prop · H3035 · 2015-11-03 00:00:00 — Lagrådet föreslår att orden ”värdet av” införs före ”de skulder”. Lagrådet föreslår att rubriken närmast före 7 § ändras till ”Rätten till tillgångar och förpliktelser som överförs” och att paragrafen ges följande lydelse: 7 § Vid en överföring förlorar ägarna till företaget och företagets borgenärer sin rätt till tillgångarna och förpliktelserna. Lagrådet föreslår att första stycket ges följande lydelse: Skyldigheter eller ansvarsförbindelser hänförliga till tillgångar eller förpliktelser som överförs ska inte gälla mot broinstitutet, om särskilt beslutar det. Lagrådet föreslår att paragrafen utformas enligt 17 kap. 8 §: 9 § Vid en överföring övertar broinstitutet de rättigheter och förpliktelser som följer med det som överförts. ska gå in som part i stället för företaget i de avtal som överförs. Medlemskap eller rätt att delta i betalnings-, clearing- och avvecklingssystem, handels- plattformar, reglerade marknader eller system för ersättning till insättare och investerare får överföras om broinstitutet uppfyller kraven för medlemskap eller deltagande i sådana system. Om broinstitutet inte har ett tillräckligt kreditbetyg, ska det dock inte utgöra hinder för överföring av medlemskap eller en rätt att delta i sådana system. får besluta att broinstitutet får utöva rättigheter enligt andra stycket från det att rättigheten överförts, även om broinstitutet inte uppfyller kraven för medlemskap eller deltagande. får förlänga tiden på begäran av broinstitutet. Lagrådet föreslår att paragrafen ges följande lydelse: 12 § Den ersättning som ska betalas av broinstitutet vid en överföring ska tillfalla 1.företaget, om överföringen avser företagets tillgångar eller förpliktelser, och 2.den förre ägaren eller innehavaren, om överföringen avser aktier eller andra äganderättsinstrument som ägdes eller innehades av annan än företaget. Från ersättningen får , för sin egen eller för resolutionsreservens räkning, göra avdrag för kostnader som har uppstått i samband med överföringen. I rubriken till paragrafen talas om upphörande av verksamheten i ett broinstitut. Verksamheten kan upphöra genom att inkråmet säljs eller avvecklas exempelvis genom att egendom utrangeras. Men i paragrafen behandlas också den situationen att samtliga aktier i broinstitutet säljs. Verksamheten fortsätter då i annan regi. Lagrådet föreslår att rubriken ändras till ”Avveckling av ett broinstitut” och att paragrafen ges följande lydelse: 21 § ska avveckla all verksamhet i ett broinstitut eller sälja samtliga aktier i broinstitutet, om 1.broinstitutet inte längre uppfyller villkoren i 2 §, 2.all egendom i broinstitutet säljs eller avvecklas, eller 3.det har gått , eller den som följer av 22 §, för den sista överföringen. Om egendom har överförts till ett broinstitut från flera företag, ska avveckling enligt första stycket 2 och 3 ske genom att den egendom som härrör från respektive företag säljs eller avvecklas när det har gått , eller den som följer av 22 §, för den sista överföringen från företaget. 1 och 2 §§ Lagrådet föreslår att paragrafen ges följande lydelse: 1 § Med avskiljandeverktyget avses att till ett tillgångsförvaltningsbolag överför tillgångar eller förpliktelser från ett eller flera broinstitut eller företag i resolution. Avskiljandeverktyget får användas, om 1.förhållandena på marknaden för de tillgångar eller förpliktelser som överförs är sådana att en omedelbar avyttring av dem skulle få negativa effekter på en finansiell marknad, 2.en överföring är nödvändig för att verksamheten i företaget eller broinstitutet ska fungera tillfredsställande, eller 3.överföringen är nödvändig för att intäkterna från avvecklingen av företaget ska bli så stora som möjligt. Avskiljandeverktyget får användas endast i förening med ett annat resolutionsverktyg. 2 § Med ett tillgångsförvaltningsbolag avses ett aktiebolag som 1.ägs helt eller delvis av staten, 2.har bildats för att ta emot tillgångar eller förpliktelser från företag i resolution eller broinstitut, och 3.avser att förvalta det som överförs i syfte att uppnå högsta möjliga försäljningsvärde. 3 och 4 §§ Lagrådet hänvisar till framställningen under 17 kap. 3 §. 7–9 §§ Lagrådet föreslår att paragraferna ges följande lydelse: 7 § Skyldigheter eller ansvarsförbindelser hänförliga till tillgångar eller förpliktelser som överförs ska inte gälla mot tillgångsförvaltningsbolaget, om särskilt beslutar det. Första stycket gäller inte för sådana säkerhetsrätter som avses i 23 kap. 4 §. Ägares och borgenärers rätt till ersättning enligt denna lag utgör inte en sådan skyldighet eller ansvarsförbindelse som avses i första stycket. 8 § Vid en överföring övertar tillgångsförvaltningsbolaget de rättigheter och förpliktelser som följer med det som överförts. Tillgångsförvaltningsbolaget ska gå in som part i stället för företaget i de avtal som överförs. 9 § får förelägga på ena sidan företaget eller broinstitutet och på den andra sidan tillgångsförvaltningsbolaget att bistå varandra med särskilt angivna informations- och understödsåtgärder. Lagrådet föreslår att paragrafen ges följande lydelse: 3 § Om företaget innan det försattes i resolution ingått ett avtal om att tillhandahålla tjänster eller resurser som avses i 1 §, ska företaget tillhandahålla tjänsterna eller resurserna på samma villkor som gällde när företaget försattes i resolution. Om det inte finns något sådant avtal, ska tjänsterna eller resurserna tillhandahållas på skäliga villkor. Lagrådet föreslår att orden ”besluta att” byts mot ”pröva fråga om att”. Om förslaget godtas kan punkten 3 i första stycket utgå. Lagrådet, som anser att också misslyckanden bör rapporteras, föreslår att orden ”framsteg som gjorts” byts mot ”åtgärder som vidtagits och effekterna av åtgärderna.” Enligt paragrafen ska moderinstitutet inom EES upprätta en plan för samtliga företag i koncernen när skuldnedskrivningsverktyget, eller motsvarande verktyg i ett annat land inom EES, ska användas för att rekonstruera två eller flera företag i koncernen. Paragrafen bör förtydligas så att det framgår att moderinstitutet förutsätts vara svenskt. Lagrådet föreslår att paragrafen formuleras på följande sätt: 12 § Om skuldnedskrivningsverktyget, eller motsvarande verktyg i ett annat land inom EES, ska användas för att rekonstruera två eller flera företag i en koncern som har ett svenskt moderinstitut inom EES som moderföretag, ska moderinstitutet upprätta en omstruktureringsplan för samtliga företag inom koncernen. Planen ska ges in till den samordnande resolutionsmyndigheten. Om är samordnande resolutionsmyndighet, gäller 5–11 §§ för den plan som upprättats av moderinstitutet. Lagrådet föreslår att i punkt 2 orden ”sitt tillstånd” byts mot ”sitt tillstånd att bedriva rörelse”. Lagrådet föreslår att orden ”med hänsyn till en försiktig uppskattning av” byts mot ”på grundval av en värdering som inte underskattar”. Lagrådet föreslår att paragrafen ges följande lydelse: 17 § Innan skriver ned eller konverterar en skuld som hänför sig till ett derivat, ska myndigheten avsluta derivatavtalet. får då också besluta att ett finansiellt avtal som inte är ett derivatavtal ska avslutas. När ett avtal enligt första stycke avslutas t, ska fastställa skuldens storlek. Om det finns ett nettningsavtal mellan företagen i resolution och motparten, ska tillämpa det för att fastställa skuldens nettobelopp. Lagrådet hänvisar till framställningen under 16 kap. 5 §. Lagrådet föreslår att paragrafen ges följande lydelse: 27 § får helt eller delvis undanta kvalificerade skulder från nedskrivning eller konvertering, om 1.det inte är möjligt att skriva ned eller konvertera den kvalificerade skulden inom rimlig tid, 2.det är nödvändigt och proportionellt för att företaget eller någon som har övertagit verksamheten från företaget ska kunna upprätthålla kritisk verksamhet eller affärs- verksamhet som är viktig för företagets intjäning eller lönsamhet, 3.det är nödvändigt och proportionellt för att undvika en allvarlig störning i det finansiella systemet, eller 4.det krävs för att undvika värdeförstörelse som innebär att förlusterna för andra borgenärer blir högre än om skulderna undantas. Lagrådet föreslår att orden ”skulle ha burits av” ersätts med ”som hänför sig till”. Lagrådet föreslår att paragrafen inleds på följande sätt: 32 § får besluta att resolutionsreserven ska bidra med medel motsvarande högst av företagets skulder och eget kapital, baserat på värderingen enligt 7 kap. Bidraget får finansieras genom… Lagrådet föreslår att i andra stycket orden ”de” före befogenheter” och ”de” före tillgångar” utgår och att lagtexten i den fortsatta bredningen av lagstiftningsärendet kompletteras med en beskrivning av vilken påverkan som avses med bestämmelsen. Jfr motsvarande formulering i 4 § och 5 § sista stycket. Lagrådet föreslår att den i artikel 86.2 i direktivet angivna sjudagarsfristen tas in i paragrafen. Resolutionsreserven består av medel på ett räntebärande konto hos . Dessutom ingår i reserven tillgångar – fastigheter, aktier m.m. – som förvärvas med medel ur resolutionsreserven och som förvaltas av (se punkt 5 i förevarande paragraf). Lagrådet föreslår att rubriken till paragrafen ändras genom att ordet ”medel” byts mot ”tillgångar”. 6–9 och 11 §§ Lagrådet föreslår att paragraferna ges följande lydelse: 6 § I den utsträckning resolutionsreserven inte räcker för de åtgärder som anges i 1, 2 eller 4 §, eller för att ska kunna fullgöra det myndigheten har åtagit sig enligt en koncernresolutionsordning, får myndigheten ta upp lån enligt 7–9 §§ och i enlighet med det särskilda bemyndigande som lämnas av . 7 § För resolutionsreservens räkning får lån tas upp i . Lånen ska betalas tillbaka efter hand som nya medel förs till resolutionsreserven. 8 § För resolutionsreservens räkning får lån från en tredje part tas upp, om ett sådant lån är ekonomiskt mer fördelaktigt än ett lån i . 9 § För resolutionsreservens räkning får lån från annat finansieringsarrangemang inom EES tas upp, om 1.resolutionsreserven inte räcker för de åtgärder som anges i 1, 2 eller 4 §, 2.det inte är möjligt att tillföra resolutionsreserven ytterligare medel genom avgifter, och 3.det inte är möjligt att ta upp lån för resolutionsreserven till skäliga villkor enligt 7 eller 11 § Om lån tas upp enligt 9 § eller lämnas enligt 10 §, ska komma överens med de deltagande finansieringsarrangemangen inom EES om villkoren för lånet. Lånen från varje deltagande finansieringsarrangemang ska motsvara andelen garanterade insättningar i landet för det finansieringsarrangemanget i förhållande till de totala garanterade insättningarna i länderna för de deltagande finansieringsarrangemangen och ha samma villkor, om inte och de deltagande finansieringsarrangemangen kommer överens om något annat. 13–25 §§ Enligt artiklarna 102 och 103 i direktivet ska de aktuella företagen betala in bidrag till en reserv till dess att den uppgår till en procent av garanterade insättningar (målnivån). Bidragen ska justeras i förhållande till de olika företagens riskprofil (artikel 103.2). befogenhet att bestämma hur detta ska gå till med utgångspunkt i ett antal i direktivet angivna faktorer (artikel 103.7). Utförliga bestämmelser om avgiftsunderlag, riskjustering och avgiftsuttag finns i kommissionens delegerade förordning 2015/63/EU om komplettering av direktivet. För mindre företag gäller starkt schabloniserade regler. För svensk del är målnivån . Avgifter ska således betalas in till resolutionsreserven till dess behållningen i reserven nått av garanterade insättningar. Avgifter kan tas ut i form av resolutionsavgift om (13 §), förhöjd resolutionsavgift (16 §) eller tilläggsavgift (17 §). När nivån har nåtts tas i stället ut en riskavgift (19 §). Denna avgift, som inte styrs av , ska spegla den kostnad som den avgiftsskyldige kan komma att belasta resolutionsreserven med och avgiften är alltså riskrelaterad. Redan av vad nu sagts följer att det är förenat med svårigheter av åstadkomma en pedagogisk materiell och processuell reglering för de olika avgifterna som, med beaktande av det som redan har reglerats i kommissionsförordningen, täcker just det som ska täckas. Den föreslagna regleringen uppfyller inte de krav som måste ställas. Lagrådet anser därför att det krävs en omarbetning av förslaget i den aktuella delen. Lagrådet förutsätter att en sådan kommer till stånd under den fortsatta behandlingen av lagstiftningsärendet. Lagrådet föreslår att ordet ”dess” i paragrafrubriken utgår. Lagrådet föreslår att paragrafen också ska reglera den situationen att ett företag i resolution går i likvidation. Den enda bestämmelsen i kapitlet som inte nödvändigtvis är kopplad till samarbete och informationsutbyte är 9 § om vite. Vitesbestämmelsen gäller för alla förelägganden enligt lagen oavsett kapitel. Det bör i den fortsatta beredningen övervägas om denna bestämmelse ska flyttas till 30 kap. Paragrafen innehåller en särreglering i förhållande till bestämmelsen om inhibition i 28 § förvaltningsprocesslagen (1971:291). I direktivet finns motsvarande bestämmelse i artikel 85.4. Vid överklaganden av beslut om resolution och (med något undantag) om resolutionsåtgärder ska det för inhibition krävas att det är förenligt med det allmännas intresse att skjuta upp verkställigheten av beslutet. Vidare ska det gälla en presumtion för att inhibition strider mot det Med det allmännas intresse avses resolutions- ändamålen i 1 kap. 6 §, bl.a. att säkerställa att kritiska verksamheter upp- rätthålls och att negativa effekter på den finansiella stabiliteten undviks. Enligt proportionalitetsregeln i 1 kap. 9 § andra stycket ska tillämpningen av lagen stå i proportion till arten och omfattningen av det berörda företagets verksamhet m.m. En klagande som ansöker om inhibition bör enligt Lagrådets bedömning kunna åberopa att de beslutade åtgärderna är oproportionerliga på den grunden att mindre ingripande åtgärder i lika hög grad skulle tillgodose det allmännas intresse. Det blir sedan domstolens sak att göra sedvanliga överväganden. Lagrådet föreslår att punkten 3 ges följande lydelse: 3.Avgifter enligt 27 kap. tas ut första gången . Avgiften ska reduceras till hälften. Lagrådet föreslår att punkten 4 utgår såsom överflödig. Förslaget till Lag om förebyggande statligt stöd till kreditinstitut Lagrådet föreslår att tredje meningen i första stycket – ”Stödet ska utformas så att statens insatser i möjligaste mån kan återfås” – utgår, eftersom det följer av närmast föregående mening. Lagrådet föreslår att paragrafen ges följande lydelse: 3 § I den utsträckning medlen i stabilitetsfonden inte är tillräckliga för de ändamål som anges i 2 §, får lån tas upp i md högst det belopp som beslutat i ett särskilt bemyndigande. Sådana lån får tas upp även om det finns andra tillgångar i stabilitetsfonden än medel på kontot i . och ska på stödmyndighetens begäran lämna de uppgifter som myndigheten behöver för sin verksamhet enligt denna lag. Inom gäller motsvarande uppgiftsskyldighet gentemot stödmyndigheten för den del av som inte bedriver verksamhet enligt denna lag. Förslaget till Lag om ändring i sparbankslagen Av 1 kap. 3 § resolutionslagen framgår att resolutionsmyndigheten är . Detta bör även framgå av förevarande paragraf. Lagrådet förslår att paragrafen ges följande lydelse: 1 a § Om styrelsen i en sparbank tar emot eller upprättar förslag till stämmobeslut om likvidation enligt 1 § ska styrelsen underrätta resolutionsmyndigheten () och om förslaget. Om är försatt i resolution eller om underrättar styrelsen om att ska försättas i resolution, får kallelse till en sparbanksstämma där frågan om likvidation ska prövas inte utfärdas. Förutsättningen enligt 2 § är att , styrelsen, styrelse- ledamot eller huvudman har ansökt hos om att en sparbank ska gå i likvidation sedan tillståndet att driva bankrörelse återkallats. ska då underrätta och Finansinspek- tionen. Det bör framgå av lagtexten att den särskilda underrättelse- skyldigheten i förhållande till gäller endast i de fall då ansökan gjorts av någon annan än . Lagrådet föreslår att första stycket i den aktuella paragrafen formuleras på följande sätt: 2 b § ska underrätta om en ansökan om tvångslikvidation enligt 2 § kommer in till verket. ska också underrätta om ansökan gjorts av styrelse, styrelseledamot eller huvudman. Förslaget till Lag om ändring i lagen om ekonomiska föreningar Lagrådet föreslår att ordet ”()” infogas efter ”resolutionsmyndigheten” i första stycket. Förslaget till Lag om ändring i lagen om medlemsbanker Lagrådet föreslår att första stycket förtydligas genom att ges följande lydelse: Om styrelsen i en medlemsbank tar emot eller upprättar förslag till stämmobeslut om likvidation enligt 1 §, ska styrelsen underrätta resolutionsmyndigheten () och om förslaget. Lagrådet föreslår att första stycket utformas på följande sätt: Om en ansökan eller anmälan enligt 2 eller 4 § kommer in till rätten eller , ska rätten eller underrätta och om ärendet. Förslaget till Lag om ändring av lagen om insättningsgaranti Enligt paragrafen utser regeringen ledamöterna i stöd till kreditinstitut och ersättare för dem. Det anges att förordnandena ska prövas . Enligt Lagrådets mening bör det övervägas om inte förordnandena i stället ska meddelas . Förslaget till Lag om ändring i lagen om företagsrekonstruktion Det nya tredje stycket bör förtydligas genom att ange vilka företag som avses enligt följande: Bestämmelserna i denna lag om gäldenär gäller inte heller ett finansiellt institut eller holdingföretag som är försatt i resolution enligt lagen (2015:000) om resolution. Förslaget till Lag om ändring i lagen om bank- och finansierings-rörelse I paragrafen bör föras in en ny punkt som definierar ”betydande filial”. I punkten 31 bör orden ”i den ursprungliga lydelsen” ersättas med ”i direktivets ursprungliga lydelse”. I paragrafen föreskrivs att och resolutionsmyndig- heten ska granska respektive ges tillfälle att granska återhämtnings- planen. granskning ska ske i ett speciellt syfte. Syftet bör framgå av lagtexten. I andra stycket sägs att ”Om identifierar väsentliga brister i en återhämtningsplan eller väsentliga hinder mot att genomföra åtgärderna i återhämtningsplanen, ska inspektionen underrätta kredit- institutet”. Lagrådet menar att om en sådan plan inte kan genomföras så är det en väsentlig brist i planen. Lagrådet föreslår att orden ”eller väsentliga hinder mot att genomföra åtgärderna i återhämtningsplanen” utgår. I punkt 2 i paragrafen behandlas ”koncerninternt finansiellt stöd”. Det har vid föredragningen upplysts att koncerninternt finansiellt stöd inte gäller alla former av finansiellt stöd mellan företag i samma koncern utan endast stöd som avtalas (2 § andra stycket) och lämnas (1 § 2) under vissa förutsättningar. Lagrådet föreslår att punkten ges följande lydelse: 2. koncerninternt finansiellt stöd: finansiellt stöd som lämnas av ett företag till ett annat i samma koncern när det mottagande företaget uppfyller förutsättningarna för ingripande enligt 15 kap. 2 b §. Lagrådet föreslår att rubriken närmast före 2 § ändras till ”Vilka som får ingå avtal om koncerninternt finansiellt stöd”. Lagrådet har upplysts om att ett avtal om koncerninternt stöd inte får ingås om kreditinstitutet kan bli föremål för ingripande av i vissa fall. Lagrådet föreslår att paragrafen ges följande lydelse: 2 § Ett avtal om koncerninternt finansiellt stöd får ingås mellan å ena sidan ett moderinstitut i ett EES-land, ett moderinstitut inom EES, ett finansiellt holdingföretag, ett blandat finansiellt holdingföretag eller ett holdingföretag med blandad verksamhet som är etablerat inom EES, och å andra sidan ett dotterföretag. Ett företag som anges i första stycket och som uppfyller förutsättningarna för ingripande enligt 15 kap. 2 b §, får inte ingå ett avtal om koncerninternt finansiellt stöd. Lagrådet föreslår att paragrafen ges följande lydelse: 8 § Ett beslut av styrelsen i det stödgivande företaget om att lämna koncerninternt finansiellt stöd ska innehålla följande uppgifter: 1.de överväganden som gjorts, 2.för vilket ändamål stödet lämnas, och 3.hur stödet uppfyller de krav som anges i 4 §. I 4 a och 5 a §§ bör ordet ”(”) infogas efter ”resolutionsmyndigheten”. I punkterna 17–19 föreslås att ska ingripa mot någon som ingår i ett kreditinstituts styrelse eller är dess verkställande direktör, eller ersättare för någon av dem, om kreditinstitutet ”låter bli” att informera om vissa förhållanden. I vanligt språkbruk används imperativet ”Låt bli” ofta av vuxna när de vill få barn att sluta bråka eller göra ofog. Det är inte så vanligt att någon uppmanas att ”låta bli” att göra något gott. Det skorrar illa när det sägs att någon ”låter bli” att fullgöra en lagstadgad skyldighet. ”Låter bli” för dessutom tankarna till ett aktivt och uppsåtligt Den som av ren glömska missar att deklarera sina inkomster i tid låter inte bli att fullgöra sin deklarationsplikt utan gör sig skyldig till Det är att beklaga att det triviala uttrycket ”låter bli” används i lagtext på detta sätt i stället för t.ex. ”underlåter” eller ”försummar”. tvingas emellertid godta användningen av ”låter bli” i detta sammanhang eftersom uttrycket redan förekommer på flera ställen i paragrafen. Lagrådet föreslår att första stycket förtydligas genom att ges följande får utse en eller flera tillfälliga förvaltare för ett kreditinstitut, om det finns skäl att anta att institutet kan komma att bli föremål för ett sådant resolutionsförfarande som avses i lagen (2015:000) om resolution och 1.institutet har en finansiell situation som föranlett att ingripa enligt 15 kap. 1 eller 2 § utan att den finansiella situationen väsentligen förbättrats efter ingripandet och inga andra åtgärder bedöms tillräckliga för att komma till rätta med situa- tionen, eller 2.Finansinspektionen har meddelat en varning enligt 15 kap. 1 §. Lagrådet hänvisar till framställningen beträffande 7 kap. 1 och 2 §§ resolutionslagen. Lagrådet föreslår att i punkt 15 orden ”för tillsyn, ansökningar, anmälningar och underrättelser” infogas före ”som avses i 13 kap. 16 §”. Enligt gällande rätt krävs det registrering i relevanta register för att ett beslut om minskning av aktiekapitalet ska få rättsverkan (20 kap. 20 § andra stycket aktiebolagslagen och 6 kap. 2 § lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella instrument). Artikel 53.1 i direktivet föreskriver däremot att bl.a. resolutionsmyndighetens beslut om minskning av aktiekapitalet ska få omedelbar verkan och genast binda företaget i resolution och berörda borgenärer och aktieägare. I artikel 63.2 sägs dessutom att krav på godkännande eller medgivande eller vissa förfarandekrav, t.ex. registrering av handlingar hos myndighet, inte ska gälla när resolutionsmyndigheten vidtar resolutionsåtgärder. Det föreslagna första stycket i förevarande paragraf genomför dessa artiklar på ett korrekt sätt. Därmed framstår andra stycket i paragrafen som felaktigt eftersom den föreskriver registrering i relevanta register för att fullborda kapitalminskningen. Lagrådet föreslår att orden ”är fastställd när den har registrerats i” byts mot ”ska antecknas i”. Lagrådet hänvisar till framställningen under 16 kap 5 §. Förslaget till Lag om ändring i aktiebolagslagen Lagrådet har i det föregående föreslagit att 5 kap.6 § resolutionslagen ändras så att kan förelägga ett aktiebolag att ändra sin bolagsordning så att det blir möjligt att förelägga bolaget att vidta resolutionsåtgärder som förutsätter en minskning eller ökning av aktiekapitalet. har Lagrådet föreslagit en lagbestämmelse om att en extra bolagsstämma för att fatta beslut om att öka bolagets kapital kan sammankallas med kort varsel. Ett sådant föreläggande att ändra bolagsordningens bestämmelser om aktiekapitalets storlek kan meddelas med ett föreläggande enligt förevarande paragraf att öka aktiekapitalet.