prop · H30317 · 2015-09-17 00:00:00 — Enligt promemorians förslag ska dock ett sådant godkännande medföra en rätt till bidrag från elevernas hemkommuner. I promemorian görs vidare bedömningen att systemet med förklaring om bidragsrätt kan kvarstå när det gäller enskilda huvudmän för internationella skolor på gymnasienivå med anledning av att eleverna saknar skolplikt. En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget och bedömningen. Även regeringen anser att det är önskvärt att beslutsförfarandet förenklas och föreslår, i likhet med promemorian, att ett godkännande av en internationell skola på grundskolenivå som har en enskild huvudman ska innebära en rätt till bidrag från elevernas hemkommuner. Skolinspektionen invänder mot promemorians förslag att enskilda huvudmän för internationella skolor på gymnasienivå även fortsättningsvis endast ska ansöka om godkännande av bidragsrätt. Skolinspektionen anser att även sådana huvudmän bör ansöka om godkännande och att en rätt till bidrag ska följa av ett godkännande. För en enskild huvudman på gymnasienivå fattar Skolinspektionen enligt gällande rätt bara ett beslut, nämligen en förklaring om bidragsrätt. När det gäller internationella skolor på grundskolenivå med enskild huvudman fattar dock Skolinspektionen enligt nuvarande reglering två beslut, dels ett beslut om godkännande, dels ett beslut om förklaring om bidragsrätt. Eftersom utbildningen på gymnasienivå är frivillig och internationella skolor inte utgör en del av skolväsendet anser regeringen att beslut om godkännande inte är nödvändigt. Det framstår vidare inte som en förenkling av systemet att en enskild huvudman på gymnasienivå ska ansöka om ett godkännande. Regeringen instämmer därför inte i Skolinspektionens synpunkt utan föreslår att Skolinspektionen, liksom bör pröva om en enskild huvudman för en internationell skola på gymnasienivå ska ges en förklaring om bidragsrätt på gymnasienivå. I promemorian föreslås vidare att en förutsättning för att en enskild huvudman för en internationell skola på grundskolenivå ska godkännas ska vara att det kan antas att det kommer att finnas ett tillräckligt elevunderlag för att driva en stabil verksamhet samt att samma krav ska ställas för att en enskild huvudman för en internationell skola på gymnasienivå ska förklaras berättigad till bidrag. I nuvarande bestämmelser om godkännande av enskilda som huvud- män för förskoleklass, grundskola eller grundsärskola inom skolväsendet krävs att elevunderlaget är tillräckligt för att verksamheten ska kunna bedrivas långsiktigt (2 kap. 5 § andra stycket skollagen). att elevunderlaget har stor betydelse för bedömningen av förutsätt- ningarna för att bedriva skolverksamheten men att det exakta antalet elever inte i sig har avgörande betydelse. Det ligger dock i sakens natur att ju färre antalet elever är, desto svårare blir det för den fristående skolan att leva upp till de krav på kvalitet som skollagen ställer (prop. 2009/10:165 s. 644). Regeringen anser att det finns skäl att ställa liknande krav på elevunderlag vid prövningen av godkännande av enskilda som huvudmän för internationella skolor eftersom även elever som fullgör sin skolgång i en internationell skola har behov av en stabil verksamhet och då liknande system förenklar för såväl sökande huvudmän som för Skolinspektionen. Det finns enligt regeringen inte heller skäl att göra skillnad mellan internationella skolor på grundskolenivå och gymnasienivå. Regeringen konstaterar dock att det i promemorian inte anförs något skäl till varför det föreslagna kravet för godkännande av internationella skolor som har en enskild huvudman, att det kan antas att det kommer att finnas ett tillräckligt elevunder- lag för att driva en stabil verksamhet, skiljer sig från det som gäller för godkännande av enskilda som huvudmän för förskoleklass, grundskola eller grundsärskola inom skolväsendet. I sistnämnda fall är kravet att elevunderlaget är tillräckligt för att verksamheten ska kunna bedrivas Skolinspektionen har också efterfrågat ett förtydligande av vad som avses med ”stabil verksamhet”. Regeringen delar inledningsvis Skolinspektionens synpunkt att ett tillräckligt elevunderlag för att bedriva en stabil verksamhet är nära kopplat till budget för den planerade skolan samt sökandens ekonomi. uthållig ekonomi är en förutsättning för att bedriva en stabil verksamhet och detta är beroende av bland annat ett elevunderlag som möjliggör tillräckliga bidrag från elevernas hemkommuner. När det gäller valet mellan formuleringarna ”stabil verksamhet” och att verksamheten ska kunna bedrivas långsiktigt kan dock konstateras att målgruppen för skol- formerna inom skolväsendet är elever som är bosatta i medan den primära målgruppen för internationella skolor är elever som är bosatta i landet för en begränsad tid. Enligt regeringen bör denna skillnad medföra att det visserligen bör ställas krav på att det kan antas att det kommer att finnas ett tillräckligt elevunderlag för att en enskild huvudman för en internationell skola ska bli godkänd respektive förklaras bidragsberättigad, men att detta krav inte bör vara fullt ut lika långtgående som i fråga om fristående skolor inom skolväsendet. på att det kan antas att det kommer att finnas ett tillräckligt elevunderlag för att driva en ”stabil verksamhet” är således, utifrån ett tidsperspektiv, något lägre än att ”elevunderlaget är tillräckligt för att verksamheten ska kunna bedrivas långsiktigt”. Regeringen föreslår således att det för att ett beslut om ett godkän- nande av en enskild huvudman för en internationell skola på grund- skolenivå respektive en förklaring om bidragsrätt för en enskild huvudman för en internationell skola på gymnasienivå ska kunna meddelas, ska krävas att det kan antas att det kommer att finnas ett tillräckligt elevunderlag för att driva en stabil verksamhet. Bemyndigande att meddela föreskrifter om krav på utbildningen Som nämnts krävs för godkännande av en internationell skola på grundskolenivå att ett antal villkor är uppfyllda (24 kap. 2 § andra stycket skollagen). För att Skolinspektionen ska kunna förklara huvudmannen berättigad till bidrag krävs att ytterligare ett antal villkor är uppfyllda (24 kap. 3 § första stycket skollagen). För att en internationell skola på gymnasienivå ska få en förklaring om bidragsrätt gäller villkor som i princip motsvarar de villkor som gäller för godkännande av en internationell skola på grundskolenivå och för att huvudmannen för en sådan skola ska förklaras berättigad till bidrag (23 kap. 5 § skollagen). De krav som ställs gäller bl.a. utbildningens kvalitet och innehåll. För att undvika en alltför detaljerad reglering i skollagen bedöms i promemorian att dessa krav inte bör regleras i lag, utan i förordning. I promemorian föreslås därför att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska bemyndigas att meddela föreskrifter dels om vad som ska krävas i fråga om utbildningen vid internationella skolor som har en enskild huvudman för att godkännande respektive förklaring om bidragsrätt ska lämnas, dels om utbildningen vid internationella skolor vars huvudmän fått ett godkännande respektive ett beslut om bidragsrätt. En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. Skolinspektionen anser att det är ändamålsenligt att flertalet av bestämmelserna om internationella skolor placeras i en särskild förordning med hänsyn till omfattningen av regleringen. Nackdelen är enligt inspektionen att om inte ett tydliggörande görs i förordningen av de krav som uppställs på internationella skolor finns det inte heller några förarbeten för inspektionen att få ledning av vid bedömningen i fråga om godkännande och bidragsrätt samt vid tillsynen av skolorna. Regeringen anser i likhet med Skolinspektionen att det är mer ändamålsenligt med en uppdelning av regleringen på lag- och förordningsnivå. När det gäller förslaget i promemorian om bemyndigande avseende utbildningen vid internationella skolor på gymnasienivå konstaterar dock regeringen att en enskild huvudman kan välja att avstå från att ansöka om en förklaring om bidragsrätt. Bestämmelser om vad som krävs för att få en förklaring om bidragsrätt samt bestämmelser om vad som gäller sådan utbildning som en enskild huvudman har beviljats en förklaring om bidragsrätt för, utgör därför inte sådana skyldigheter för enskilda eller sådana ingrepp som, enligt 8 kap. 2 § regeringsformen, ska meddelas genom lag. Det i promemorian föreslagna bemyndigandet bör därför utformas som en upplysning om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer, med stöd av regeringens restkompetens enligt 8 kap. 7 § regeringsformen, kan meddela föreskrifter dels om vad som krävs i fråga om utbildningen vid en internationell skola på gymnasienivå för att en förklaring om rätt till bidrag ska lämnas, dels om utbildningen vid en sådan skola vars huvudman har fått en förklaring om rätt till bidrag. Regeringen återkommer i avsnitt 7.3 med bedömningar av i vilken utsträckning de principer som kommer till uttryck i bestämmelser i skollagen i fortsättningen bör komma till uttryck i bestämmelser på förordningsnivå. anser att godkännandet av en enskild huvudman ska kunna omprövas då det föreligger missförhållanden. Enligt nuvarande reglering får tillsynsmyndigheten, Skolinspektionen, återkalla ett godkännande eller ett beslut om rätt till bidrag som myndigheten har meddelat enligt skollagen under vissa förutsättningar (26 kap. 13 § skollagen). I promemorian föreslås inte någon förändring avseende dessa regler. I promemorian görs dock bedömningen att rätten att överklaga Skolinspektionens beslut i fråga om godkännande av en enskild som huvudman för en internationell skola på grundskolenivå och beslut om återkallelse av ett sådant godkännande till allmän förvaltningsdomstol bör kvarstå. Motsvarande bedömning görs beträffande rätten att överklaga myndighetens beslut i fråga om rätt till bidrag för en internationell skola på gymnasienivå eller återkallelse av en sådan rätt. Regeringen gör motsvarande bedömningar. Beslut om högsta antal folkbokförda elever ska inte längre meddelas ska Skolinspektionen besluta om det högsta antal folkbokförda elever för vilka bidrag ska lämnas till en internationell skola (24 kap. 3 § andra stycket och 5 § andra stycket skollagen). När systemet infördes, motiverades det med att huvudregeln är att folkbokförda elever ska gå i en skola som följer de svenska läroplanerna och andra skolförfattningar (se prop. 2006/07:1 utg.omr. 16 s. 82). Skolinspektionen har påtalat att det saknas riktlinjer för hur antalet ska bestämmas, vilket har fått till följd att det i praktiken är skolorna själva som anger antalet folkbokförda elever. I avsnitt 7.1 föreslås nya bestämmelser om vilka elevkategorier som ska få fullgöra sin skolplikt i en internationell skola. De föreslagna bestämmelserna är tydligare än nu gällande reglering. Mot den bakgrunden föreslås i promemorian att Skolinspektionen inte längre ska fatta beslut om det högsta antalet folkbokförda elever som omfattas av huvudmannens bidragsrätt. En majoritet av remissinstanserna har tillstyrkt eller inte haft några invändningar mot förslaget. anför att det inte kan se att de tydligare bestämmelserna ersätter ett beslut om det högsta antalet i folkbokförda elever som omfattas av huvudmannens bidragsrätt. Enligt blir det även med den föreslagna regleringen oklart i vilken utsträckning de internationella skolorna får ta emot folkbokförda elever. Som framgår av avsnitt 6 föreslås den primära målgruppen för internationella skolor vara elever som är bosatta i . Formuleringen ”begränsad tid” anses vara mer rättvisande eftersom elever som tillhör den primära målgruppen kan bo i . Det viktiga är att det finns en startpunkt och en slutpunkt för elevens vistelse här i landet. Elever som är bosatta i under ska folkbokföras (3 § folkbokföringslagen [1991:481]. Det blir således svårt att ange ett högsta antal folkbokförda elever som får tas emot i en internationell skola. Enligt regeringens uppfattning ger de i lag Prop. 2015/16:17 föreslagna beskrivningarna av vilka elevkategorier som får gå i en internationell skola på grundskolenivå som har en enskild huvudman en tydlig ram för bedömningen av vilka elever som omfattas. Som har anförts i avsnitt 7.2 finns det inte behov av en lika strikt reglering av vilka elever som hör till målgruppen för en internationell skola på gymnasienivå som när det är fråga om elever på grundskolenivå. Mot denna bakgrund delar regeringen promemorians bedömning att det inte finns behov av att Skolinspektionen fattar beslut om det högsta antalet i folkbokförda elever som omfattas av huvudmannens bidragsrätt och att regleringen bör ändras i detta hänseende. 7.4Bestämmelser om utbildningen i internationella skolor med enskilda huvudmän Regeringens bedömning: De principer som kommer till uttryck i de nuvarande bestämmelserna i skollagen om utbildningen i internationella skolor bör, med vissa undantag, i fortsättningen komma till uttryck i bestämmelser på förordningsnivå. Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot bedömningen Detta gäller bl.a. Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , , kanslersämbetet, , , Diskrimi- neringsombudsmannen, , , , , , , , , och kommuner, Skälen för regeringens bedömning Enligt bestämmelser i 24 kap. skollagen ska utbildningen i en inter- nationell skola vara likvärdig med utbildningen i grundrespektive gymnasieskolan, följa en internationell läroplan eller ett annat lands läroplan och förbereda eleverna för fortsatt utbildning utomlands (2 § andra stycket, 3 § första stycket 1 och 5 § första stycket 1, 2 och 4). Vidare ska utbildningens allmänna mål och värdegrund inte strida mot de allmänna mål och den värdegrund som gäller för utbildning inom det svenska skolväsendet (3 § första stycket 2 och 5 § första stycket 3). 24 kap. skollagen finns även bestämmelser om undervisning i svenska och om , särskilt stöd, elevhälsa, elevavgifter, mottagande, urval och informationsskyldighet i förhållande till elever och vårdnadshavare (2 § andra stycket, 3 § första stycket 3–8 samt 5 § första stycket 5–11). När det gäller internationella skolor på grundskolenivå har bestäm- melserna utformats som villkor dels för att en skola ska kunna godkännas 2015/16:17 av Skolinspektionen, dels för att dess huvudman ska kunna förklaras berättigad till bidrag. När det gäller internationella skolor på gymnasienivå är bestämmelserna utformade som villkor för förklaring om bidragsrätt. Regeringen har i avsnitt 7.3 föreslagit att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska bemyndigas att meddela föreskrifter dels om vad som ska krävas i fråga om utbildningen vid en internationell skola som har en enskild huvudman för att godkännande ska lämnas, dels om utbildningen vid internationella skolor vars huvudmän har fått ett sådant godkännande. När det gäller kraven på undervisning i svenska och möjligheterna att ta ut elevavgifter föreslår regeringen förändringar i avsnitt 7.5 och 7.6. I övrigt gör regeringen, i likhet med promemorian, bedömningen att de principer som kommer till uttryck i nämnda bestämmelser i skollagen, även i fortsättningen bör komma till uttryck i författning, men på förordningsnivå. En majoritet av remissinstanserna har inte haft några invändningar mot bedömningen. Likvärdig utbildning och utbildningens allmänna mål och värdegrund anför att kraven dels att utbildningen i en internationell skola ska vara utformad så att den som helhet betraktad är likvärdig med utbildningen i respektive gymnasieskolan, dels att utbildningens allmänna mål och värdegrund inte får strida mot de allmänna mål och den värdegrund som gäller för utbildning inom skolväsendet, uttrycks på en så övergripande nivå att de medför svårigheter för inspektionen att bedöma om kraven är uppfyllda. Skolinspektionen anser att det antingen behövs en konkretisering av kraven i förordning alternativt att dessa krav förtydligas i förarbetsuttalanden. En huvudprincip inom skolväsendet är att utbildningen ska vara likvärdig inom varje skolform oavsett var i landet den anordnas. Att utbildningen ska vara likvärdig innebär inte att utbildningen ska vara likformig i betydelsen likadan utan att kvaliteten i verksamheten ska vara så hög att de fastställda målen kan uppnås oavsett var i landet verksamheten bedrivs (prop. 2009/10:165 s. 638). Enligt nuvarande bestämmelser ska utbildningen som helhet i en internationell skola vara likvärdig med utbildningen i grundrespektive gymnasieskolan (24 kap. 2 § andra stycket och 5 § första stycket 2 skollagen). Det har i förarbetena uttalats att i detta krav ligger att undervisningen i en internationell skola ska följa de allmänna principer om demokrati, tolerans, jämlikhet, saklighet, allsidighet m.m. på vilka bygger. För att den internationella skolan ska få sin särskilda inriktning kan och måste kunskaper och färdigheter avse delvis andra sakområden men den allmänna nivån bör inte vara lägre än (prop. 1982/83:1 s. 74). Detta krav bör enligt regeringens mening innebära att kvaliteten i den internationella skolans verksamhet som helhet ska vara så hög att de mål som gäller för den internationella skolan är jämförbara med de mål som gäller för respektive gymnasieskolan. Regeringen anser att det är viktigt att detta krav gäller även fortsätt- ningsvis för att säkerställa att utbildningen håller en hög kvalitet. Den utbildning som ges på internationella skolor behöver inte utgå från samma formuleringar om allmänna mål och värdegrund som gäller för utbildning inom skolväsendet. Det är dock viktigt att utbildningen i internationella skolor som bekostas av allmänna medel inte strider mot de allmänna mål och den värdegrund som gäller inom det offentliga skolväsendet. Regeringen bedömer därför att ett sådant krav även i fortsättningen bör gälla för ett godkännande på grundskolenivå och för att en förklaring om bidragsrätt på gymnasienivå ska lämnas. Särskilt stöd och elevhälsa Enligt nuvarande bestämmelser i skollagen ställs krav på att en godkänd internationell skola på grundskolenivå ska erbjuda elever som har svårigheter i skolarbetet särskilt stöd och att eleverna erbjuds sådan elevhälsa som avser medicinska insatser som ska erbjudas elever inom (24 kap. 3 § första stycket 3 och 4 skollagen). Motsvarande krav ställs på en internationell skola på gymnasienivå (24 kap. 5 § första stycket 6 och 7 skollagen). Kraven på gymnasienivå gäller dock enbart elever i gymnasieskolan som antingen är bosatta i för eller har andra särskilda skäl att få utbildning i en internationell skola på gymnasienivå, om eleven är folkbokförd i eller kommunen får särskilt statsbidrag för eleven och om hemkommunen var skyldig att erbjuda eleven gymnasieutbildning då utbildningen började. Enligt förarbetena tillkom kraven för att stärka elevernas rättssäkerhet (prop. 2006/07:1 utg.om.16 s. 80 f.). Regeringen finner inte anledning att göra en annan bedömning och dessa krav bör ställas även fortsättningsvis. Enligt nuvarande bestämmelser i skollagen ställs krav på att en godkänd internationell skola på grundskolenivå ska vara öppen för alla elever som får fullgöra sin skolplikt i en internationell skola om eleverna är folkbokförda i eller kommunen får särskilt statsbidrag för eleverna. Undantag får dock göras för sådana elever som det skulle medföra betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för skolan att ta emot (24 kap. 3 § första stycket 6 skollagen). För att en internationell skola på gymnasienivå ska få en förklaring om bidragsrätt ställs det krav på att skolan är öppen för alla elever som är bosatta i för eller har andra särskilda skäl att få utbildning i en internationell skola. Förutsättningarna för detta är att eleverna är folkbokförda i eller att kommunen får särskilt statsbidrag för eleverna och att hemkommunen var skyldig att erbjuda eleverna gymnasieutbildning då utbildningen började (24 kap. 5 § första stycket 9 skollagen). Undantag får, liksom på grundskolenivå, göras för sådana elever som det skulle medföra betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för skolan att ta emot. Om det inte finns platser till alla behöriga sökande ska urval på både grundskolenivå och gymnasienivå göras på grunder som Skolinspektionen godkänner (24 kap. 3 § första stycket 7 och 5 § första stycket 10 skollagen, se även prop. 2006/7:1 s. 81 f.). 2015/16:17 Regeringen har i avsnitt 7.1 och 7.2 föreslagit ett förtydligande av vilka elevkategorier som får fullgöra sin skolplikt i en internationell skola på grundskolenivå och vilka elevgrupper som huvudmannen kan söka bidrag för på gymnasienivå. Dessa förtydliganden uppfyller inte sitt syfte om de internationella skolorna inte skulle ta emot elever från alla föreslagna målgrupper eller sätter öppenhetsprincipen åt sidan genom särskilda urvalsprinciper. Regeringen anser därför att motsvarande bestämmelser om mottagande och urval som finns ska finnas även fortsättningsvis. Enligt nuvarande bestämmelser i skollagen ska vårdnadshavare och elever ges tydlig information om den internationella skolans innehåll och inriktning mot fortsatta studier utomlands och om vad utbildning vid en internationell skola kan innebära vid fortsatt skolgång i det svenska skolväsendet eller vid fortsatt utbildning i (24 kap. 3 § första stycket 8 och 5 § första stycket 11 skollagen). Som nämnts har uppmärksammat att det förekommer att elever som övergår från en internationell skola till en grundskola inte har kunskaper som är jämförbara med de kunskaper som elever i den mottagande skolan har uppnått. Regeringen bedömer därför att det är av yttersta vikt att elever och vårdnadshavare även fortsättningsvis får information om den internationella skolans innehåll och inriktning samt om vad utbildningen kan innebära vid fortsatta studier. Enligt nuvarande bestämmelser ställs krav på att utbildningen i en internationell skola på grundskolnivå ska förbereda eleverna för fortsatt utbildning utomlands och att utbildningen på en internationell skola på gymnasienivå förmedlar kunskaper som underlättar fortsatta studier utomlands (24 kap. 2 § andra stycket och 5 § första stycket 4 skollagen.) Regeringen har i avsnitt 6 föreslagit att med en internationell skola ska avses en skola som följer ett annat lands läroplan eller en internationell läroplan. Utbildning enligt en internationell läroplan eller annat lands läroplan leder till att eleverna är förberedda för fortsatt utbildning eller studier utomlands. Regeringen bedömer därför att det är nödvändigt att uppställa nämnda krav. Regeringens bedömning: Elever som är bosatta i för en begränsad tid bör, liksom , ges undervisning i svenska och om i den omfattning de behöver om de går i en internationell skola på grundskolenivå. Undervisningen i svenska för skolpliktiga elever som inte tillhör den primära målgruppen i sådana skolor bör bedrivas enligt läroplanen för och kursplanen i svenska. Kravet att internationella skolor på gymnasienivå ska ge undervisning i svenska språket och om svenska förhållanden i den omfattning som behövs för de elever som är bosatta i bör tas bort. Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslagen. Detta gäller bl.a. Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , , , , , , , , , , , , , , , , , och kommuner, , , och Föräldraalliansen . tillstyrker förslaget men lyfter fram den utökning av undervisningstid som man anser att förslaget för med sig och som måste tas med i beräkningen när avgiftsnivåer fastställs. kommun reserverar sig i fråga om förslaget att ta bort kravet att på gymnasienivå ge undervisning i svenska språket och om svenska förhållanden.