prop · H3031d7 · 2015-09-21 00:00:00 — 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 168 924 tkr prisnivå. 3Motsvarar 149 538 tkr prisnivå. 4Motsvarar 149 538 tkr prisnivå. Anslaget får användas för att finansiera internationell verksamhet inom försvars- materiel- och forskningsområdet samt åtgärder för att främja den svenska försvarsindustrins exportverksamhet. Anslaget får även finansiera forskning avseende skydd mot kemiska, Anslaget har i förhållande till 2015, med anledning av vad regeringen anfört i tidigare budgetpropositioner, beräknats enligt följande. Så som aviserades i budgetproposition minskas anslaget i syfte att finansiera en satsning för att stärka försvarsförmåga. Till följd av detta beräknas anslaget minska med 2017 och . Vidare minskades anslaget för att finansiera prioriterade satsningar. Till följd av detta föreslås anslaget minska med . P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 Tabell 3.30 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:9 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:9 . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 3.31 Anslagsutveckling 1:10 Nämnder m.m. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för att finansiera den verksamhet som bedrivs av vissa mindre nämnder samt bidrag till exempelvis Svenska Röda Korset och och Försvar. Anslaget har i förhållande till 2015 beräknats enligt följande. Tabell 3.32 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:10 Nämnder m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:10 Nämnder m.m. . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . är, med undantag av det nedan behandlade anslaget 1:11 Internationella materielsamarbeten och industrifrågor m.m., en avgiftsfinansierad myndighet vars främsta uppgift är att anskaffa, vidmakthålla och avveckla materiel och förnödenheter på uppdrag av Försvarsmakten och andra kunder. Myndigheten förser även Försvarsmakten med logistiskt stöd i form av materielförsörjning, underhåll och service. Myndigheten bistår Försvarsmakten i fråga om långsiktig materielförsörjningsplanering och materielsystemkunskap. För de enskilda uppdragen utformar offerter utifrån Försvarsmaktens fastställda materielplan. Försvarsmakten gör sedan kundbeställningar gentemot . Kundbeställningarna utgör ett åtagande för gentemot kunden och är P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 grunden för uppföljning av myndighetens verksamhet. får disponera intäkterna från den avgiftsbelagda verksamheten. (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att behov av rörelsekapital. Skälen för regeringens förslag: behöver ett rörelsekapital för att finansiera utestående förskott till industrin, övrigt behov av rörelsekapital samt behov av rörelsekapital för den verksamhet som övertas från . P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 3.5.121:11 Internationella materielsamarbeten och industrifrågor m.m. Tabell 3.35 Anslagsutveckling 1:11 Internationella materielsamarbeten och industrifrågor 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 89 534 tkr prisnivå. 3Motsvarar 79 212 tkr prisnivå. 4Motsvarar 79 213 tkr prisnivå. Anslaget får användas för att finansiera tillhandahållande av resurser inom materiel- och logistikförsörjning för stöd till regeringen. Anslaget får även användas för att finansiera överlåtelse och upplåtelse av sådan materiel som inte behövs för Försvarsmaktens operativa förmåga eller som annars kan avvaras för begränsad tid, exportstöd inom försvarsområdet samt avvecklingskostnader m.m. till följd av avvecklingen av . Anslaget får vidare användas för, inom ovan nämnda område, förvaltningskostnader. Anslaget får lika så användas till certifieringsorgan för it- säkerhet (CSES) samt signatärskapet för Common Criteria Recognition Arrangement (CCRA). Mot bakgrund av att avvecklas och viss verksamhet övergår till Förvarets materielverk så ändras ändamålet för anslaget. Anslaget har i förhållande till 2015 beräknats enligt följande. Till följd av att uppgifter förs från till föreslås anslaget öka med 2016, och beräknas öka med 2018 och 2019. Anslaget har vidare i förhållande till 2015, med anledning av vad regeringen anfört i tidigare budgetpropositioner, beräknats enligt följande. Så som aviserades budgetproposition minskade anslaget för att finansiera prioriterade satsningar. Till följd av detta minskas anslaget med . Vidare minskades anslaget . Till följd av detta föreslås anslaget minskas med 2016 och . Tabell 3.36 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:11 Internationella materielsamarbeten och industrifrågor Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:11 Internationella materielsamarbeten och industrifrågor m.m. . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 3.37 Anslagsutveckling 1:13 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 7 923 tkr prisnivå. 3Motsvarar 7 922 tkr prisnivå. 4Motsvarar 7 922 tkr prisnivå. Anslaget får användas för att finansiera den verksamhet som Försvarsunderrättelse- domstolen bedriver med att pröva frågor om tillstånd till signalspaning enligt lagen (2008:717) om signalspaning i försvarsunderrättelse- verksamhet. Tabell 3.38 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:13 Försvarsunderrättelsedomstolen Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:13 P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 2017, 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . 3.5.14 1:14 Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten Tabell 3.39 Anslagsutveckling 1:14 Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 12 916 tkr prisnivå. 3Motsvarar 12 917 tkr prisnivå. 4Motsvarar 12 918 tkr prisnivå. Anslaget får användas för att finansiera den verksamhet som Statens inspektion för försvars- underrättelseverksamheten bedriver med att kontrollera försvarsunderrättelseverksamheten hos de myndigheter som enligt förordningen (2000:131) om försvarsunderrättelseverksamhet bedriver sådan verksamhet, samt att i enlighet med lagen (2008:717) om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet verkställa beslut om tillgång till signalbärare. P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 Tabell 3.40 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:14 Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:14 Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 4.1Mål för samhällets krisberedskap den civila verksamhet som behövs under De av regeringen angivna målen, som förtydligades i budgetpropositionen , indelas i ett förebyggande perspektiv och ett hanterande perspektiv. Därmed konkretiseras arbetet med att inrikta krisberedskapen som arbetet med att följa upp och utvärdera krisberedskapen underlättas. Med dessa utgångspunkter är målen för krisberedskapen att –minska risken för olyckor och kriser som hotar vår säkerhet samt –värna människors liv och hälsa samt grundläggande värden som demokrati, rättssäkerhet och mänskliga fri- och rättigheter genom att upprätthålla samhällsviktig verksamhet och hindra eller begränsa skador på egendom och miljö då olyckor och krissituationer inträffar. Arbetet med krisberedskapen bör även bidra till att minska lidande och skadeverkningar av allvarliga olyckor och katastrofer i andra länder. Krisberedskapsarbetet utgör också en grundläggande förutsättning för arbetet med det civila försvaret. krigsförhållanden för att uppfylla målet för det civila försvaret. Målet för verksamheten inom det civila försvaret är att –värna civilbefolkningen, –säkerställa de viktigaste samhälls- funktionerna och –bidra till Försvarsmaktens förmåga vid ett väpnat angrepp eller krig i vår omvärld. har beslutat om samma mål för verksamheten inom det civila försvaret (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:FöU11, rskr. 2014/15:251). Målet för arbetet med skydd mot olyckor är, enligt lagen (2003:778) om skydd mot olyckor, att i hela landet bereda människors liv och hälsa samt egendom och miljö ett – med hänsyn till de lokala förhållandena – tillfredsställande och lik- värdigt skydd mot olyckor. Civilt försvar är den verksamhet som statliga myndigheter, kommuner och landsting samt enskilda, företag, föreningar m.fl. vidtar i fredstid i form av beredskapsplanering och all förmåga att förebygga, hantera och lära från olyckor och kriser bygger på den samlade förmågan hos alla aktörer i samhället. Bedömningen av vilka resultat som har uppnåtts i förhållande till målen baseras därför på alla aktiviteter och prestationer som har utförts, såväl inom utgiftsområde 6 Försvar och P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 samhällets krisberedskap som inom andra utgiftsområden. Även privata verksamheter och andra faktorer i omvärlden påverkar utvecklingen av samhällets krisberedskap. Förmågan att hantera kriser i samhället i fredstid ger en grundläggande förmåga att också hantera höjd beredskap. 4.2.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Regeringens redovisning av resultaten av aktiviteter och prestationer inom samhällets krisberedskap utgår från följande bedömningsgrunder: –Förmåga att motstå störningar – förebygga olyckor och kriser. –Förmåga att hantera nödlägen – räddnings- tjänst, krishantering och civilt försvar. –Förmåga att skydda hav och kust. –Förmåga att följa upp, utvärdera och lära. De resultatindikatorer som används är följande: –Antal döda i bränder. –Antal oljeutsläpp – såväl anmälda, som konstaterade utsläpp – till sjöss. resultatredovisningen påverkas till större delen av andra faktorer så som demografiska förändringar, ändringar i befolkningens levnadsvanor och hälsoutveckling. Resultatredovisningen inom utgiftsområdet sker både genom resultatindikatorer och genom övriga bedömningsgrunder. I vilken utsträckning resultatindikatorer och övriga bedömnings- grunder är relevanta i uppföljningen sammanhänger bl.a. med möjligheterna att se förändringar med hjälp av årliga mätbara resultat. Förutsättningarna för att följa upp arbetet med krisberedskap och civilt försvar som avser s.k. sällanhändelser med stora samhällskonsekvenser och förutsättningarna att följa upp arbetet med att förebygga och hantera olyckor som drabbar enskilda individer ser olika ut. För krisberedskap och civilt försvar låter sig därför resultaten främst beskrivas genom övriga bedömningsgrunder. Exempel på underlag som kan utgöra övriga bedömningsgrunder är rapporter, Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps (MSB:s) utredningar och andra uppföljningar av inträffade händelser som t.ex. skogsbranden i , MSB:s övergripande bedömningar avseende förmågor, risker och sårbarheter i samhället, myndigheternas risk- och sårbarhetsanalyser, länsstyrelsernas årsredovisningar, utbredningen av Rakelsystemets användning och omfattningen av MSB:s internationella insatsverksamhet. I den mån som det går att använda resultatindikatorer bör det göras på området skydd mot olyckor. Förmåga att motstå störningar – förebygga olyckor och kriser Förebyggande arbete genom risk- och sårbarhetsanalyser Statliga myndigheter analyserar i enlighet med förordningen (2006:942) om krisberedskap och höjd beredskap de risker och sårbarheter som finns inom det egna ansvarsområdet. Med utgångspunkt bl.a. i dessa risk- och sårbarhetsanalyser har Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) redovisat övergripande bedömningar avseende förmågor, risker och sårbarheter i samhället. Ansvariga myndigheter har, i enlighet med ansvarsprincipen, fortsatt att identifiera behov och vidta sektorsvisa och sektorsövergripande åtgärder för att förstärka krisberedskapen. Exempel på sådana arbeten är övnings- och utbildningsverksamhet när det gäller bl.a. CBRN-beredskapen, användning av förstärkningsresurser samt beredskapsåtgärder kopplade till försörjning av dricksvatten, el och drivmedel samt användningen av . Även arbetet med att förbättra informationssäkerhet har fortsatt. Inom området civilt försvar har det genomförts kunskapshöjande åtgärder. Stärkt arbete med skydd mot olyckor omkommer nära 3 000 personer i olyckor. Antalet omkomna har varit men varierar mellan olika typer av olyckor. Antalet döda i trafikolyckor och arbetsolyckor har minskat som t.ex. antalet fallolyckor ökat. Omvärldsfaktorer att beakta i arbetet med skydd mot olyckor är bl.a. urbanisering, socioekonomiska faktorer, förändrad social sammanhållning och klimatförändringar. Kommunernas arbete med skydd mot olyckor har stor betydelse för människors säkerhet och trygghet. Kommunernas handlingsprogram för förebyggande verksamhet och räddningstjänst är viktiga styrdokument för deras arbete inom området skydd mot olyckor. Handlingsprogrammen behöver kontinuerligt utvecklas i takt med samhällsutvecklingen. MSB stöder löpande kommunerna i utvecklingsarbetet. Tabell 4.1 Antal omkomna i bränder Källa: MSB:s årsredovisning . MSB har tillsammans med övriga aktörer i samverkansgruppen för brandskyddsfrågor (, , , , länsstyrelserna, kommuner och landsting, Fastighetsägarna, , Svensk Försäkring, , samt representanter från kommunernas räddningstjänster) bedrivit en mängd aktiviteter inom ramen för den av MSB antagna nationella strategin för stärkt brandskydd för att ge stöd till enskilda. Resultatet av samverkan är ett stärkt brandskydd som ytterst syftar till att färre personer omkommer i bränder. omkom 76 personer till följd av bränder, vilket är det lägsta antalet omkomna . En av många utmaningar vi står inför som en konsekvens av ett förändrat klimat är ett mer extremt väder med ökade risker för naturolyckor. startade en brand i som skulle komma att bli den största branden i i modern tid. Det hade innan branden varit mycket torrt med höga temperaturer och rådde därför extremt stor brandrisk enligt riskklassdefinition. drog oväder in på flera håll i P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 som resulterade i omfattande översvämningar. För att minska risken för och mildra konsekvenserna av naturolyckor är det förebyggande arbetet av stor betydelse. För förebyggande åtgärder i områden där risken för naturolyckor bedöms som särskilt stor lämnades statliga bidrag till 11 kommuner från anslaget 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor för totalt . Åtgärder avsedda att skydda samhällsviktig verksamhet har prioriterats. Vid FN:s tredje världskonferens om katastrofriskreducering i Sendai, enades 187 länder, däribland , om ett nytt ramverk för katastrofriskreducering Sendai Framework for Disaster Risk Reduction 2015– 2030. bygger vidare på det tidigare Framework for Action, 2005–2015. Det nya ramverket syftar till att göra världen säkrare mot naturolyckor och katastrofer genom att reducera riskerna för och minska konsekvenserna av naturolyckor. Målet är att förluster i liv, egendom och hälsa samt ekonomiska, strukturella, sociala, kulturella och miljömässiga tillgångar ska ha minskat påtagligt till 2030. Säker hantering av farliga ämnen CBRNE (kemiska, biologiska, radiologiska, nukleära och explosiva ämnen) är ett område som bl.a. länsstyrelserna mer utförligt analyserat i sina risk- och sårbarhetsanalyser. Länsstyrelserna har identifierat ett ökat antal händelser med risk för utsläpp av farliga ämnen som kan orsakas av såväl naturhändelser, exempelvis ras och skred, som olika typer av olyckor. Den nationella samverkan inom CBRNE- området har utvecklats. Arbetet med att implementera den aktörsgemensamma strategin har fortsatt under ledning av MSB. Syftet är att skapa en gemensam grund och kursriktning för CBRNE-arbetet i . En ökad samverkan bedöms minska risken för och konsekvenserna av allvarliga kriser, störningar och olyckor. Det fortsatta arbetet kommer att fokusera på att utarbeta en åtgärdsplan som prioriterar områden av strategisk betydelse. CBRNE-projekt och övningar har genomförts vilket har bidragit till att stärka samhällets samlade förmåga att hantera och förebygga större CBRNE-händelser samt en P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 stärkt förmåga till tidig upptäckt, varning och hantering av biologiska hot. För att ytterligare tillvarata den samlade kompetensen har MSB fortsatt uppdraget att i samverkan med andra berörda myndigheter sammanställa ett långsiktigt behov av forskning för samhällets krisberedskap och civilt försvar inom ramen för Totalförsvarets forskningsinstituts uppdrag på området. Vidare har studier med fokus på riskerna inom industriparker genomförts, vilket resulterat i en metod för att vid riskanalys kunna ta hänsyn till samtliga risker inom en industripark. Inom området kärnenergiberedskap har MSB tillsammans med och länsstyrelserna i , , , och tagit fram en nationell beredskapsplan för hanteringen av en kärnteknisk olycka. Myndigheterna har också utarbetat en ny handlingsplan för förbättringar inom beredskapen för radiologiska och nukleära händelser. Arbetet med handlingsplanen har bl.a. tagit sin utgångspunkt i erfarenheter från övningar och lärdomar från händelserna i . Förmåga att förebygga och hantera it-incidenter redovisade sin rapport om informationssäkerhet i den civila statsförvaltningen (RiR2014:23). Riksrevisio- nens övergripande slutsats är att arbetet med informationssäkerhet inte är ändamålsenligt sett till de hot och risker som finns. har genom sin granskning identifierat flera områden där den civila statsförvaltningens arbete med informationssäkerhet kan utvecklas. Regeringen har kommenterat revisionens granskning i skrivelsen om informationssäkerhet i den civila statsförvaltningen (Skr. 2014/15:84). Betänkandet Informations- och cybersäkerhet i – Strategi och åtgärder för säker information i staten (SOU 2015:23) redovisades . Betänkandet innehåller bl.a. ett förslag till strategi och åtgärder för informations- och cybersäkerhet i staten. Bland åtgärdsförslagen finns ett system för obligatorisk it-incidentrapportering, ett myndighetsråd samt utökad tillsyn. Även betänkandet En ny säkerhetsskyddslag (SOU 2015:25) redovisades . I betänkandet föreslås en ny och Båda betänkandena remissbehandlas . EU-direktivet om en hög gemensam nivå av nät- och informationssäkerhet i hela unionen, det s.k. NIS-direktivet, har förhandlats . Direktivet kan komma att påverka det nationella arbetet med informationssäkerhet i relativt stor omfattning. MSB har genomfört en kartläggning avseende tillämpningen av föreskriften om statliga myndigheters informationssäkerhet (MSBFS 2009:10). Resultatet har redovisats i rapporten En bild av myndigheternas informationssäkerhetsarbete 2014 (MSB740). Rapporten visar på stora brister i myndigheternas informationssäkerhetsarbete. Bland annat finns det brister i ledningens engagemang och uppföljningen av informations- säkerhetsarbetet är bristfällig. Flera myndigheter uppger att de saknar tillräcklig kompetens, resurser eller mandat för att genomföra sitt uppdrag på ett tillfredsställande sätt. MSB har fortsatt arbetet med att stärka säkerheten i industriella informations- och styrsystem (SCADA) i samhällsviktig verksamhet. Det har inkluderat privat- offentlig samverkan men också internationell samverkan med bl.a. i där myndigheterna deltar i ett gemensamt tekniskt projekt. MSB har tillsammans med övriga myndigheter i Samverkansgruppen för informationssäkerhet (SAMFI-myndigheter: , , , , och ) arbetat med att genomföra de åtgärder som angivits i den nationella handlingsplanen för informationssäkerhet. Uppdraget att ta fram en nationell handlingsplan för informationssäkerhet är i grunden ett regeringsuppdrag. Nordisk samverkan är ett annat prioriterat område som MSB har arbetat med då de nordiska länderna till stor del delar samma hot- och riskbild när det gäller informations- och cybersäkerhet. Särskilda medel för stärkt krisberedskap De åtgärder som krävs för att upprätthålla och förbättra krisberedskapen och det civila försvaret bör i enlighet med ansvarsprincipen huvudsakligen finansieras inom ramen för ansvariga aktörers ordinarie verksamhet. Utöver finansiering inom ramen för ordinarie verksamhet kan finansiering också ske med medel ur anslaget 2:4 Krisberedskap inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Anslaget kan användas för att initiera och genomföra tvärsektoriella projekt och åtgärder inom krisberedskapen och det civila försvaret i enlighet med regeringens inriktning. Diagram 4.1 Fördelning av medel från anslag 2:4 Källa: MSB:s årsredovisning . har anslaget 2:4 Krisberedskap finansierat verksamhet till en kostnad av . Av denna summa tilldelades MSB för finansiering av förstärkningsmateriel och genomförande av skyddsrumskontroll, övningar och utvecklingsprojekt. Länsstyrelserna tilldelades för utvecklingsprojekt och för finansiering av ledningsplatser. Kommunerna tilldelades av anslaget som bidrag i enlighet med lagen (2006:544) om kommuners och landstings åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap, för finansiering av räddningscentraler och ledningsplatser samt i bidrag för . Enligt samma lag tilldelades landstingen i bidrag. Landstingen tilldelades också för finansiering av ledningsplatser. Vidare finansierade anslaget kostnader för forskning och studier () och uppdrags- ersättning till frivilliga försvarsorganisationer (). Totalt har fördelats via MSB till statliga myndigheter utöver länsstyrelserna för projekt som syftar till att utveckla förmågan att i samhällsviktig verksamhet motstå allvarliga störningar, att leda, P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 samverka och kommunicera, att mobilisera resurser och att arbeta med civilt försvar. Beredskapsplanering och åtgärder vid höjd beredskap De resultat som kan redovisas i relation till målet för det civila försvaret handlar om krisberedskapsåtgärder som även har effekt för det civila försvaret och för specifik beredskaps- planering för situationer med höjd beredskap och ytterst krig.