prop · H20347 · 2015-01-22 00:00:00 — Skolhuvudmän som SCB vänt sig till upplever en brist på lärare med ämneskompetens inom matematik och naturvetenskap medan tillgången är god på lärare i historia och samhällsvetenskap. När det gäller lärare med inriktning mot (årskurs 1–6) kommer behovet att vara större än utbudet under början av prognosperioden men under den senare delen beräknas antalet examinerade lärare av detta slag vara större än rekryteringsbehovet. Figur 3.1 Beräknat rekryteringsbehov och beräknad examination 2011–2030 GRUNDSKOLLÄRARE SENARE ÅR OCH GYMNASIELÄRARE GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Beräknat antal examinerade lärare Beräknat antal examinerade lärare under tidsperiod som kan påverkas av förändringar i antalet nybörjare /14 analys har ett nationellt perspektiv men myndigheten redogör också kort för några analyser av regionala skillnader som SCB tagit fram för i , och . De största skillnaderna mellan regionerna gäller till exempel speciallärare/ specialpedagoger där bristerna beräknas bli betydligt större i län än i . Bristen på olika slags lärare beräknas generellt bli störst i vilket beror på befolkningsutvecklingen. STATENS DIMENSIONERING AV LÄRARUTBILDNINGEN – UTBILDAS RÄTT ANTAL LÄRARE? Bristen på lärare bedöms bli lägre i landet som helhet än i de tre storstadsregionerna. I SCB:s Arbetskraftsbarometer går de mönster som visade igen. Bristen i vissa lärargrupper såsom lärare med inriktning mot matematik och naturvetenskap kvarstår. Det är särskilt svårt att få tag på lärare i matematik och naturvetenskapliga ämnen i . Tillgången har dessutom försämrats de senaste åren.66 UKÄ planerar att påbörja arbetet med en ny långsiktig balanslägesrapport för arbetsmarknaden som också kommer att beskriva läget för olika lärarkategorier.67 Lärarutbildning erbjuds av 28 lärosäten. Av i bilaga 1 framgår vilka och hur många examenstillstånd som de olika lärosätena har samt hur många studenter som antagits till lärarprogram till vid de olika lärosätena. När det gäller ämneslärarutbildning och antalet antagna särredovisas program med inriktning mot matematik och andra naturvetenskapliga ämnen.68 Syftet med graﬁken i bilaga 1 är att ge en översiktlig och aktuell bild över lärarutbildningen.69 Uppgifterna har hämtats från UKÄ:s databas över examenstillstånd samt statistik från Universitets- och högskolerådets antagningsdatabas publicerad i augusti 2014.70 3.3Intresset för att söka lärarutbildningen Av i bilaga 1 framgår antalet antagna till olika program som leder till en lärarexamen . Lärarutbildningen tillhör inte de högskoleutbildningar som har ett högt antal sökande per utbildningsplats. Antalet förstahandssökande per antagen student har 2009–2013 varierat mellan 65Högskoleverket 2012:22 R. 66SCB, Arbetskraftsbarometern `13, Information om utbildning och arbetsmarknad, rapport 2013:3. 67Universitetskanslersämbetet, Ökande men inte tillräckligt stort intresse för lärarutbildning, Statistisk analys, . 68Vissa lärosäten erbjuder ämnesspeciﬁcerade lärarprogram medan andra erbjuder lärarprogram med ett speciﬁcerat ingångsämne. När bara ingångsämnet är speciﬁcerat krävs det att just det ämnet ska vara naturvetenskapligt för att studenterna som söker programmet ska räknas som att de sökt lärarprogram med inriktning mot något naturvetenskapligt ämne. De studenter som söker till ett program där det speciﬁcerade ingångsämnet är exempelvis samhällsvetenskap eller svenska kan emellertid senare välja att fördjupa sig i något naturvetenskapligt ämne. Eftersom det är okänt vad studenterna väljer senare under sin utbildning kan si‘rorna i graﬁken tendera att underskatta antalet lärarstudenter som kommer att fördjupa sig i ett naturvetenskapligt ämne. 70Antagningssi‘rorna gäller den andra nationella antagningsomgången. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET 1,2 och 1,4 till lärarutbildningen. Antalet är något lägre än till yrkesprogram på högskolan generellt. Där varierade antalet förstahandssökande per antagen student mellan 1,9 och 2,0. Intresset för lärarutbildningen är lägre än för yrkesprogram som leder till socionom- respektive sjuksköterskeexamen. Sett ur ett längre perspektiv, från /02, har antalet nybörjare på lärarutbildningen71 successivt minskat, men från /13 har intresset för lärarutbildningen vänt uppåt, dock från en historiskt sett låg nivå. Till ökade intresset, enligt UKÄ:s bedömning, kraftigt till lärarutbildningen mätt i antalet sökande. Emellertid kunde UKÄ konstatera att antalet nybörjare på lärarutbildningen inte ökade i samma utsträckning. Skillnaden mellan antalet sökande och antalet nybörjare kan enligt UKÄ förklaras av att många söker lärarprogram utan att vara behöriga. var en fjärdedel av de sökande obehöriga. Även antalet behöriga förstahandssökande ökade , om än inte lika kraftigt. som antas påbörjar heller inte sina studier. Av de 19Š000 förstahandssökandena återstod knappt hälften efter registreringen. Den kraftiga ökningen av antalet sökande är alltså enligt UKÄ:s analys ingen garanti för ﬂer nybörjare.72 Enligt Universitets- och högskolerådets analys av de sökande till den nationella antagningen till har antalet antagna till lärarutbildningen ökat jämfört med . Bland yrkesprogrammen har endast antalet antagna till läkarexamen ökat mer (). totalt sett har antalet sökande till högskolan ökat 2014 jämfört med året innan, som antalet platser har minskat. 73 Ökningen av totalt antal sökande och antalet behöriga sökande till lärarutbildning är jämfört med emellertid ungefär sju gånger större än den genomsnittliga ökningen av antalet sökande till samtliga utbildningar. 3.3.1Intresset för olika ämnesinriktningar UKÄ har visat att andelen nybörjare /13 framför allt ökade på lärarutbildningar som leder till ämneslärarexamen74 och grundlärarexamen.75 När Universitets- och högskolerådet gjorde en fördjupad analys av dem som vid sista ansökningsdatum hade sökt en högskoleutbildning kunde rådet urskilja vissa skillnader i antalet sökande till 71UKÄ använder begreppet lärarprogram. 72Universitetskanslersämbetet, Statistisk analys, Ökande med inte tillräckligt stort intresse för lärarutbildning, . 73UHR, Konkurrensen om högskoleplatser ökar alltmer, pressmeddelande, , UHR, Drygt 266•000 antagna till höstens högskoleutbildningar, pressmeddelande, . 74UKÄ har inte speciﬁcerat några skillnader mellan olika ämnesinriktningar. 75Universitetskanslersämbetet, Statistisk analys, Ökande med inte tillräckligt stort intresse för lärarutbildning, . STATENS DIMENSIONERING AV LÄRARUTBILDNINGEN – UTBILDAS RÄTT ANTAL LÄRARE? olika ämnen inom ämneslärarutbildningen. De ämnen som hade störst ökning av antalet förstahandssökande var historia, matematik och samhällsvetenskap när det gäller ämneslärare för gymnasieskolan.76 noterar att två av de ämnen inom ämneslärarutbildningen – historia och samhällsvetenskap – som har ﬂest sökande inte är ämnen där det råder stor brist. Vissa av de ämnen som sökts i lägst omfattning återﬁnns bland dem som SCB och identiﬁerat som bristämnen till exempel de naturvetenskapliga ämnena biologi, fysik, kemi och teknik. Tabell 3.1 Antal förstahandssökande till ämneslärarutbildning per ämne med inriktning mot årskurs 7–9 samt gymnasieskolan, vid sista ansökningsdatum för studier . Årskurs 7–9 Tio lägst sökta* Tio lägst sökta** Tio i topp (antal) Engelska (222) Franska (3) Historia (913) Italienska (3) Historia (217) Tyska (3) Engelska (907) Latin (4) Idrott (139) Spanska (5) Svenska (613) Psykologi (16) Svenska (126) Kemi (8) Teknik (22) Religion (117) Modersmål (10) Musik (384) Matematik (96) Fysik (11) Religion (375) Franska (27) Teknik (17) Matematik (325) Tyska (28) Geograﬁ (60) Musik (18) Idrott (315) Naturkunskap (28) Slöjd (50) Biologi (20) Bild (130) Kemi (34) Fysik (40) andraspråk (41) andraspråk (104) kunskap (26) * Ämnet teckenspråk hade noll sökande. ** Ämnena företagsekonomi, grekiska, juridik, teckenspråk och portugisiska hade noll sökande. Källa: Statistik från Universitets- och högskolerådet över antalet sökande studenter vid sista anmälningsdatum för studier . 76Universitets och högskolerådet, Sökande till högre utbildning ht2014: fokus på lärar- och förskollärarutbildningar, Dnr. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Eftersom totalt 28 lärosäten erbjuder lärarutbildning fördelas sökande studenter över de olika lärosätena. Till exempel har de 34 respektive 40 personer som vid sista anmälningsdatum sökt ämneslärarutbildning för gymnasieskolan med inriktning mot kemi eller fysik sökt till de 12 respektive 13 lärosäten som har examenstillstånd för de ämnesinriktningarna. De 27 personer som sökt gymnasielärarutbildning med inriktning mot franska fördelas på de nio lärosäten som har sådant examenstillstånd.77 77Uppgifter om antalet lärosäten med examenstillstånd för lärarutbildning med olika ämnesinriktningar har hämtats från UKÄ:s databas över examenstillstånd. STATENS DIMENSIONERING AV LÄRARUTBILDNINGEN – UTBILDAS RÄTT ANTAL LÄRARE? GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET 4Regeringens styrning och uppföljning Kapitlet behandlar hur regeringen har styrt dimensioneringen av lärarutbildningen samt hur den har följt upp det arbete som sker ute på lärosätena. Kapitlet bygger på dokumentstudier, intervjuer med , lärosätena och skolhuvudmän samt enkät till lärosätena. 4.1Regeringens allmänna styrning av lärosätena högskolereform lade fokus på studenternas rätt att fritt välja vad de ska läsa och på lärosätenas frihet att utforma utbildningen i enlighet med de mål som satts av riksdag och regering.78 Regeringen har genomfört ytterligare förändringar som syftat till att öka lärosätenas självständighet.79 Enligt regeringen är frihet för lärosätena viktigt med hänsyn till universitetens och högskolornas särskilda roll i samhället. Dessutom ser regeringen friheten som ett sätt att åstadkomma hög kvalitet i verksamheten. Universitet och högskolor behöver också enligt regeringens mening frihet för att kunna både samverka och konkurrera e-ektivt. Regeringen har framhållit att en utveckling mot mer frihet för lärosätena måste kombineras med ett väl fungerande system för kvalitetsutvärdering samt statsmakternas behov av ekonomisk kontroll, uppföljning och ekonomiskt ansvarstagande.81 Regeringen har uttalat att proﬁlering och ökad samverkan mellan lärosätena kan öka kvaliteten i den högre utbildningen och forskningen. En ökad koncentration kan enligt regeringens uppfattning stärka utbildningsmiljöerna och öka lärosätenas konkurrenskraft, som resurserna nyttjas mer e-ektivt. Initiativet till eventuella sammanslagningar bör, enligt regeringen, tas av lärosätena själva. Regeringen har uttalat att den kan ge bidrag för att stödja frivilliga och framgångsrika samarbeten eller sammanslagningar av 1992/93:1, bet. 1992/93:UbU3, rskr. 1992/93:103; Prop.1992/93:169, bet. 1992/93:UbU14, rskr. 1992/93:103. 2009/10:149, bet. 2009/10:UbU23, rskr. 2009/10:337. 2009/10:149, s. 14, bet. 2009/10:UbU23, rskr. 2009/10:337. 2010/11:1, Budgetproposition , utgiftsområde 16, s. 65, bet. 2010/11:UbU1, rskr. 2010/11:118. STATENS DIMENSIONERING AV LÄRARUTBILDNINGEN – UTBILDAS RÄTT ANTAL LÄRARE? lärosäten om lärosätena framställer om medel, eftersom sammanslagningar och samarbeten är kostsamma att genomföra.82 4.2Regeringens viljeinriktningar angående dimensionering Regeringen aviserade i propositionen Bäst i klassen – en ny lärarutbildning att den hade för avsikt att ange tydliga viljeriktningar angående dimensioneringen av lärarutbildningen. Regeringen har därefter angett sådana viljeinriktningar genom regleringsbrev, utredningsuppdrag, uppdrag att utveckla statistik över verksamma lärare samt uppdrag om antal platser på utbildningarna. För att regeringen ska kunna styra e•ektivt behöver den också information. Uppföljningen av dimensioneringen görs på olika sätt, dels genom lärosätenas årsredovisningar, dels genom myndighetsdialoger, dels genom olika typer av o•entlig statistik. hämtar underlag om antalet lärare och lärarutbildningen från myndigheter som UKÄ, SCB, Universitets- och högskolerådet och . Det förekommer också att departementsföreträdare trä•ar representanter för lärosätena vid andra tillfällen. Dimensionering av lärarutbildningen är enligt departementet en ständigt aktuell fråga som ofta kommer upp till diskussion i forum som Lärarutbildningskonventet eller vid trä•ar med exempelvis kommuner och landsting.83 menar att det genom dessa olika kanaler har god kunskap om behoven av lärare. lyfter departementet fram problem som ﬁnns när det gäller kvaliteten och innehållet i statistiken över verksamma lärare. I regleringsbreven ﬁnns ett återrapporteringskrav riktat till de 26 statliga lärosäten som bedriver lärarutbildning, där de uppmanas rapportera sitt arbete med dimensionering av lärarutbildningen.84 Återrapporteringskravet innehåller två delar, dels en del som handlar om att dimensioneringen ska svara mot studenternas efterfrågan och 2010/11:1, Budgetproposition , utgiftsområde 16, bet. 2010/11:UbU1, rskr. 2010/11:118. 83Intervju med tjänstemän vid , . 84Regleringsbrev för avseende universitet och högskolor, U2010/5670/UH, U2011/2670/UH, U2011/4933/UH. ”Universitet och högskolor som får utfärda lärarexamen ska planera för dimensioneringen av olika inriktningar och ämneskombinationer. Dimensioneringen ska svara mot studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens nationella och regionala behov. Åtgärder och vilka överväganden som har gjorts för att informera och vägleda studenterna i detta val ska redovisas i årsredovisningen.” GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET arbetsmarknadens behov, dels en del som handlar om att lärosätena ska informera och vägleda studenterna i deras val inom lärarutbildningen. menar att återrapporteringskravet fyller en viktig funktion som signal till lärosätena att de ska arbeta strategiskt och genomtänkt med dimensioneringen av lärarutbildningen. Det är viktigt att lärosätena förstår att de är ansvariga för dimensioneringen och tar det ansvaret. Tjänstemän vid menar att det kan vara svårt för lärosätena att återrapportera på annat än på en aggregerad nivå, eftersom rapporteringen annars skulle bli mycket utrymmeskrävande i årsredovisningen. Detta problem lyfts också av ett av de lärosäten som har intervjuat.85 Ett viktigt syfte med återrapporteringskravet är att göra tydligt för lärosätena att regeringen anser att detta är en viktig fråga.86 För genomgång av årsredovisningarna se kapitel 5. 4.4Återkoppling mellan departementet och lärosätena I enkät uppger 3 av 27 svarande lärosäten att de fått återkoppling från regeringen på återrapporteringen och ett lärosätena uppger att regeringen har begärt ytterligare information. Tjänstemän från menar att de har kontakt med lärosätena om dimensioneringsfrågor främst i myndighetsdialogerna medan det i intervjuerna med lärosätena framträder en splittrad bild när det gäller i vilken grad dimensionering av lärarutbildningen diskuteras i myndighetsdialogerna med departementet eller inte. Två större lärosäten uppger att dimensioneringen av lärarutbildningen på olika sätt diskuteras i myndighetsdialogerna med departementet.87 I samband med att regeringen föreslagit att antalet platser på lärarutbildningen ska utökas förefaller dialogen med lärosätena kring antalet platser ha ökat.88 4.5Regeringens insatser för att förbättra dimensioneringen Regeringen har tillsatt en utredning som ska se över högskolans utbildningsutbud generellt.89 En särskild utredare ska beskriva utvecklingen och sammansättningen av utbildningsutbudet i högskolan de senaste 85Intervju (), . 86Intervju med tjänstemän vid , . 87Intervjuer UU och (KaU) . 88Intervju KaU, . 89Utbildningsdepartementet, Högskolans utbildningsutbud, Dir. 2014:54. STATENS DIMENSIONERING AV LÄRARUTBILDNINGEN – UTBILDAS RÄTT ANTAL LÄRARE? 20 åren ur ett helhetsperspektiv. Utvecklingen ska redovisas på både nationell nivå och lärosätesnivå. I kommittédirektiven anges bland annat att utredaren ska föreslå åtgärder för användning av ersättningsbelopp för utbildning. Det innebär att utredaren ska undersöka hur förändringar inom ramen för gällande resurstilldelningssystem ska kunna göras när dimensioneringen av en utbildning hamnar snett. 4.6Satsningar på platser och utbyggnad av lärarutbildningen ekonomiska vårproposition aviserade regeringen en utbyggnad av antalet platser på lärarutbildningen. Regeringen resonerar i propositionen kring att bristen på utbildade lärare och förskollärare är stor och att rekryteringsläget är fortsatt bekymmersamt inom vissa områden, som matematik, kemi, fysik och teknik samt specialpedagogik.90 I regleringsbrevet initierade regeringen en satsning på förskollärarutbildningen. Då ställdes krav på att lärosätena, på grund av mycket stora behov i , skulle utöka antalet nybörjarplatser på förskollärarutbildningen. I de intervjuer gjort uttrycker ett par lärosäten frustration över att på så detaljerad nivå lägger sig i antalet platser på olika utbildningar och ger dem särskilda uppdrag om detta i regleringsbrevet.91 Det handlar dels om en oro för pålagor om att öka antalet platser inom någon viss examina, utan att få kompensation för det, vilket påverkar lärosätets möjlighet att bedriva övrig utbildning, dels om att lärosätet självständigt vill avgöra vilka lärarutbildningar det vill proﬁlera sig mot.92 Vissa lärosäten uttrycker att regeringen/dessutom intresserar sig för detaljer i hur lärarutbildningen bedrivs, vilket upplevs gå stick i stäv med tanken om lärosätenas autonomi och professionalism. Ett återkommande tema i intervjuerna har varit regeringens uttalanden om att det behövs mer metodik i lärarutbildningen. Det uppfattas som en negativ signal om hur departementet ser på lärosätenas förmåga att själva garantera kvaliteten i lärarutbildningen. 90Hur satsningarna närmare ska regleras eller riktas är inte avgjort (intervju med företrädare för , ). , , och ﬁck uppdrag i regleringsbreven för budgetåren 2013 och 2014 om antal nybörjare på förskollärarutbildningen samt om att dimensionera utbildningen i samverkan med skolhuvudmän. 92Intervju (HDa), ; UU . GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET 4.6.1Uppdrag att utveckla lärarregistret är ansvarigt för den o ciella statistiken över pedagogisk personal i skola och vuxenutbildning, ofta benämnt lärarregistret. Statistiken används som underlag för uppföljning och utvärdering, men ska även användas som underlag för lärarprognoser, vilka i sin tur utgör underlag för dimensioneringen av lärarutbildningarna.93 har i uppdrag att utveckla registret över de verksamma lärarna i skolan. Regeringen har på detta sätt försökt få till ett bättre underlag för lärosätenas dimensionering av platser på lärarutbildningen. Regeringen vill att lärarregistret i högre utsträckning ska utgöra ett underlag för dimensioneringen av lärarutbildningens olika inriktningar. Registret ska ge ett mer detaljerat underlag för prognoser vad gäller tillgång och behov av lärare fördelat på olika verksamhets- och skolformer, årskurser och undervisningsämnen. Det ska göra det möjligt att följa hur stor del av undervisningen som bedrivs av lärare som är behöriga för skolformen, årskursen och ämnet.94 från kommunala och enskilda skolenheter har därför utökats de senaste åren.95 har i intervjuer med kommunala skolhuvudmän diskuterat av information om verksamma lärare. Den information som samlas in av SCB på uppdrag av lämnas i regel av de enskilda rektorerna direkt till SCB. intervjuer med kommunala skolhuvudmän visar att det förekommer att kommuner i några fall centralt kvalitetssäkrar uppgifterna eftersom de upptäckt att lämnade uppgifter varit felaktiga.96 Det kan ses som en signal om en risk för brister i de data som samlas in. Att en god överblick över verksamma lärares legitimationer skulle kunna ge kommunerna ett bättre dimensioneringsunderlag att kommunicera till lärosätena tas upp i ett par intervjuer.97 Flera intervjuade har påtalat att kommunerna skulle ha stor nytta av att få tillgång till uppgifter om vilka legitimerade lärare som ﬁnns lokalt. 93Skolverket, Pedagogisk personal i skola och vuxenutbildning /14, PM, dnr 2014:00044, . 94Detta är ett återkommande uppdrag i myndighetens regleringsbrev (regleringsbrev för avseende , ; regleringsbrev för avseende , ; regleringsbrev för avseende , ; regleringsbrev för avseende , ; regleringsbrev för avseende , ). 95Skolverket, Pedagogisk personal i skola och vuxenutbildning /14, PM, dnr 2014:00044, . 96Intervjuer kommuntjänstemän i , , , . 97Intervjuer kommuntjänstemän i , . STATENS DIMENSIONERING AV LÄRARUTBILDNINGEN – UTBILDAS RÄTT ANTAL LÄRARE? upprätta register över lokalt verksamma lärares legitimation.98 Det försvårar för kommunerna att kommunicera sitt behov av lärare till lärarutbildningarna. Det har också påpekats att det är viktigt att löpande sammanställa information över hur många studenter som ﬁnns inom lärarutbildningen och dess olika inriktningar. Det kan ge en bild av hur många som förväntas ta examen.99 Regeringen har i arbetet med att påverka lärosätena i dimensioneringsarbetet i stora delar hållit fast vid den övergripande styrﬁlosoﬁn att lärosätena ska vara självständiga. Regeringen har valt att arbeta med frågan om dimensionering genom vissa återrapporteringskrav i regleringsbreven, genom uppdrag till myndigheter och genom att tillsätta en utredning. Återrapporteringskravet är dock öppet skrivet och det är därigenom svårt för lärosätena att återrapportera. är medvetet om svårigheterna men man framhåller att ett viktigt syfte med återrapporteringskravet också är att påminna lärosätena om att frågan om antalet platser på lärarutbildningen är viktig. enkät och intervjuer tyder på att det sällan förekommer någon dialog mellan lärosätena och om frågor som rör dimensionering. Bilden är inte entydig eftersom vissa lärosäten och departementet menar att sådana samtal förs. För att förbättra statistiken över var behoven av lärare ﬁnns och kommer att uppstå har regeringen gett i uppdrag att utveckla det register som ﬁnns över verksamma lärare och deras behörigheter. Syftet är bland annat att göra prognoser över behovet av lärare. har också fått i uppdrag att tillsammans med UKÄ utarbeta en detaljerad prognos över behovet av olika lärarkategorier100. Tillgången till prognoser med bättre kvalitet skulle kunna påverka lärosätenas arbete med att fördela antalet utbildningsplatser. Från granskningen framkommer dock att det ﬁnns risk för kvalitetsbrister i den information som SCB på uppdrag av inhämtar från skolhuvudmännen. Det riskerar att leda till att informationen som registret bygger på inte håller tillräckligt god kvalitet – vilket i sin tur påverkar hur väl statistiken kan fungera som underlag för lärosätenas dimensionering av utbildningen. 98Intervjuer kommuntjänstemän i , , , , , , , . 99Högskolan i , . 100Regeringsbeslut U2014/4128/S, Uppdrag om prognos över behovet av olika lärarkategorier, . GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Regeringen har 2014 tillsatt en utredning som ska se över högskolans utbildningsutbud. I utredningens uppdrag berörs dimensioneringen av lärarutbildningen. Regeringen har vidare aviserat nya platser på Regeringens förväntan är att dessa platser riktas mot vissa bristområden. I vilken mån ett ökat antal utbildningsplatser leder till ﬂer studenter inom bristområden beror emellertid på de sökande studenternas intresse för olika inriktningar på lärarutbildningen. Regeringen har därför, för att öka intresset för vissa inriktningar och ämnen där behovet är särskilt stort, aviserat att examenspremier ska införas. De som ska kunna erhålla examenspremier är ämneslärare inom matematik, naturorienterande ämnen och teknik samt speciallärare och specialpedagoger. konstaterar sammanfattningsvis att de styrmedel regeringen har använt sig av har karaktär av punktinsatser snarare än långsiktiga förändringar av systemet som skulle kunna leda till en bättre dimensionering av lärarutbildningarna. STATENS DIMENSIONERING AV LÄRARUTBILDNINGEN – UTBILDAS RÄTT ANTAL LÄRARE?