prop · H203110 · 2015-04-14 00:00:00 — Det är därför oklart hur många av de anläggningar som kommer att byggas med anledning av regeringens ambitionshöjning till 2020 som behöver söka nya tillstånd och hur många som kommer att utnyttja redan befintliga tillstånd. Det är även viktigt att komma ihåg att elcertifikatsmarknaden är gemensam med och att det är aktörerna som bestämmer var anläggningarna ska lokaliseras. Detta innebär att en del av de anläggningar som tillkommer med anledning av regeringens ambitionshöjning kan komma att lokaliseras i och därmed inte påverka svenska myndigheter. Mot bakgrund av detta gör regeringen den sammantagna bedömningen att domstolarnas arbete inte, eller i vart fall i mycket ringa omfattning, kommer att påverkas av förslaget om ambitionshöjning. Förslagets inverkan på måluppfyllelsen Tillståndsansökningarna för förnybar elproduktion domineras av vindkraftsärenden. finns runt tillståndsgiven landbaserad vindkraft. Vindkraftens etablering i påvisar en god tillståndshantering. Utdragna tillståndsprocesser förekommer men påverkar enskilda projekt mer än utbyggnaden som helhet. Långsiktigheten för elcertifikatssystemets aktörer är av stort värde. Med förslaget görs bedömningen att det finns god tid för aktörerna att reagera på de föreslagna kvotjusteringarna och sammantaget bedöms tillståndsprocesserna, även med en ambitionshöjning, inte inverka på måluppfyllelsen. har utbyggnadstakten av ny förnybar elprodukton varit högre än vad som i genomsnitt finansierats genom fastställda kvoter. Särskilt har utbyggnaden av landbaserad vindkraft bidragit till detta. tivare verk, större parker och erfarenhetsuppbyggnad inom vindkraftsprojektering är faktorer som har positiv påverkan på framtida resursbehov. Bedömningen är därmed att resursförsörjningen som hinder för måluppfyllese är mycket liten. Det förekommer tillfällen med begränsad överföringskapacitet i elnäten, exempelvis vid flaskhalsar mellan elområde två och elområde tre, vilket kan leda till majoriteten av reglerresurser stängs in och görs oanvändbara. Vid sådana tillfällen blir tillgången på reglerresurser begränsad i vissa delar av kraftsystemet, vilket kan leda till höga reglerkraftpriser och höga kostnader för obalanser. har i sitt remissvar på kontrollstationsrapporten påtalat denna risk men framfört att frågan om reglerresurser sannolikt inte kommer att riskera utbyggnadstakten av ny förnybar el till 2020. Med anledning av detta fick två uppdrag i regleringsbrevet för (dnr N2014/5291/E). Enligt det första uppdraget ska utreda hur elsystemet behöver anpassas för att hantera och skapa förutsättningar för ett elsystem med en ökande andel variabel elproduktion. ska redovisa samhällsekonomiskt motiverande åtgärder och förändringar för att säkerhetsställa ett hållbart och fortsatt robust elsystem. I uppdraget ingår att redovisa de viktigaste konsekvenserna för elnätet, elpriset och elmarknaden, med fokus på effekt- och balansproblematik, i ett svenskt, nordiskt och europiskt perspektiv. Förslag på möjliga förändringar ska redovisas , men ska en sammanställning av pågående insatser samt de viktigaste konsekvenserna redovisas till (Miljö- och ). Enligt det andra uppdraget ska gemensamt med övriga nordiska systemansvariga stamnätsföretag redovisa nätutvecklingsplaner för nordisk samhällsekonomisk nytta. Nätutvecklingsplanerna ska inkludera de investeringar som krävs för att överföra ny förnybar elproduktion. Den tredje tvååriga planen ska rapporteras till nordiska ministermötet . En lägesredovisning ska rapporteras till den nordiska elmarknadsgruppen och (Miljö- och ) . Om analyserna visar på behov av extra åtgärder borde det finnas god tid att genomföra dessa för att inte riskera att eventuella brister i elnäten förhindrar måluppfyllelsen till 2020. bedömning i finansieringsrapporten är att en ambitionshöjning inom elcertifikatssystemet kan innebära ökad belastning på stamnätet. Även om elproducenter inom elcertifikatssystemet står för sina kostnader för anslutning till elnätet kan ökade nätkostnader för elanvändare inte uteslutas. Eftersom det inte är känt vilka projekt som kommer att byggas, är det inte möjligt att veta vilka nät – stamnät, regionnät eller lokalnät – som kommer att påverkas av förslaget. Utbyggnaden av den förnybara elproduktionen inom ramen för den gemensamma elcertifikatsmarknaden till kommer att fördelas och byggas där det är som mest gynnsamt i eller . Därför är det inte givet att hela ambitionshöjningen kommer att påverka det svenska elnätet. Utifrån detta har inte en eventuell ökad nätkostnad med anledning av ambitionshöjningen kunnat kvantifieras. Däremot finns nätanslutningskostnaden som en del av produktionskostnaden för vindkraft som redovisats under rubriken för producenter av el. I den analysen har nätanslutningskostnaden antagits uppgå till mellan av produktionskostnaden. har i sitt remissvar på departementspromemorian framfört att det angeläget att ett beslut om ambitionshöjning i certifikatsystemet föregås av en mer fördjupad analys också av de systemmässiga konsekvenserna och möjligheterna att hantera dem. pekar återigen på de systemeffekter som utbyggnad av den förnybara elproduktionen och i synnerhet vindkraft kan innebära på elnäten. Som nämnts har fått två uppdrag som berör frågan om behöv av anpassningar för att hantera och skapa förutsättningar för ett elsystem med en ökande andel variabel elproduktion samt om framtagande av nätutvecklingsplaner för att inkludera de investeringar som krävs för att överföra ny förnybar elproduktion. Regeringen följer därmed de aspekter som har lyft fram remissvaren på kontrollstationsrapporten och departementspromemorian. () har i remissvaret på departementspromemorian framfört att konsekvensbeskrivningen bör kompletteras med syn på hur den rådande situationen med elcertifikatssystemet och energipolitiken i stort har påverkat och påverkar småskaliga producenter av förnybar el. anser att det är oklart om elcertifikaten har kunnat kompensera de småskaliga producenterna för den senaste tidens sjunkande elpriser i tillräcklig utsträckning. Vidare pekar på situationen för de produktionsanläggningar som redan har eller snart kommer att passera åldersstrecket för tilldelning av elcertifikat. anser att det finns en risk att den planerade ambitionshöjningen tar ut effekten av de styrmedel som verket hanterar i uppdraget att stödja utbyggnaden av förnybar el på landsbygden. Producenter av förnybar el får intäkter dels från försäljning av el, dels från försäljning av elcertifikat. Detta bör därför, åtminstone i teorin, innebära att elcertifikatspriset går upp när elpriset går ner, eftersom producenten vill få täckning för sina kostnader. I tabell 12.1 redovisas de förändrade intäkterna för befintliga elproducenterna som en konsekvens av förslaget utifrån de antaganden om förändrat elpris och förändrat elcertifikatspris som redovisats under rubriken för producenter av el. Regeringens bedömning är att förslaget innebär ökade intäkter med drygt ett öre för dessa aktörer. Förslaget bör därmed inte inverka negativt på de styrmedel som hanterar i verkets uppdrag att stödja utbyggnaden av förnybar el på landsbygden. Däremot är elcertifikatssystemet ett marknadsbaserat och teknikneutralt system vilket innebär att det är de mest kostnadseffektiva projekten som byggs för att nå det uppsatta målet. När det gäller produktionsanläggningar som redan har eller snart kommer att passera åldersstrecket för tilldelning av elcertifikat bör rimligen utdelade investeringsstöd och intäkter för försäljning av tilldelade elcertifikat och försäljning av el vara tillräckliga för att täcka upp investeringskostnaden, därefter 2014/15:110 bedöms de löpande elproduktionskostnaderna vara lägre för dessa anläggningar. I övrigt bedöms förslagen inte heller särskilt komma att påverka de små företagens arbetsförutsättningar. Förslagen bedöms inte heller påverka den kommunala självstyrelsen, brottsligheten, det brottsförebyggande arbetet, sysselsättningen och den offentliga servicen i olika delar av landet, jämställdheten mellan kvinnor och män eller möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. Den föreslagna regleringen gäller nationell lagstiftning för främjande av användning av förnybara energikällor inom ramen för elcertifikatssystemet. Inom EU finns direktiv (2009/28/EG) om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor som innebär att 2020 ska ha en andel förnybar energi om . Elcertifikatssystemet är ett mycket viktigt nationellt styrmedel för att nå det målet. Förslaget till lag om ändring i lagen (2011:1200) om elcertifikat Kvotpliktsnivåerna har justerats. Paragrafen har även ändrats redaktionellt, bland annat på så sätt att bestämmelserna i näst sista stycket och sista stycket har flyttats till de nya 4 a och 4 b §§. Övervägandena finns i avsnitt 5.2. Paragrafen är ny. Bestämmelsen, som motsvarar tidigare 4 kap. 4 § tredje stycket, har endast ändrats redaktionellt. Paragrafen är ny. Bestämmelsen, som motsvarar tidigare 4 kap. 4 § fjärde stycket, har endast ändrats redaktionellt. Sammanfattning av för elcertifikatssystemet 2015 På uppdrag av regeringen har genomfört Kontrollstation för elcertifikatsystemet 2015. Uppdraget omfattade följande delar: 14Analysera och föreslå eventuella justeringar av kvotpliktskurvan som behöver göras för att ska uppfylla åtagandet gentemot i traktatet om en gemensam elcertifikatmarknad 15Identifiera och bedöma risker som kan leda till att utbyggnadstakten av förnybar elproduktion inte utvecklas som förväntat till 2020 16Belysa torvens roll i elcertifikatsystemet samt analysera konsekvenserna av en eventuell utfasning av torven 17Analysera den historiska utvecklingen inom systemet, bl.a. med avseende på elcertifikatpriser, sparade elcertifikat och utfasning av anläggningar 18Analysera marknadens funktionssätt, bl.a. med avseende på omsättning, likviditet, antal aktörer och marknadsklarering och vid behov föreslå åtgärder för att ytterligare förbättra funktionssättet analys visar att den svenska kvotplikten måste höjas med för att avtalet med ska uppfyllas. Det förslag till kvotjustering som tagit fram innebär att kvotplikten höjs med under 2016-2019, varav 2016. , då kvoterna höjs som mest kan detta medföra att elkundernas kostnader ökar med 1,8-3,per kWh, vilket för en villakund med en årlig elanvändning på 20 000 kWh motsvarar . Omsättningen på elcertifikatmarknaden är låg. Antalet årliga ägarbyten är endast ca dubbelt så många som antalet utfärdade certifikat. har beräknat marknadskoncentrationen både på utbuds- och efterfrågesidan och kan konstatera att denna är begränsad och att konkurrenssituationen därför bör vara tillfredställande. När det gäller priset konstateras i utredningen att elcertifikatpriset vid jämförelse med elpris och ett börsindex rör sig relativt kraftigt över , medan den kortsiktiga variationen är jämförelsevis liten. Analyser av prisrörelserna visar att priset följer vissa mönster. påpekar dock att detta inte behöver innebära att elcertifikatmarknaden är ineffektiv utan också kan förklaras med begränsade möjligheter att göra vinst på spekulation i prisrörelser. anser att kvotpliktsavgiften fungerar bra och föreslår att den bibehålls i sin nuvarande form. Från har det byggts anlägg- ningar motsvarande en normalårproduktion om i och , vilket innebär att det är anläggningar motsvarande en elproduktion om kvar att bygga . Den tillgångsanalys som gjorts i både och visar att det finns tillräckligt med projekt för att uppnå målet om ny förnybar elproduktion till 2020. bedömer att marknadens funktionssätt kan förbättras genom förbättrad informationen om tillgång och efterfrågan på elcertifikat och att sådana åtgärder skulle minska risken för att utbyggnadstakten blir lägre än vad som krävs för att nå uppsatta mål. föreslår att en energislagsövergripande databas, med uppgifter om projekt från planeringsfas, via investeringsbeslut till byggnation tillgängliggörs för aktörer. Databasen bör förvaltas av . Vidare föreslås att det utreds om företag ska bli skyldiga att rapportera in sådan information. föreslår också att det införs krav på elleverantörer att en gång per kvartal rapportera in mängden fakturerad el, för att ge bättre möjlighet att löpande uppskatta årets kvotpliktiga elförbrukning. föreslår att det görs en analys av förhållandet mellan gällande kvoter och de faktorer som kvoterna baseras på. Syftet är att förbättra marknadens möjligheter att skapa sig rätt förväntningar om kommande kvotjusteringar. föreslår att denna analys presenteras vid årligt återkommande seminarier. För att öka förutsägbarheten beträffande framtida kvotjusteringar och i förlängningen framtida efterfrågan på elcertifikat föreslår att kommande justeringar sker i enlighet med den princip som använts i denna kontrollstation. bedömning är att möjligheten till finansiering av projekt kan utgöra en risk för att utbyggnaden inte hinner ske för måluppfyllelse. Enligt Energimyndighetens bedömning kan förseningar i de åtgärder som planerar för stamnätet medföra en risk för måluppfyllelsen. I synnerhet gäller detta om man avvaktar för länge med beslut om ny produktion, eftersom dessa ligger till grund för stamnätsutbyggnaden. menar också att oklarhet om energipolitiska mål efter 2020 kan skapa en osäkerhet som gör att utbyggnadstakten riskerar att sjunka. De norska begränsningsreglerna, som innebär att produktion som startar inte blir berättigad till elcertifikat, kan enligt bedömning medföra att projekt faller utanför det gemensamma målet eller avstannar nära 2020. har vidare gjort bedömningen att tillståndsprocesser i allmänhet inte utgör en risk för måluppfyllnaden, men konstaterar att utdragna processer förekommer. De miljöförbättrande åtgärder för vattenkraften som ramvattendirektivet kräver bedöms inte heller utgöra någon risk för att nå målet. Inte heller reglerresurser och basproduktion hos elsystemet bör begränsa utbyggnadstakten. bedömer inte att skatter påverkar måluppfyllelsen men anser att en utredning om reglerna för fastighetsbeskattning av elcertifikat vore motiverad. anser att man bör överväga att tidigarelägga nästa kontrollstation. Beträffande torvens roll i elcertifikatsystemet rekommenderar att elproduktion med torv som bränsle även fortsättningsvis ska berättiga till elcertifikat. förslag till nya kvoter i kontrollstationsrapporten för elcertifikatssystemet 2015 (ER 2014:04) har skickats till 62 remissinstanser. Av dessa har 45 kommit in med yttrande. Följande remissinstanser har yttrat sig över rapporten. Förvaltningsrätten i , Kammarrätten i , Kammarkollegiet, Försvarsmakten, Statskontoret, , , och , , , , , , , Af- färsverket , , , Datainspektionen, Tillväxtanalys, och Naturresursekonomi i (), , , , , , , , , Svensk Fjärrvärme, Skogsindustrierna, , Avfall , Oberoende elhandlare, Skogsägarna, SveMin, , , Svensk Vindenergi, , , Energigas , , , Fastighetsägarna och . Yttranden har även inkommit från följande. Svenska , , , , SKGS (Skogen och Stålet), E.ON, , HgCapital, , och . Följande remissinstanser har inte yttrat sig i frågan. , , , kommuner och landsting, , Företagarna, energimarknadsbyrå, IKEM Innovations- och kemiindustrierna (Plast- & Kemiföretagen), , Svensk Solenergi, Sveriges Energiföreningars , konsumenter, , , Världsnaturfonden WWF, Återvinningsindustrierna och Älvräddarnas . Förslag till lag om ändring i lagen (2011:1200) om elcertifikat Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2011:1200) om elcertifikat dels att 4 kap. 4 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas två nya paragrafer, 4 kap. 4 a och 4 b §§, av följande lydelse. Kvotplikten ska beräknas genom att som framgår av följande tabell. multiplicera det antal megawattim- mar el som sålts eller använts un- der beräkningsåret med den kvot som för beräkningsåret anges inom parentes enligt följande: – 2003 (0,074), – 2004 (0,081), – 2005 (0,104), – 2006 (0,126), – 2007 (0,151), – 2008 (0,163), – 2009 (0,170), – 2010 (0,179), – 2011 (0,179), – 2012 (0,179), – 2013 (0,135), – 2014 (0,142), – 2015 (0,143), – 2016 (0,231), – 2017 (0,247), – 2018 (0,270), – 2019 (0,291), – 2020 (0,288), – 2021 (0,272), – 2022 (0,257), – 2023 (0,244), – 2024 (0,227), – 2025 (0,206), – 2026 (0,183), – 2027 (0,162), – 2028 (0,146), – 2029 (0,130), – 2030 (0,114), – 2031 (0,094), (0,076), (0,052), (0,028), och (0,013). Om den beräknade kvotplikten inte omfattar elcertifikat till ett heltal, ska antalet avrundas till närmaste heltal. Vid beräkningen av elleverantörens kvotplikt ska försäljningen av el anses motsvara den mängd el som elleverantören har fakturerat elanvändare under beräkningsåret. Vid beräkningen av en elanvändares kvotplikt ska den del av användningen som består av el som köpts från en elleverantör anses motsvara den mängd el som elanvändaren fakturerats för under beräkningsåret. Vid beräkningen en elleverantörs kvotplikt enligt 4 § ska såld el anses motsvara den mängd el som elleverantören har fakturerat elanvändare under beräkningsåret. Vid beräkningen av en elanvändares kvotplikt enligt 4 § ska den del av användningen som består av el som köpts från en elleverantör anses motsvara den mängd el som elanvändaren fakturerats för under beräkningsåret. Denna lag träder i kraft . Miljö- och promemoria Ambitionshöjning inom elcertifikatsystemet till 2020 har skickats till 66 remissinstanser. Av dessa har 44 kommit in med yttrande. Följande remissinstanser har yttrat sig över promemorian. , Kammarkollegiet, Försvarsmakten, Statskontoret, , , och , , , , , , , , , , , Datainspektionen, Tillväxtanalys, och Naturresursekonomi i (), Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , , , , , kommuner och landsting, , , , , Svensk Fjärrvärme, Skogsindustrierna, Oberoende elhandlare, Svensk Kraftmäkling, Svensk Vindenergi, , , Energigas , , Fastighetsägarna , , Älvräddarnas och . Yttranden har även kommit in från följande. , Kraft, , Svenskt Landskapsskydd, Svenska , SKGS (Skogen och Stålet), , , samt omkring hundra privatpersoner och några lokala föreningar. En fullständig förteckning över inkomna yttranden finns tillgänglig i Miljö- och (dnr M2015/698/Ee). Följande remisinstanser har inte kommit in med yttrande. , , , , , Avfall , Konsumenternas energimarknadsbyrå, IKEM Innovations- och kemiindustrierna (Plast- & Kemiföretagen), Skogsägarna, SveMin, , , Svensk Solenergi, (), Sveriges Energiföreningars , , konsumenter, , , , Världsnaturfonden WWF och Återvinningsindustrierna. ÄNDRING AV AVTAL OM EN GEMENSAM MARKNAD FÖR ELCERTIFIKAT och ingick ett avtal om en gemensam marknad för elcertifikat. Mot bakgrund av avtalet av ingås detta ändringsavtal mellan och , nedan kallade parterna. VILL MÖJLIGGÖRA för att öka sin nationella ambitionsnivå, genom att finansiera ny förnybar elproduktion till 2020 jämfört med inom ramen för den gemensamma marknaden för elcertifikat, ÖNSKAR möjliggöra för ett gott investeringsklimat i båda länderna, LÄGGER VIKT vid att följa investeringsklimatet i elcertifikatmarknaden och värdera några åtgärder för att uppnå målet till 2020 och HAR KOMMIT ÖVERENS OM FÖLJANDE: Artikel 2.1, 2.2, 6.1 och 14.2 i avtal av ändras enligt följande. Det samlade målet för ny förnybar elproduktion inom den gemensamma elcertifikatsmarknaden är . ska sträva efter att annullera elcertifikat motsvarande för , och ska sträva efter att annullera elcertifikat motsvarande för . Parterna ska sträva efter att det för perioden till och med ska anulleras elcertifikat motsvarande hos varje part från anläggningar som blir godkända i enlighet med artikel 4 efter avtalets ikraftträdande. I tillägg ska sträva efter att det för perioden till och med ska annulleras elcertifikat motsvarande ytterligare . Kvotplikt och fastställande av kvoter Varje part bestämmer själva vilka som är kvotpliktiga och vilken elförbrukning som ska ingå i fastställelsen av kvoterna. Kvoterna för de enskilda åren ska fastställas med utgångspunkt i en linjär upptrappning . Den ökade annulleringsförpliktelsen for som följer av artikel 2.2 efter ändringen i detta avtal ska fastställas med utgångspunkt i en linjär upptrappning i kvoterna . Rapportering i enlighet med förnybartdirektivet ska baseras på att elproduktion från de anläggingar som ingår i den gemensamma elcertifikatsmarknaden ska fördelas enligt följande: 1.med 50 procent till varje part tills dess att varje part har tillgodoräknat sig var 2.därefter till tills dess att har tillgodoräknat sig i tillägg till punkt a) 3.därefter till varje part. Vid rapporteringen av måluppfyllelse enligt förnybartdirektivet ska uppgifter om utfärdade elcertifikat i respektive stater för anläggningar som tagits i drift efter detta avtals ikraftträddande användas, med avdrag för den torvbaserade produktionen av elektrisk energi. ska lägga fram ett förslag inför om att ta bort gällande undantag från skatteplikt i 11 kap. 2 § lagen (1994:1776) om skatt på energi för sådan vindkraftsel som inte levereras yrkesmässigt och för övrig el från förnybara energikällor som inte levere- Förslaget ska gälla för anläggningar som sätts i drift efter och vars installerade produktionskapacitet leder till en årlig elproduktion som överstiger en årlig elproduktion motsvarande un- gefär den som effektgränsen i om 100 kVA leder till. I samband med andra kontrollstationen för den gemensamma elcertifikatsmarknaden ska parterna utreda om det finns behov av att införa en regel för när anläggningar måste vara idriftsatta for att kunna godkännas för tilldelning av elcertifikat inom ramen för den gemensamma marknaden för elcertifikat. I utredningen ska det särskilt värderas huruvida möjligheten att godkänna anläggningar som sätts i drift efter 2020 kan påverka investeringsklimatet och måluppfyllelsen till 2020. I samband med andra kontrollstationen för den gemensamma elcertifikatsmarknaden ska parterna värdera om kvotkurvan kan författningsregleras så att justeringar av de årliga elcertifikatkvoterna som följer av detta avtal och avtal av inte ska behöva vara föremål för lagändring. Parterna ska ta ställning till om en sådan förändring bör genomföras. Detta avtal ska träda i kraft om båda parterna har anmält till varandra genom notväxling att deras inhemska konstitutionella krav är uppfyllda och den svenska har beslutat i enlighet med det förslag om att ta bort gällande undantag från skatteplikt som den ska lägga fram enligt punkt II i detta avtal. Till bekräftelse härav har undertecknande, därtill vederbörligen bemyndigande, undertecknat detta avtal. Utfärdat i två exemplar, på svenska och på norska, vilka båda texter är lika giltiga. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden Y , M , I Baylan, K , S-E Bucht, P , H Hellmark , I , Å , M , A Ygeman, A , P , M , M , A Bah Kuhnke, A Strandhäll, A Shekarabi, G , A Hadzialic Regeringen beslutar proposition Ambitionshöjning för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatssystemet 2015