prop · H203101 · 2015-04-15 00:00:00 — Förändringen av netto- förmögenheten mellan samvarierar i huvudsak med statsskuldens förändring. Netto- förmögenheten påverkas i första hand av resultaträkningens överskott/underskott. Där- utöver påverkas nettoförmögenheten av andra transaktioner som förändrar tillgångarnas eller skuldernas värde utan att de redovisas i resultat- räkningen. minskade nettoförmögen- heten med . Nedan redogörs för förändringar av poster som ingår i netto- förmögenheten. Vissa händelser som i sig inte innebär att nettoförmögenheten påverkas utgör ändå förklaringar till förändringar av ingående delposter. Uppskrivningskapitalet har minskat med . Kapitalet minskar med avskrivningsbeloppen på uppvärderade anläggningar samt med omföring till balanserad kapitalförändring vid försäljning av tillgångar. Donationskapitalet har ökat med . Ökningen beror till största delen på donationer av konstverk till . Kammarkollegiet svarar för merparten av posten. Andelsvärdet är vid årets beräkning till största delen baserat på bolagens egna kapital enligt årsbokslut. Minskningen på består av föregående års resultat- andelar (6,), utdelningar betalda (-), samt övriga förändringar av eget kapital i dotter- bolagen (1,). Den del av Systembolaget AB:s resultat, motsvarande årets utdelning, och som redovisas som skatteintäkt förs om från balanserad kapitalförändring till resultatandel påföljande år (0,). redovisar en ökning av det egna kapitalet vid sidan av resultatet. Förändringen uppgår till och består till största delen av positiva omräkningsdifferenser vid konsolidering av verksamhet i utlandet () och valutasäkring av utländskt eget kapital (-2,), ägarförändringar (2,), kassa- flödessäkring (-0,) samt omvärderingar relaterade till pensionskulden (-6,). omvärderade pensionsskulden i enlighet med nya redovisningsprinciper, vilket medförde en direkt minskning av andelen eget kapital med . En emission av preferensaktier ökade kapitalandelen med . Postnords direkta minskning av andelen eget kapital uppgår till och består till största delen av omvärdering av pensionskulden. Nordiska investeringsbankens redovisnings- valuta Euro stärktes gentemot svenska kronor, vilket medförde en ökning av andelen eget kapital med . rapporterar en direkt ökning av eget kapital med av- seende främst valutakursdifferenser (1,1 mil- jarder kronor), transaktioner i eget kapital i intressebolag (0,), omvärde- ring av pensionsskuld (-1,) och skatter (0,). minskade eget kapital med främst kassaflödessäkringar (-0,) och omvärdering av pensionsskuld (-0,). Den balanserade kapitalförändringen minskade med . Den del av föregående års överskott/underskott som inte är hänförligt till resultatandelar har minskat kapital- förändringen med . Utdelningar från dotterbolag enligt före- gående stycke ökar denna delpost med motsvarande belopp, dvs. Systembolaget AB:s resultat förs till en del som skatteintäkt, vilket påföljande år omförs till resultatandel från kapitalförändring (-0,1 mil- jarder kronor). EKN rapporterar en skuld för över förväntansriktig premieandel på , vilken kommer att redovisas på inkomsttitel följande år. Skulden är till staten och redovisas därför som en direkt ökning av balanserad kapitalförändring. Skilda principer vid värdering av inomstatliga värdepapper medför en utjämningspost på som redovisas som balanserad kapitalminskning. Eliminering av inomstatliga ensidiga periodiseringar samt diverse fordringar och skulder medför ett saldo på som minskar nettoförmögenheten. Eliminering av premiepensionssystemet ur redovisning medförde en direkt ökning av nettoförmögenheten med . konton för hantering av TV-avgiften, rundradiokontot m.fl., rapporteras som en del av statsverket, vilket innebär en minskning av nettoförmögenheten med . Summan av statens interna fordringar och skulder avseende moms minskar nettoför- mögenheten med . Saldot vid avräkning av inomstatliga betalningar avseende anslag och inkomsttitlar uppgick till och redovisas som en minskning av netto- förmögenheten. Nedanstående tabell visar de poster som lett fram till nettoförmögenhetens förändring. Se även avsnitt Nettoförmögenheten i avsnitt 3.2.1 Balansräkning. Utdelning från hel- och delägda Förändring av eget kapital hos hel- och delägda företag Försäljning och likvidering av aktier i hel- och delägda företag Omföring av resultatandel från EKN:s skuld för över Utjämningspost vid eliminering av vid eliminering av ensidiga diverse fordringar och skulder I tabellen nedan redovisas en beräkning av skillnaderna mellan balansräkningens netto- förmögenhet jämfört med statens förmögenhet beräknad i anslutning till nationalräkenskapernas principer. National- räkenskapernas (NR) beräkningar finns inte färdigställda och jämförelsen görs därför . Avgående poster ur Nettoförmögenheten Fordringar och skulder hos andra myndigheter än , Centrala Tillkommande poster i Statens förmögenhet Uppvärdering av börsnoterade aktier till räknas upp med prisindex samt med moms medan fasta realtillgångar i balansräkningen värderas till ursprungligt anskaffningsvärde. Detta står för av skillnaden i förmögenheten. En annan stor del beror på att NR använder marknadsprisvärdering där sådan finns tillgänglig, t.ex. för vissa aktieinnehav och för skulder i form av bl.a. statsobligationer. I fråga om avgränsning ingår som kapitalandel i NR och inte endast med grund- fonden. Skattefordringar hos NR inkluderar obetalda skatter medan balans- räkningen tar upp en periodavgränsningspost motsvarande den ackumulerade periodiseringen av skatteintäkterna. Dessutom finns andra mindre skillnader. För tillgångar och skulder i övrigt tas främst vissa stora myndigheter med omfattande finansiell verksamhet med i NR. Fordringar och skulder av löpande karaktär är till största delen inte med i NR. För att balansera den särskilda löneskatt som ingår i kommuner- nas pensionsskuld tar NR upp en fordran i staten på motsvarande belopp. Pålägg av moms och indexuppräkning till aktuell prisnivå av anläggningstillgångar/förbrukningsinventar ier samt utökad aktivering av forskning och utveckling Omvärdering av statsskuld och övriga finansiella poster till marknadsvärde egna kapital utöver grundfond Löneskatt på kommunsektorns pensionsskuld Värdepapper hos Norrlandsfonden, Statens förmögenhet enligt NR-principer Skillnaden mellan balansräkningens netto- förmögenhet vid utgången av 2013 på -och beräkningen enligt NR-principer på i tabellen ovan visar en positiv nettoförmögenhet som är högre än vad som redovisas i balansräkningen. Skillnaderna beror dels på olika värderings- principer, dels på olika avgränsning av staten. Den enskilt största skillnaden beror på att fasta realtillgångar i NR värderas till åter-anskaff- ningsvärdet, dvs. Bygdemedel m.m. (länsstyrelser) Som fonder i staten redovisas medel som är reserverade för särskilda ändamål, men där det reserverade beloppet inte beror direkt på en fastställd skuld eller en försäkringstekniskt beräknad risk. De viktigaste förändringarna i fondkapitalet beskrivs i not 5 Avsättning till/upplösning av fonder. Kärnavfallsfonden redovisas av myndigheten och förvaltas av Kammar- kollegiet. Fonden består av avgifter från kärn- kraftsföretagen, baserade på produktionen av elektrisk kraft. Avgifterna ska täcka alla kostnader nu och för hantering och slutförvaring av använt kärnbränsle och annat avfall. Kärnavfallsfonden har ökat kraftigt under . Fondmedlen är placerade i s.k. säkerställda obligationer utgivna av bostads- finansieringsinstitut, i statspapper och på konto i . Vid utgången av 2014 utgörs av tillgångarnas bokförda värde av säkerställda obligationer. Stabilitetsfonden inrättades enligt beslut i samband med finanskrisen för att finansiera framtida stödåtgärder. Den förvaltas av . Inlednings- vis tillfördes genom särskilt anslag på statens budget. Avsikten är att fonden genom de inbetalda stabilitetsavgifterna och bankgarantiavgifterna från banker och andra institut med avkastning, ska öka så att den uppgår till motsvarande av BNP. ökade fondens behållning med (jfr not 5). förvaltar även Insättnings- garantifonden som har byggts upp av avgifter från institut som omfattas av garantin. Avgiftens storlek bygger på institutens kapitaltäck- ningsgrad och används till att bygga upp en fond för att kunna betala ut ersättning till kunder i omfattade kreditinstitut eller värdepappersbolag som går i konkurs. Insättningsgarantin gäller för såväl privatpersoner som företag och andra juridiska personer. Insättningsgarantimedlen är placerade i statspapper och till mindre del på konto i . Insättningsgaranti- fonden ökade med . redovisar ett antal fonder som förvaltas av Kammarkollegiet och från vilka bl.a. vissa livräntor enligt äldre bestämmelser betalas ut. Den största är Trafiklivräntefonden och utöver den finns bl.a. Frivilliga yrkes- skadefonden och Affärsverksfonden. Batterifonden redovisas av och används för bl.a. omhändertagande av miljöfarliga batterier. Kammarkollegiets fonder avser kollegiets försäkringsverksamhet, men även bl.a. Viltvårds- fonden, Kulturfonden för och samt Författarfonden. Länsstyrelserna redovisar s.k. bygdemedel (vattenregleringsmedel) och älgvårdsfonder. av beloppet redovisas av i . Bland fonder som inte specificeras i tabellen finns främst medel från vattendomar m.m. hos Havs- och vattenmyndigheten, Brottsoffer- fonden samt Sjömanspensionsfonden hos . Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser Statens pensionsåtagande vid SPV () ansvarar och gör avsättningar för de förmånsbestämda tjänstepensionerna och de övriga avtals- försäkringar som myndigheterna har betalat eller lönekostnadspålägg för, vilket utgör merparten av statens pensionsåtagande. Undantag från denna ordning är de myndigheter som gör egna avsättningar för pensioner, främst affärsverken. Den pensionsskuld som SPV redovisar ökade med jämfört med då den ökade med . Skulden har beräknats med motsvarande ränteantaganden som de som tillämpats i årsredovisningen för staten de närmast föregående åren (se redo- visningsprinciper och tilläggsupplysningar) och det innebär att den är lägre än den skuld som SPV redovisar i sin års- redovisning. I nedanstående tabell framgår förändringens viktigaste delposter enligt en skuldanalys som SPV gjort. Förklaring till förändring av den försäkringstekniska avsättningen i SPV:s tjänstepensionsverksamhet Justering av ingående skuld Ändrade beräkningsgrunder, bruttoränta Ändrade beräkningsgrunder, övrigt Grundränta, frigjorda omkostnader Nya och tillfälliga sjukpensioner Nyavsättning icke aktuell, temporär Nya pensionsersättningar och särskilda Förändring av antastbar förmån Utbetalning, frigjorda omkostnader 1 Till detta kommer tjänstegruppliv- och personskadeersättningar med (föregående år) vilket förklarar avvikelsen i belopp i not 43. Ändrade beräkningsgrunder visar den skuld- effekt som uppstår när de försäkringstekniska beräkningsgrunderna ändras. I årsredovisningen för staten 2013 tillämpades grundräntan och har den sänkts till enligt den princip som innebär att en förändring av räntan i beräkningsgrunderna tillåts slå igenom med högst . Nyintjänande består av den skuldförändring som beror på att de aktiva har tjänat in ytterligare rätt till ålderspension och komplette- rande efterlevandepension/familjepension . Utbetald pension motsvarar den skuld- minskning som utbetalningarna medfört. Posten är en beräkning utifrån tillgängliga data och det kan finnas avvikelser mellan postens värde och bokförda betalningar exempelvis när retroaktiva utbetalningar gjorts. Basbeloppsindexering avser omräkning med förändringen av prisbasbeloppet som görs av pensioner som betalas ut och av fribrev. var denna sänkning vilket gav en skuldminskning med . Grundränta visar den uppräkning av skulden som enligt de försäkringstekniska riktlinjerna ska göras med antagen ränta, som 2014 var . I Övrigt ingår effekter som uppstår i skulden när förmånsbelopp förändras till exempel på grund av samordning. minskade inkomstpensionen vilket har lett till högre pensionsbelopp och högre skulder för bruttosamordnad tjänste- pension. Övriga avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser tar upp avsättning för pensioner och inkomstgarantier till tidigare och nuvarande ledamöter. Av det totala beloppet avsåg inkomstgarantier. av den totala avsättningen avsåg avgångna ledamöter, medan återstoden avsåg aktiva ledamöter. Pensionsskulderna för och för , och affärsverket har också räknats om enligt den princip som tillämpas för förändring av grundräntan i årsredovisningen för staten. Principen innebär att en förändring av grundräntan tillåts slå igenom med högst på grundräntan som används vid beräkning av pensionsavsättningen i årsredo- visningen för staten. Omräkningen innebär att sammantaget är tjänstepensionsskulderna för och affärsverken upp- tagna till lägre i årsredo- visningen för staten än i deras respektive årsredovisningar. Övriga avsättningar består till största delen av () avsättningar för risker i garantiengagemang. Reserveringar har gjorts för förväntad förlustrisk i affärerna. Reserveringen vid utgången av uppgick till (netto med hänsyn till återförsäkrares andel ) vilket innebär en minskning med eller . Reserveringen delas in i reservering för ej intjänade och kvardröjande risker, respektive reservering för skador. Det är reservering för ej intjänade som står för huvuddelen, av den totala reserveringen. Det finns både positiva och negativa förändringar inom de olika delarna av reservationen. En stor del av årets minskning beror dock på att EKN har lyft ut en del av avsättningen som rör s.k. över förväntansriktig premie, och redovisar den som skuld. Värdet av utestående garantier sjönk med , till . ökade kreditriskerna i genomsnitt. Totalt sett minskade därmed reserveringarna nominellt, men ökade något som andel av engagemanget. redovisar gjorda avsättningar som främst gäller skadeståndskostnader med och miljöåtgärder med . Här ökade avsättningarna för skadestånd medan avsättningarna för miljöåtgärder minskade . reserverar medel för framtida garantiförluster. Reserveringen gäller till största delen garantin för . Avsättningarna för förväntade förluster i garanti- verksamheten ökade med . Det beror huvudsakligen på den nya garantin till Eurofima, som finansierar inköp av lok och vagnar åt europeiska järnvägsbolag. Försvarsmaktens avsättning för framtida utgifter för omstrukturering enligt främst Försvarsbeslut har fortsatt att minska. Minskningen gäller den del av avsättningen som rör avveckling av materiel. De kvarstående avsättningarna för omstrukturering gäller till avsättningar för avveckling av materiel, medan de återstående delarna främst rör sanering samt kompetensväxlings- och kompetensutvecklingsåtgärder. har en avsättning för frivillig pensionsförsäkring som är en verksam- het enligt äldre lagstiftning. Nyteckning till försäkringen upphörde och avsättningen minskar successivt, eftersom inga inbetalas, med skillnaden mellan kapitalavkastning och pensionsutbetalningar. Av avsättningen på , utgör konsolideringsfond. redovisar avsättningar för kredit- garantier för bostäder övertagna från . Styrelsens för internationellt utvecklings- samarbete (Sida) avsättningar för risker i engagemang gäller garantier som EKN administrerar för Sidas räkning avseende krediter för vissa utvecklingsändamål (s.k. U-krediter) och fristående garantier. Till följd av nya regler har inga nya utfästelser för U-krediter utfärdats . Engagemanget som rör U-krediter ökade ändå , från till , beroende på valutakursförändringar. Engage- manget i fristående krediter ökade kraftigt, från till . Avsättningen för förväntade förluster inom U- kreditsystemet minskade något som följd av den mindre omfattningen och kortare risktid i engagemanget. Avsättningen för förluster på samband med det ökade engagemanget. Avsättningen hos Sida innehåller även en mindre del som gäller uppsagda lokaler och uppsagd personal. gjorde en avsättning på för ersättningar till de avgående politiskt anställda m.fl. efter valet . Lån i svenska kronor Säkerheter i svenska kronor Real skuld i svenska kronor Eliminering, myndigheters innehav av I definition av den svenska statsskulden ingår de låneinstrument som använder, och har använt sig av, i sin finansiering av statens lånebehov (se Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar). Lån i redovisas till nominellt slutvärde, dvs. de marknadsvärderas inte med hänsyn till förändringar i marknadsräntorna. I årsredovisningen för staten används definition av statsskulden minskad med elimineringar av de statliga myndigheternas innehav av statliga obligationer. Det är endast ett fåtal myndigheter som har statsobligationer. Kärnavfallsfondens innehav var och Riks- gäldskontorets innehav för Insättningsgaranti- fonden var . Lån i utländsk valuta Obligationer m.m. i utländsk valuta Säkerheter i utländsk valuta Lån i utländsk valuta upptas i balansräkningen till sitt aktuella värde, dvs. de räknas om till de valutakurser som gällde på bokslutsdagen. De redovisade lånen i utländsk valuta ökade med . Lån i svenska kronor Lån i utländsk valuta Statsskulden har totalt ökat med jämfört med . Statens budgetsaldo var -72 miljarder. Ökningen beror också bl.a. på växelkursförändringar. Riksgälds- kontoret ökade sin upplåning i obligationer m.m. i utländsk valuta med . Långfristiga skulder vid sidan av statsskulden förekommer endast hos ett litet antal statliga myndigheter, förutom de lån i Riksgälds- kontoret som är interna i staten och därför elimineras i årsredovisningen för staten. redovisar betalningsutfästelse till med och innehållna garanti- belopp med . redovisar lån för tillgångar som övertogs från affärsverket i samband med att affärsverket upphörde. Myndigheten för samhällsskydd och Leverantörsskulder är skulder som uppkommer vid köp av varor och tjänster. Posten varierar mycket på grund av skuldernas kortfristiga karaktär. Skuld till kommuner och landsting Kärnavfallsfonden får enligt fastställd placerings- policy delta i marknaden med återköps- transaktioner, s.k. repor, för statsskuldväxlar och obligationer (inkl. realränteobligationer). Till- gångssidan av dessa repor redovisas under Övriga kortfristiga fordringar, se not 35. En del av skuld för konto- överskott på skattekonto består av skatte- betalares kompletteringsinbetalningar för att täcka den slutliga skatten, vilken avräknas först . En annan del består av oreglerade skulder avseende överskjutande ingående mervärdesskatt eller andra återbetalningar som inte hunnit göras per balansdagen. Slutavräkning av kommunalskatt till kommu- ner och landsting medförde en fordran 2014 men en skuld 2013, se not 35. Kammarkollegiet förvaltar Insättningsgaranti- fonden på uppdrag av . har placeringspolicyn förändrats och repor får placeras över . Tillgångs- sidan av dessa repor redovisas under Övriga kortfristiga fordringar, se not 35. skuld till premiepensions- systemet består huvudsakligen av inbetalda ålderspensionsavgifter som övergångsvis har placerats på konto i för finansiering av framtida pensioner. Medel för EU-avgiften består av medel som har satts in på konto i , men som ännu inte har rekvirerats av kommissionen och betalats från statens centralkonto i . Beloppet varierar beroende på EU kommissionens aktuella likviditetsbehov. övriga skulder består av skatt på pensioner som betalas ut för Pensions- myndighetens räkning samt på sjukpenning, sjuk- och aktivitetsersättning, föräldrapenning m.fl. skattepliktiga socialförsäkringsförmåner. I övriga kortfristiga skulder ingår i huvudsak förskotteringar av väg- och järnvägsinvesteringar med 1 419 miljoner kro- nor, innehållna garantibelopp med samt för hyra av matarledningar. övriga kortfristiga skulder består främst av en skuld till apoteksaktörer för distribution av läkemedels- förmån. Svenska kraftnäts övriga skulder består främst av bidrag från markägare, inve- steringsbidrag från intressenter och skuldförda kapacitetsavgifter. Ökningen med beror främst på en ökning av aktiverade investeringsbidrag och kapacitetsavgifter. Depositioner består bl.a. av indrivna medel hos och av hyror som privatpersoner deponerat hos länsstyrelserna i samband med tvist med fastighetsägare. Förskott från uppdragsgivare och kunder Uppdragsgivare och kunder lämnar medel till myndigheter i förskott för finansiering av större projekt, t.ex. infrastrukturprojekt och forsknings- och utvecklingsprojekt. Dessa projekt pågår och arbete är ännu inte avslutat eller projektet slutavräknat. Myndigheterna redovisar medlen som förskott från uppdragsgivare och kunder. Svenska kraftnäts förskott består av avtal med kunder inom optoverksamheten, dvs. infra- struktur för tele- och datakommunikation. redovisar förskotten som intäkter . Upplupna kostnader redovisas för tjänster som utförts och varor som leverats men som faktureras eller betalas först under nästkommande räkenskapsår. upplupna kostnader är räntekostnader för upplåning i svenska kronor och utländsk valuta samt skuldskötselinstru- ment. redovisar en ökning av upplupna kostnader med varav upplupna kostnader för placering av barn ökade med och upplupna kostnader för ersättning för ensamkommande barn ökade med . redovisar upplupna kostnader för markinlösen på och upp- lupna semesterlöner, exklusive sociala avgifter, med . utgör upplupna utgiftsräntor. Andra upp- arbetade personalrelaterade kostnader uppgår till . Dessutom ingår övriga upplupna kostnader för investeringsverksam- heten och för underhållsverksamheten. Upplupna kostnader hos Försvarsmakten är i huvudsak semesterlöneskuld och annan löne- skuld på . redovisar bl.a. upplupna kostnader för vård inom EU, tandvård och andra försäkringskostnader på . redovisar bl.a. upplupna kostnader för balanskraft. I övrigt består upplupna kostnader även av semester- och löneskulder som redovisas av de flesta myndigheter samt konsult- och revisions- arvoden m.m. Som oförbrukade bidrag redovisas bidragsmedel som erhållits, men som ännu inte förbrukats för sitt ändamål. Universitet och högskolor redovisar oför- brukade bidragsmedel främst för finansiering av olika forskningsprojekt. I det totala beloppet för oförbrukade bidrag ingår uppbundna medel för framtida avskrivningar för investeringar som finansierats med erhållna bidrag. Posten oförbrukade bidrag hos är huvudsakligen förskott från på . redovisar bidrag från markägare till investeringar, investeringsbidrag från intressenter och skuldförda kapacitets- avgifter. Oförbrukade inomstatliga bidrag elimineras i årsredovisningen för staten, men redovisas här som tilläggsinformation. Dessa bidrag har i de flesta fall redovisats mot anslag hos den givande myndigheten. De totala oförbrukade bidragen minskade med . Det är inomstatliga oförbrukade bidrag vid länsstyrelser och övriga myndigheter som har minskat. För oförbrukade bidrag från utomstatliga finansiärer framgår jämförelser för de myndig- heter som har störst oförbrukade belopp av not 52 ovan. Högskolesektorn står för av inomstatliga oförbrukade medel som vanligtvis är forskningsmedel, ofta från , andra forskningsråd eller myndigheter med uppgift att fördela sådana medel. Dessa medel ökade med jämfört med föregående år. redovisade störst belopp vid utgången av 2014. Beloppet uppgick till vilket var av de totala inomstatliga oförbrukade medlen för universitet och högskolor. redovisade och av totalen. De inomstatliga oförbrukade bidragen ökade något för nämnda myndigheter. Inomstatliga bidrag hos länsstyrelserna avser vanligen medel från centrala myndigheter som ska förmedlas till olika regionala projekt. Bland övriga myndigheter med oförbrukade bidrag från andra myndigheter, hade störst utfall med . Inomstatliga oförbrukade bidrag uppgick till totalt . I tabellen nedan visas hur () av inomstatliga oför- brukade bidrag förväntas tas i anspråk inom angivna tidsintervaller. Ett belopp om 408 mil- joner kronor består av många mindre belopp och redovisas utan indelning i tidsintervall.