prop · H3031d21 · 2015-09-21 00:00:00 — Projekten syftar bl.a. till att utveckla olika metoder och arbetssätt för att stärka kopplingen mellan den fysiska planeringen och lokalt och regionalt tillväxtarbete. har fattat beslut om ca för programmet Tillväxtskapande samhällsplanering. Programmet riktar sig till lokala och regionala aktörer och omfattar bl.a. insatser för samhällsplanering och näringslivsutveckling, samhandling vid stora investeringar och att utveckla metoder för att driva strategiska utvecklingsprojekt. Programmet Stärkt lokal attraktionskraft som pågår åren 2015–2018 omfattar och syftar till att stödja och vidareutveckla det arbete som kommuner och andra aktörer bedriver för ökad attraktionskraft. I ett systemorienterat tillväxtarbete, som redovisades till (), framgår att flera av länen bedriver insatser för en stärkt integration mellan den ekonomiska och fysiska planeringen. Arbetet med att visualisera t.ex. pendlingsmönster, befolkningskoncentrationer och kollektivtrafiklägen i form av s.k. strukturbilder eller liknande pågår bl.a. i , , , , och . Den nordiska arbetsgruppen för hållbara stadsregioner driver –2016 ett arbete med att utveckla metoder och modeller för attraktiva och hållbara stadsregioner och ska bidra till dialog och erfarenhetsutbyte mellan de nordiska stadsregionerna. presenterade betänkandet En ny regional planering – ökad samordning och bättre bostadsförsörjning (SOU 2015:59). I betänkandet föreslås en ny regional planering för ökad samordning mellan den regionala planeringen för transportinfrastruktur, tillväxt och kollektivtrafik samt kommunernas planering för bostadsförsörjning. Betänkandet har remitterats. Storstäderna, storstadsregionerna och övriga större städer med omland växer i medan framför allt glesbygdskommuner, men även andra befolkningsmässigt mindre kommuner, tappar i befolkning. På bl.a. EU-nivå, inom och det nordiska ministerrådets arbete inom regionalpolitiken har frågor kopplade till den pågående urbaniseringen en etablerad plats på den politiska agendan. De behandlar både utmaningar och möjligheter för en hållbar stadsutveckling. har Plattformen för hållbar stadsutveckling14 inlett arbetet med plattformens genomförande och bl.a. tagit fram ett program för kunskapsutveckling och erfarenhetsutbyte kring fyra fokusområden som ska ligga till grund för det fortsatta arbetet. De tre regionala strukturfondsprogram som har särskilt avsatta medel för hållbar stadsutveckling har påbörjat arbetet med att ta fram strategier för sina insatser. har uppdraget att utgöra processtöd i detta arbete. Fokus ligger på att genomföra insatser som kopplar ihop ekonomiska, sociala och miljömässiga utmaningar utifrån städernas olika förutsättningar och bidra till innovation och ökad sysselsättning. fick , , Statens energimyndighet, och i uppdrag att upprätta och förvalta en plattform för frågor om hållbar stadsutveckling. Uppföljning, utvärdering och lärande Analyser av territoriella förutsättningar samt uppföljningar och utvärderingar av genomförda insatser på regional, nationell och europeisk nivå ska bidra till lärande och därmed till utvecklingen av politiken. En utökad dialog mellan aktörer som har ansvar och uppgifter inom det regionala tillväxtarbetet är också viktigt för uppföljning, utvärdering och lärande. Aktörer med regionalt utvecklingsansvar har huvudansvaret för att skapa en kontinuerlig och systematiserad kunskapsutveckling i det regionala tillväxtarbetet. Olika typer av insatser i syfte att stärka arbetet med analyser, uppföljning, utvärdering och lärande genomförs, såväl på nationell som på regional nivå, i syfte att främja ett effektivt och mer resultatinriktat regionalt tillväxtarbete. EU:s strukturfondsprogram perioden – 2020 innebär ökad resultatfokusering och skärpta krav på att kunna visa på vilka resultat som uppnås. Enligt ska programmen utvärderas på ett systematiskt sätt. Det innebär att programmen utvärderas såväl före som under och efter genomförandet. Samtliga program har förhandsutvärderats . Externa utvärderare har bedömt att programmens val av insatsområden är motiverade och i linje med EU-gemensamma mål, lands- och regionspecifika prioriteringar samt har en fungerande programlogik. I enlighet med EU- förordningarna ska samtliga program ha en utvärderingsplan som ska godkännas av respektive programs övervakningskommitté senast efter programmens godkännande. Planen sätter ramarna för utvärderingsarbetet, och ska utformas med utgångspunkt i EU- förordningar och de av kommissionen beslutade programmen. Planen justeras under genomförandet, normalt en gång . Regeringen har 2014 inrättat en analysgrupp bestående av ett antal statliga myndigheter.15 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Analysgruppen ska bl.a. fungera som kvalitetssäkrare av regionala analysunderlag och bidra till erfarenhetsutbyte mellan nationella och regionala aktörer. Därigenom ska den bidra till genomförandet av En nationell strategi för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft – 2020 samt till uppföljning, utvärdering och lärande inom ramen för detta. Det har även inom ramen för Reglab (forum för regional utveckling) etablerats ett regionalt analytikernätverk som ska bidra till ny kunskap och erfarenhetsutbyte mellan deltagarna. Nätverket består av analytiker från landets samtliga regioner samt , och (). Uppföljning av projektverksamhet som bedrivs på regional nivå behöver utvecklas och förbättras. Regeringen har därför uppdragit åt Statskontoret att utreda förutsättningar för ett stärkt resultatfokus i uppföljningen av anslag 1:1 Regionala tillväxtåtgärder. Projekt och regionala företagsstöd för hållbar regional tillväxt Ett syfte med projektmedlen är att bidra till att olika typer av insatser i regionerna blir mer samordnade och regionalt anpassade och därför medfinansieras insatserna av olika aktörer. I syfte att åskådligöra hur insatser samordnas redovisas nedan bl.a. vilka större aktörer som medfinansierar insatserna. Medel för regional projektverksamhet har beviljats av länsstyrelser, samverkansorgan, och berörda landsting.16 Samtliga insatser som inkluderas i redovisningen av regional projektverksamhet är finansierade av anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder. Insatserna är ofta medfinansierade av anslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2013. Den regionala projektverksamheten är dessutom medfinansierad av olika aktörer, bl.a. statliga myndig- 15 består analysgruppen av representanter från civilsamhällesfrågor samt meteorologiska och hydrologiska energimyndighet, Verket för innovationssystem, , , , , Havs- 16 Se rapporten av regionala företagsstöd och stöd till och vattenmyndigheten, , , 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 heter, samverkansorgan, landsting, kommuner och privata aktörer. uppgick totalt beslutade regionala projektmedel från anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder till ca . I tabell 2.8 redovisas hur verksamheten har fördelats på respektive län och den nationella strategins prioriteringar. Av tabellen framgår bl.a. att insatser för innovation och förnyelse har varit prioriterat . Tabell 2.8 Regionalt beslutade projektmedel 2014 från anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder fördelat på respektive län och prioriteringarna i den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 2007–2013 1 Den största delen av medlen inom denna prioritering har gått till insatser inom områdena innovativa miljöer, entreprenörskap och regionförstoring. I tabell 2.9 redovisas beslutade regionala projektmedel fördelat på den nationella strategin för regional tillväxt och sysselsättning 2007–2013 –2014. Av tabellen framgår att prioriterade områden har varit insatser för innovation och förnyelse. satser inom prioriteringen Strategiskt gränsöverskridande samarbete har minskat och det beror på att programperioden –2013 håller på att avslutas. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.9 Regionala beslutade projektmedel från anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder fördelat på den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 2007–2013 –2014 Miljoner kronor, procentsatser anges inom parentes Kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 I tabell 2.10 beskrivs på en mer detaljerad nivå vilka typer av insatser som bedrivs inom projektverksamheten på regional nivå. Tabell 2.10 Regionala beslutade projektmedel 2014 från anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder, sorterat efter nationella ämnesområden och ämneskategorier Nationella ämnesområden/ämneskategorier Innovation, varav: Stöd till FoU i små och medelstora företag Utveckling av förutsättningar för innovation1 Främjande av samarbete, kunskapsutveckling och Främjande av miljövänliga tjänster, produkter och produktionsprocesser i små och medelstora företag Övriga aktiviteter som bidrar till att främja innovation Entreprenörskap, varav: Information och rådgivning till små och medelstora Insatser för att underlätta start av företag Insatser för ökat internationellt affärsutbyte och stärkta positioner på utländska marknader Kompetensutvecklingsinsatser för små och medelstora Kapitalförsörjningsinsatser för små och medelstora Insatser för utveckling av existerande företag Övriga åtgärder för att stimulera entreprenörskap2 Service i gles- och landsbygder utbildnings- och kompetensutvecklingsinsatser. infrastruktur för bredbandsnät och telefoni samt utveckling av produkter. samverkanslösningar mellan olika trafikslag. stöd till marknadsföring och utveckling av turisttjänster. System och strategier för livslångt lärande i företag. 7Insatser som inte passar in i ovanstående delområden. Av tabell 2.11 framgår total finansiering av projektverksamhet –2014 uppdelad på finansiär. Största delen av medfinansieringen kommer från EU- medel som dock minskat eftersom programperioden –2013 går mot sitt slut. Andra stora medfinansiärer är statliga myndigheter och kommuner, landsting och samverkansorgan. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.11 Total finansiering av projektverksamhet –2014 uppdelad på finansiär Miljoner kronor, procent inom parentes Anslaget 1:1 Regionala till- Kommuner, landsting och Sam- 1Övriga statliga medel innefattar länsstyrelser, statliga myndigheter och andra statligt finansierade organ som stiftelser och statliga bolag. De största finansiärerna inom övrig statlig finansiering var 2014 universitet och högskolor, Verket för innovationssystem, , och . 2Med EU-medel avses främst medel från Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2013, program inom ramen för det europeiska territoriella samarbetet perioden –2013, Europeiska socialfonden perioden –2013 och landsbygdsprogrammet perioden –2013. 3Med övrig finansiering avses bl.a. stiftelser och olika typer av utländska finansiärer inom t.ex. de territoriella samarbetsprogrammen. fattade regeringen beslut om att tilldela totalt åren 2013–2014 som förstärkning till aktörer med regionalt utvecklingsansvar i , , , , , , och . Syftet med medlen var att förbättra länens möjligheter att verka för strukturomvandling och förnyelse av näringslivet. Medlen skulle användas till insatser för näringslivsutveckling, stärkt entreprenörskap och ökad innovationsförmåga. ett systemorienterat tillväxtarbete redovisades till (). Enligt rapporten har, mot bakgrund av de skilda regionala förutsättningarna, insatserna i de olika länen varit av skiftande karaktär. I till exempel och användes den särskilda tilldelningen bl.a. till att stärka pågående satsningar på affärsutvecklingscheckar och konsultcheckar – där det finns en stor efterfrågan och där länet har uppnått bra effekter av tidigare insatser. I användes medlen i stället med utgångspunkt i vilka orter som drabbades 17 Vissa insatser som har finansierats av har redovisats ovan. hårdast av lågkonjunkturen. Länen har även använt den särskilda tilldelningen till att initiera nya insatser för strukturomvandling och förnyelse av näringslivet. I utgjorde t.ex. en förstudie kring utveckling och etablering av kundservice/distanstjänster i en av insatserna som syftade till att bidra till en kommande omställning. Den särskilda tilldelningen har således genererat en mängd insatser i länen men också ökad samverkan och plattformar för fortsatt arbete. Enligt är det för tidigt att summera de långsiktiga effekterna av den särskilda tilldelningen, men ett antal utvärderingar av de enskilda insatserna är planerade att genomföras. Den största delen av projektverksamhet har beslutats inom ramen för programmet Affärsutvecklingscheckar till små och medelstora företag för utveckling och kommersialisering av varor och tjänster. Totalt beslutades om ca . Resultaten från delprogram internationalisering visar att av företagen som har fått stöd har en färdig internationaliseringsstrategi vid projektavslut. Av de företag som inte var internationaliserade bedömer att de kommer att vara etablerade på internationell marknad vid projekts slut. Av de företag som har fått stöd från delprogram varor och tjänster anser att de har marknadsintroducerat sina varor och tjänster snabbare med hjälp av stödet. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 av företagen anser att stödet har lett till en högre kvalitet på sina varor och tjänster genom att ta in extern kompetens i utvecklingen. har även fattat beslut om ca inom programmet Regionalt innovationsarbete och kluster 2014. Programmet avslutades och en utvärdering är planerad att genomföras . har regeringens uppdrag att fördela verksamhetsbidrag till riksorganisationen ska leva om högst –2015. beviljade till verksamheten 2014. Syftet är att stimulera och stödja lokal utveckling i alla delar av . Särskilt fokus ska läggas på att bidra till att utveckla attraktiva livs- och boendemiljöer, bland annat genom att stödja lokala servicelösningar. har även regeringens uppdrag att fördela verksamhetsbidrag till som arbetar för utveckling av de svenska skärgårdarna om perioden –2015. beviljade till verksamheten 2014. driver gemensamma projekt för skärgårdens utveckling, stimulerar utbyten av erfarenheter mellan skärgårdsområden samt deltar i internationellt samarbete med andra ö- områden. EU:s strukturfondsprogram perioden –2013 För programperioden –2013 har tilldelats medel från EU:s två strukturfonder: Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och Europeiska socialfonden (ESF), se utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Medlen från Eruf fördelas till ett antal program inom de två målen Regional konkurrenskraft och sysselsättning och Europeiskt territoriellt samarbete. Regionala strukturfondsprogram för regional konkurrenskraft och sysselsättning De åtta regionala strukturfondsprogrammen omfattar perioden –2013 ca . har hela budgeten intecknats. EU-medlen har medfinansierats med nationella offentliga medel om ca och näringslivets medfinansiering uppgår till ca . Den totala omslutningen för de åtta regionala strukturfonds- programmen beräknas därmed uppgå till ca . av EU-medlen har utbetalats . De sista utbetalningarna kommer att göras . De ekonomiskt största områdena i de regionala strukturfondsprogrammen är innovation och entreprenörskap med samt ökad tillgänglighet med av medlen. Insatser för ökat utbud av riskkapital inom de åtta regionala strukturfondsprogrammen Inom ramen för de åtta regionala strukturfondsprogrammen har det för perioden –2013 avsatts EU-medel till insatser som har syftat till att öka det regionala utbudet av riskkapital till nya och växande små och medelstora företag. Riskkapitalprojekten syftar till att lägga grunden för en struktur av investerare regionalt, som är villiga att satsa i nya växande företag, se även under utgiftsområde 24 Näringsliv. Totalt har ca 3 800 investeringsförfrågningar inkommit . Av dessa har 313 investeringar i portföljföretag genomförts till ett belopp av totalt ca vilket är betydligt mer än tidigare förväntade investeringar om ca . Den privata finansieringen uppgår till ca vilket även det är betydligt högre än vad som förväntats. EU-medel och nationell offentlig finansiering uppgår totalt till . Investeringarna har främst gått till marknads-, produkt- och kompetensutveckling inom företagen. Exitfasen18 har inletts och pågår fram , vilket gör att det ännu är för tidigt att bedöma fondernas framgång i detta avseende. Intäkterna från genomförda exits uppgår till ca . Av tabell 2.12 framgår fondernas investeringar fördelat på bransch i de åtta regionala strukturfondsprogrammen. Av tabellen framgår det att fonderna gjort stora investeringar inom bl.a. branscherna It/Telekommunikation och Life Science (livsvetenskap). Det program som gjort de största investeringarna är Mellersta och . försäljning av innehavet i aktuellt portföljföretag. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.12 Totalt utbetalda riskkapitalinvesteringar per program fördelat på bransch i de regionala strukturfondsprogrammen perioden –2013 1Övrigt innehåller bl.a. följande branscher: byggsektorn, fastighetsmarknad, finansiell sektor och jordbruk. EU-medel, nationella offentliga medel och privata medel. Medfinansiärer inom de åtta regionala strukturfondsprogrammen Störst medfinansiär är följt av . Västra och Länsstyrelserna i och samt samverkansorganet i är också stora medfinansiärer. Verket för innovationssystem är tillsammans med ett antal universitet stora medfinansiärer inom projekt som främjar forskning och utveckling samt innovation. Mål och resultat inom de åtta regionala strukturfondsprogrammen Insatserna i de av kommissionen godkända åtta regionala strukturfondsprogrammen förväntas bidra till totalt 33 450 nya arbetstillfällen och 18 200 nya företag. 27 490 företag förväntas delta i insatserna. Målsättningen är att hälften av dessa arbetstillfällen och nya/deltagande företag ska tillfalla respektive ägas av kvinnor och den andra hälften av män när programperioden summeras. Resultaten visar att de åtta regionala strukturfondsprogrammen uppskattas ha bidragit till ca 49 800 nya arbetstillfällen varav ca 19 900 för kvinnor och ca 29 900 för män. Uppgifterna baseras på rapporter från projekten. Insatserna uppskattas ha bidragit till ca 21 400 nya företag, varav ca 8 400 ägs av kvinnor och ca 11 400 ägs av män, resterande 1 600 består av nya företag med mixat ägande. Vidare har ca 74 000 företag deltagit i insatserna vilket vida överstigit målsättningen. Dessutom har programmen bidragit till ca 1 500 nya nätverk bl.a. mellan företag och andra aktörer i syfte att utveckla och stärka företagen. Alla projekt kommer att vara avslutade vilket innebär att resultaten kan komma att ändras. deltar i tretton program inom ramen för det europeiska territoriella samarbetet. Sex av dessa är gränsregionala program: Nord, – Atlantica, –, –– , Mellersta och . Den totala summan EU-medel inom dessa program uppgår till ca för perioden –2013. Av dessa är det endast –, i EU- medel, som betalas ut från statens budget. deltar även i tre transnationella program: , och . Den totala summan EU-medel för dessa program uppgår till ca perioden –2013. har beslut fattats om av den totala budgeten i de nio gränsregionala och transnationella programmen. uppgår utbetalningarna till av de totala EU-medlen. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 I de gränsregionala och transnationella programmen som deltar i har totalt ca 1 000 projekt beviljats medel. Projekten har framför allt inriktats på att främja fördjupat samarbete över nationsgränser för ett hållbart och innovativt nyttjande och utveckling av naturresurser, kultur och kulturarv samt samarbete för att stärka innovativa miljöer. har – 2013 dessutom deltagit i de fyra interregionala samarbetsprogrammen Interreg IVC, Urbact, Espon och Interact. Programmen stöder erfarenhetsutbyte, analyser och kunskapsutveckling inom regional tillväxt, territoriell sammanhållning och hållbar stadsutveckling. deltar även i programmet Kolarctic, som finansieras inom ramen för EU:s samarbete över sina externa gränser, ENPI (European Neighbourhood and ). Programmet syftar till att stärka samarbetet mellan och nordvästra . I omfattas och i viss mån av programmet. har beslut fattats om av EU- ramen och av medlen är utbetalda. Utvärdering av EU:s strukturfondsprogram perioden –2013 En sammanfattning av resultaten av utvärderingarna av de åtta regionala strukturfondsprogrammen och de territoriella samarbetsprogrammen t.o.m. har redovisats i budgetpropositionen , utgiftsområde 19 Regional tillväxt (prop. 2013/14:1). Inga ytterligare programutvärderingar pågår . EU:s strukturfondsprogram perioden –2020 Kommissionen godkände den partnerskapsöverenskommelse som utarbetat för programperioden –2020. Partnerskapsöverenskommelsen är en övergripande strategi för de fyra Europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna): Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden. Partnerskapsöverenskommelsen är det dokument som anger övergripande politiska prioriteringar för att uppnå EU 2020-målen och stärka EU:s och konkurrenskraft. Överenskommelsen syftar även till att främja synergier och undvika överlappning mellan fonderna och att arbetet med fonderna i ökad grad ska kopplas till andra instrument på EU-nivå och nationell nivå. , Rådet för Europeiska socialfonden i och inledde ett fördjupat samarbete inom ramen för en s.k. fondsamordningsgrupp. redovisades inriktningen av gruppens arbete till (). Arbetet har fokuserat på insatser kopplade till starten av fondprogrammen. Myndigheterna har arbetat med gemensam tolkning av . Kommunikation, horisontella kriterier, regionala samverkansprocesser och förenkling är andra områden som har varit föremål för samarbete. Regionalfonden programperioden –2020 För programperioden –2020 fördelas medlen från Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) till ett antal program inom de två målen Investeringar för tillväxt och sysselsättning och Europeiskt territoriellt samarbete. Strukturfondsprogrammen för dessa två mål täcker geografiskt hela . Investering för tillväxt och sysselsättning 2014– 2020 godkände kommissionen åtta regionala strukturfondsprogram och ett nationellt regionalfondsprogram för investering för tillväxt och sysselsättning. Regionalfondens insatser syftar till stärkt regional konkurrenskraft och hållbar tillväxt. I ska programmen inriktas främst på strukturförändrande insatser inom områdena, innovation, entreprenörskap och en koldioxidsnål ekonomi. av de totala medlen om ca beräknas därför gå till dessa områden. Övriga medel går huvudsakligen till områdena informations- och kommunikationsteknologi samt hållbara transporter. av medlen går till stöd för övergången till en koldioxidsnål ekonomi. För att stödja samverkan över programgränser, möjliggöra synergieffekter mellan regional, nationell och europeisk nivå och tillföra mervärden till det regionala tillväxtarbetet som inte kan ske i en regional programstruktur ska även en del genomföras inom ramen för ett nationellt regionalfondsprogram. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Samtliga programs inriktning och avsatta medel, inklusive nationell offentlig och privat medfinansiering är –2020 följande. –Stärka forskning, teknisk utveckling och innovation, . –Öka tillgången till och användningen av informations- och kommunikationsteknik, . –Öka konkurrenskraften hos små och medelstora företag, . –Stödja övergången till en koldioxidsnål ekonomi, . –Främja hållbara transporter, . –Tekniskt stöd, . Inom det tematiska området forskning och innovation ska programmen bidra till en ökad samverkan mellan olika aktörer och områden. Det gäller bl.a. näringsliv, innovation, forskning och utveckling samt utbildning. Programmen ska även bidra till miljödriven näringslivsutveckling i alla branscher. Inom det tematiska området ökad konkurrenskraft hos små och medelstora företag ska programmen bidra till ökat entreprenörskap, utvecklat företagande och stärkt tillväxt i företag inom såväl befintliga som potentiella tillväxtområden.