incidenter och väpnat angrepp samt –skydda samhället och dess funktionalitet i form av stöd till civila myndigheter. Försvarsmaktens uppgifter ska utvecklas till att uttryckligen innefatta uppgiften att upprätthålla tillgänglighet i fred samt beredskap för intagande av höjd beredskap. Detta krävs för att kunna förebygga och hantera konflikter och krig, skydda handlingsfrihet inför politisk, militär eller annan påtryckning samt, om det krävs, försvara mot incidenter och väpnat angrepp. Försvarsmakten ska även främja vår säkerhet genom operationer på vårt eget territorium, i närområdet och utanför närområdet samt hävda suveränitet, värna suveräna rättigheter och nationella intressen. Försvarsmakten ska hävda territoriella integritet genom att övervaka territoriet samt upptäcka och avvisa kränkningar. 2014/15:109 Försvarsmakten även värna svenska suveräna rättigheter och nationella intressen utanför territoriet i enlighet med internationell rätt. Försvarsmakten ska kunna övervaka havsområden och luftrum i närområdet. Därutöver ska Försvarsmakten bistå det övriga samhället och andra myndigheter vid behov. Detta stöd ska ske inom ramen för Försvarsmaktens befintliga förmåga och resurser. Stödet till samhället vid allvarliga olyckor och fredstida krissituationer ska inte vara dimensionerande för Försvarsmakten. I vissa fall kan dock stöd till samhället ställa särskilda krav på exempelvis samverkan, planering, övning eller viss beredskap. Det regleras då i särskild ordning. Försvarsmakten ska i större omfattning kunna bidra med ett kvalificerat stöd till övriga samhället. Uppgifterna ger sammantaget kraven på Försvarsmaktens operativa förmåga. Försvarsmakten ska kunna lösa sina uppgifter enskilt och tillsammans med andra myndigheter, länder och organisationer. Den verksamhetsmässiga och finansiella styrningen måste utvecklas i enlighet med den övergripande målsättningen att öka den operativa förmågan i krigsförbanden. Utöver att vidta åtgärder avseende investeringsplaneringsprocessen för försvarsmateriel ska dels en utredning tillsättas med uppgift att utvärdera den samlade materiel- och logistikförsörjningen, dels ett uppdrag ges till alternativt Statskontoret om den finansiella styrningen av . Planeringen för det civila försvaret ska återupptas och genomföras utifrån av regeringen beslutade planeringsanvisningar. Det civila försvaret bör inledningsvis inom ramen för befintliga resurser prioritera uppgiften att planera stöd till Försvarsmakten vid höjd beredskap. Det civila försvaret utgörs av verksamhet som ansvariga aktörer genomför i syfte att göra det möjligt för samhället att hantera situationer då beredskapen höjs. Det civila försvaret är därmed inte en organisation. Verksamheten bedrivs av statliga myndigheter, kommuner, landsting, privata företag och frivilligorganisationer. Det avser skydd av befolkningen, säkerställande av samhällsviktiga funktioner och övriga samhällets stöd till Försvarsmakten. Det samlade totalförsvaret ställer därför krav på ett brett engagemang och förankring i samhället. Målet för det civila försvaret ska vara att –värna civilbefolkningen, –säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna och –bidra till Försvarsmaktens förmåga vid ett väpnat angrepp eller krig i vår omvärld. Alla delar av Försvarsmaktens organisation som har uppgifter vid höjd beredskap organiseras som krigsförband och ges ett krigsduglighetskrav.