prop · H20385 · 2015-03-17 00:00:00 — Det finns fördelar med att Arbetsförmedlingen ges möjlighet att upphandla sfi för nyanlända som omfattas av lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare (etableringslagen). Myndigheten får då möjlighet att på ett helt annat sätt än samordna och anpassa sfi med andra arbetsmarknadsinriktade insatser. Utredningen föreslår att det ska vara möjligt för Arbetsförmedlingen att upphandla sfi i kombination med arbetsmarknadspolitiska åtgärder som kan planeras i samband med upprättandet av etableringsplanen och bedöms lämpliga för den nyanlände. Upphandlad sfi blir aktuell om det bedöms effektivt och lämpligt för den enskilde att genomgå flera olika etableringsinsatser från en och samma leverantör. Det kan även finnas andra insatser som är lämpliga att kombinera i detta sammanhang, t.ex. arbetspraktik. Det blir då också möjligt att rikta in språkutbildningen mot ett visst yrkesområde eller samla personer med samma yrkes- eller utbildningsbakgrund. De enskilda utbildningsanordnare som kan upphandlas av Arbetsförmedlingen ska vara godkända huvudmän enligt vad som gäller för förslaget om valfrihetssystem. Utredningen föreslår att Arbetsförmedlingens möjlighet att upphandla sfi regleras i en egen lag. Det blir inte möjligt för kommunerna att bedriva vuxenutbildning på entreprenad med bibehållet huvudmannaskap när det införs ett valfrihetssystem. Det är inte möjligt att blanda olika upphandlingsformer för samma tjänst på samma marknad. Priskonkurrensen skulle då kunna sättas ur spel. Det kan dock uppstå situationer då ingen enskild utbildningsanordnare etablerar sig i valfrihetssystemet för att driva vissa av de kurser som en kommun eller en samverkande region tagit med i sitt utbildningsutbud. Detta förväntas främst gälla gymnasiala yrkeskurser med hög specialisering där få eller inga enskilda utbildningsanordnare har tillräcklig kompetens för att genomföra utbildningen. I sådana fall skulle en kommun stå helt utan utförare av de efterfrågade kurserna. Utredningen föreslår att rätten för kommuner, landsting och enskilda huvudmän att med bibehållet huvudmannaskap sluta avtal med en enskild fysisk eller juridisk person om att utföra uppgifter inom komvux (entreprenad) begränsas till uppgifter som avser undervisning i ämnen på gymnasial nivå som har en yrkesinriktad profil. För sfi ser utredningen inget behov av en entreprenadmöjlighet eftersom flera enskilda utbildningsanordnare bedöms etablera sig inom ramen för valfrihetssystemet. Utredningens förslag får konsekvenser för elever i vuxenutbildning samt för kommuner, enskilda utbildningsanordnare och statliga myndigheter. Förslagen om ett valfrihetssystem inom komvux innebär att eleverna själva kommer att kunna välja mellan fler utbildningsanordnare jämfört med . Eleverna kommer att få ökade möjligheter att hitta mer individualiserade lösningar inom ramen för ett bredare och mer varierat utbildningsutbud. Utredningens bedömning är att den incitamentsbaserade ersättningen till enskilda utbildningsanordnare kommer att påverka elevernas progressionstakt i positiv riktning inom sfi. På grundläggande och gymnasial nivå förväntas fler elever nå kursernas kunskapskrav. För kommunerna innebär ett valfrihetssystem inom komvux att enskilda utbildningsanordnare kan bli godkända som huvudmän för utbildningen och etablera sig i kommunen. Detta kan påverka hur kommunerna kommer att organisera sin egen verksamhet. Skyldigheten att tillhandahålla rättighetsstyrd utbildning inom komvux kvarstår dock för kommunerna om inte utbildningen på ett rimligt vis finns tillgänglig hos en enskild huvudman. Det föreslagna valfrihetssystemet med statligt godkännande av enskilda utbildningsanordnare som huvudmän innebär att upphandling av utbildning enligt inte blir aktuell. De föreslagna ersättningsmodellerna för sfi respektive grundläggande och gymnasial nivå innebär minskad administration för kommuner som upphandlar utbildningen. Kommuner som inte upphandlar utbildning kan behöva utveckla administrativa system för utbetalning av ersättning till enskilda utbildningsanordnare. Erfarenhet av detta finns i de flesta kommunerna, bl.a. från utbetalning av bidrag till fristående skolor. Kommunerna har kostnadsansvaret för komvux oavsett om utbildningen bedrivs i egen regi eller upphandlas. Ersättningsnivåer i valfrihetssystemet ska fastställas av kommunerna med kommunens kostnad för den egna verksamheten som utgångspunkt. Förslagen om valfrihetssystem bedöms bli kostnadsneutrala för kommunerna eftersom det inte medför någon förändring av antalet genomförda utbildningar eller förändrade kostnadsnivåer för de enskilda utbildningarna. Etablering och egenförsörjning är viktiga mål för utbildningsinsatserna. Sammantaget bör förslagen leda till positiva samhällsekonomiska konsekvenser i form av t.ex. minskat försörjningsstöd och ökade skatteintäkter för kommunerna. För enskilda utbildningsanordnare innebär förslagen främst att de kan etablera sig i samtliga kommuner i landet med verksamhet. För anordnarna blir det mer långsiktighet och stabilitet i verksamheten genom att ett godkännande som huvudman gäller tills vidare i stället för de tidsbegränsade verksamhetsperioder som upphandlas enligt . Enskilda utbildningsanordnare kan i betydligt högre utsträckning än tidigare utforma sin verksamhet enligt egna idéer, vilket också ökar möjligheten att nischa verksamheten och konkurrera med en egen profil. Detta bör också leda till att verksamhetsutvecklingen och innovationsgraden hos de enskilda utbildningsanordnarna kommer att öka. Enskilda utbildningsanordnare kan nu i högre utsträckning konkurrera med bra kvalitet i stället för med låga anbud. Förslaget att Arbetsförmedlingen ges möjlighet att upphandla sfi för etableringsgruppen i kombination med arbetsmarknadspolitiska åtgärder innebär att myndigheten ges större möjlighet att samordna de aktiviteter som ska ingå i en etableringsplan. Möjligheten att upphandla sfi medför ökade kostnader för Arbetsförmedlingen. Ett valfrihetssystem inom komvux innebär ett utökat uppdrag för Skolinspektionen när det gäller tillståndsgivning, tillsyn och kunskapsspridning. Kostnadseffekterna av detta bedöms dock bli begränsade. Förslaget om ämnet svenska som andraspråk innebär behov av en ny kursplan som ska ta fram. ska också ta fram s.k. riksprislistor för sfi och för rättighetsstyrda kurser på grundläggande och gymnasial nivå. Kostnader för detta bedöms rymmas inom befintliga ramar. Betänkandets lagförslag (SOU 2013:76) Förslag till lag om vuxenutbildning i svenska för invandrare kombinerad med arbetsmarknadspolitiska åtgärder; Härigenom föreskrivs följande. 1 § En enskild huvudman för vuxenutbildning i svenska för invandrare enligt skollagen (2010:800) får på uppdrag av Arbetsförmedlingen och mot särskild ersättning anordna sådan utbildning för personer som Arbetsförmedlingen utser. Arbetsförmedlingen får bara lämna ett sådant uppdrag i kombination med åtgärder som ingår i ett arbetsmarknadspolitiskt program enligt lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program. 2 § Utbildning enligt denna lag får endast tillhandahållas för personer som har en etableringsplan enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. 3 § Huvudmannen ansvarar för att eleven har tillgång till sådan vägledning som anges i 2 kap. 29 § skollagen (2010:800). För utbildningen tillämpas i övrigt bestämmelserna i skollagen om vuxenutbildning i svenska för invandrare med de undantag som framgår av denna lag. 4 § Bestämmelserna i 20 kap. 25–27 §§ skollagen (2010:800) om samverkan med arbetslivet gäller inte för utbildning enligt denna lag. 5 § Bestämmelserna i 20 kap. 9, 9 b och 30-34 §§ skollagen (2010:800) om rätt att delta, mottagande, antagning, rätt att fullfölja utbildningen och möjligheten att på nytt beredas plats gäller inte för utbildning enligt denna lag. 6 § Bestämmelsen i 27 kap. 13 § skollagen (2010:800) om att beslut av en enskild huvudman får överklagas hos gäller inte utbildning enligt denna lag. 7 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om utbildning enligt denna lag. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i semesterlagen (1977:480) Härigenom föreskrivs i fråga om semesterlagen (1977:480) att 17 b § ska ha följande lydelse. Frånvaro från arbetet är semesterlönegrundande när det gäller 1.ledighet med anledning av risk för överförande av smitta, a) om arbetstagaren är berättigad till smittbärarersättning b) om frånvaron under intjänandeåret inte överstiger , 2.ledighet enligt lagen (1988:1465) om ledighet för närståendevård, om frånvaron under intjänandeåret inte överstiger , 3.ledighet för utbildning som till väsentlig del avser fackliga eller med facklig verksamhet sammanhängande frågor eller för ersättningsberättigande teckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF), om frånvaron under intjänandeåret inte överstiger och ledigheten inte ger rätt till semesterlön enligt någon annan lag, 4.ledighet på grund av grundutbildning om eller repetitionsutbildning enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt, om frånvaron under intjänandeåret inte överstiger , eller (1986:163) om rätt till ledighet för (1986:163) om rätt till ledighet för svenska för invandrare. I en frånvaroperiod enligt första stycket räknas in även dagar när arbetstagaren inte skulle ha utfört arbete. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2010:1224. Förslag till lag om ändring i lagen (1986:163) om rätt till ledighet för utbildning i svenska för invandrare Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1986:163) om rätt till ledighet för utbildning i svenska för invandrare att rubriken till lagen samt 1 och 3 §§ ska ha följande lydelse. Lag om ändring i lag Lag (1986:163) om rätt till (1986:163) om rätt till ledighet för utbildning i svenska för En arbetstagare som har antagits En arbetstagare som har antagits till utbildning i svenska för svenska för invandrare 20 kap. utbildning vid folkhögskola enligt skollagen (2010:800) har rätt att 22 eller 24 kap. skollagen vara ledig från sin anställning för (2010:800) har rätt att vara ledig att delta i undervisningen enligt från sin anställning för att delta i bestämmelserna i denna lag. elserna i denna lag. Tid under vilken en arbetstagare är ledig enligt denna lag räknas som arbetad tid vid tillämpning av andra författningar. Om en överenskommelse har träffats om utbildning i svenska för invandrare eller motsvarande utbildning vid folkhögskola enligt 22 eller 24 kap. skollagen (2010:800) på arbetstid vid ett samråd som avses i 22 kap. 9 § skollagen, har en arbetstagare som vill delta i utbildningen rätt till den ledighet som behövs för att göra detta. Om det inte träffas en överenskommelse enligt första stycket, har en arbetstagare rätt till ledighet för att delta i utbildning i svenska för invandrare eller motsvarande 1Senaste lydelse 2013:616. 2Senaste lydelse 2010:863. Om en överenskommelse har träffats om vuxen- utbildning i svenska för invandrare enligt 20 kap. skollagen (2010:800) på arbetstid vid ett samråd som avses i 20 kap.27 § skollagen, har en arbetstagare som vill delta i utbildningen rätt till den ledighet som behövs för att göra detta. Om det inte träffas en överenskommelse enligt första stycket, har en arbetstagare rätt till ledighet för att delta i vuxenutbildning i svenska för invandrare utbildning vid folkhögskola enligt enligt 20 kap. skollagen dels i 22 eller 24 kap. skollagen dels i form av hel ledighet i samband form av hel ledighet i samband med heltidsstudier, dels i form av med heltidsstudier, dels i form av förkortning av arbetstiden till hälften av den för arbetsplatsen hälften av den för arbetsplatsen normala arbetstiden i samband vars arbetstid är mindre än hälften vars arbetstid är mindre än hälften av den för arbetsplatsen normala av den för arbetsplatsen normala arbetstiden har dock rätt till hel arbetstiden har dock rätt till hel ledighet i samband med deltids- Rätt till ledighet i den omfattning som följer av andra stycket har även en arbetstagare som deltar i utbildningen på tid som inte är arbetstagarens arbetstid. I ett sådant fall ska vid förkortning av arbetstiden hela ledigheten förläggas antingen till arbetsdagens början eller slut i enlighet med arbetstagarens önskemål. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i arbetsrättslig beredskapslag (1987:1262) Härigenom föreskrivs i fråga om arbetsrättslig beredskapslag (1987:1262) att 6 § ska ha följande lydelse. När denna lag ska tillämpas, gäller inte lagen (1974:981) om arbetstagares rätt till ledighet för utbildning, lagen (1979:1184) om rätt till ledighet för vissa föreningsuppdrag i skolan och lagen (1986:163) om rätt till ledighet för utbildning i svenska för invandrare. När denna lag ska tillämpas, gäller inte lagen (1974:981) om arbetstagares rätt till ledighet för utbildning, lagen (1979:1184) om rätt till ledighet för vissa föreningsuppdrag i skolan och lagen (1986:163) om rätt till ledighet för vuxenutbildning i svenska för invandrare. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2010:857. Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs i fråga om inkomstskattelagen (1999:1229) att 11 kap. 34 § ska ha följande lydelse. Följande ersättningar i samband med studier ska tas upp: 1.utbildningsbidrag för doktorander, och 2.ersättning till deltagare i teckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF). Studiestöd enligt studiestödslagen (1999:1395) ska inte tas upp. 7.statsbidrag som administreras av Specialpedagogiska skolmyndigheten för –kortare studier om funktionshinder, –kortare studier på grundskole- eller gymnasienivå som är särskilt anpassade för personer med funktionshinder, och –studier inom särskild utbildning för vuxna, eller 2.statsbidrag som administreras av för kortare studier i alfabetisering i samiska. Ersättning enligt lagen (2010:538) om prestationsbaserad stimulansersättning inom utbildning i svenska för invandrare ska inte tas upp. Ersättning enligt lagen (2010:538) om prestationsbaserad stimulansersättning inom vuxenutbildning i svenska för invandrare ska inte tas upp. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2012:415. Förslag till lag om ändring i lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare att 7 § ska ha följande lydelse. Etableringsplanen ska utformas tillsammans med den nyanlände och i samverkan med berörda kommuner, myndigheter, företag och organisationer. Planen ska omfatta högst 24 månader och minst innehålla 1. utbildning i svenska för 1. vuxenutbildning i invandrare eller motsvarande ut- svenska för invandrare eller mot- för den som har rätt att svarande utbildning för den som har rätt att delta i sådan utbildning skollagen (2010:800), enligt skollagen (2010:800), 3.aktiviteter för att underlätta och påskynda den nyanländes etablering Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2010:858. Förslag till lag om ändring i lagen (2010:538) om prestationsbaserad stimulansersättning inom utbildning i svenska för invandrare Härigenom föreskrivs att rubriken till lagen (2010:538) om prestationsbaserad stimulansersättning inom utbildning i svenska för invandrare samt 1, 2 och 4 §§ ska ha följande lydelse. Prestationsbaserad stimulansersättning inom utbildning i svenska för invandrare (sfi-bonus) lämnas till en nyanländ invandrare som Prestationsbaserad stimulansersättning inom vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi-bonus) lämnas till en nyanländ invandrare som 1.har fyllt 18 men inte , 2.har beviljats uppehållstillstånd enligt 5 kap. 1, 2, 3, 3 a, 4 eller 6 §, 12 kap. 18 §, 21 kap. eller 22 kap. utlänningslagen (2005:716), och 3.uppfyller villkoren enligt 2 och 3 §§. Med utbildning i svenska för invandrare avses i denna lag även en motsvarande utbildning vid folkhögskola enligt 24 kap. skollagen (2010:800). Sfi-bonus lämnas till en nyanländ som inom den tidsperiod som anges i 3 § har deltagit i utbildning i svenska för invandrare och uppnått betyg för godkänt resultat enligt något av följande alternativ: –kurs B på studieväg 1, –kurs C på studieväg 2, eller Sfi-bonus lämnas till en nyanländ som inom den tidsperiod som anges i 3 § har deltagit i vuxenutbildning i svenska för invandrare och uppnått betyg för godkänt resultat enligt något av följande alternativ: – kurs B, C eller D på studieväg – kurs B eller C på studieväg 2, 1 Senaste lydelse 2010:878. 2 Senaste lydelse 2013:155. – kurs D på studieväg 3.Sfi-bonus lämnas med1. en halv bonus för den som har uppnått betyg för godkänt resultat i utbildning i svenska för invandrare på kurs B på studieväg 1,2. två tredjedels bonus för den som har uppnått betyg för godkänt resultat i utbildning i svenska för invandrare på kurs C på studieväg 2, och3. en hel bonus för den som har uppnått betyg för godkänt resultat i utbildning i svenska för invandrare på kurs D på studieväg 3. Sfi-bonus lämnas på studieväg 1 med 1. en halv bonus för den som har uppnått betyg för godkänt resultat i vuxenutbildning i svenska för invandrare på kurs B, 2. två tredjedels bonus för den som har uppnått betyg för godkänt resultat i vuxenutbildning i svenska för invandrare på kurs C, och 3. en hel bonus för den som har uppnått betyg för godkänt resultat i vuxenutbildning i svenska för invandrare på kurs D. Sfi-bonus lämnas på studieväg 2 med 1. två tredjedels bonus för den som har uppnått betyg för godkänt resultat i vuxenutbildning i svenska för invandrare på kurs C, och 3. en hel bonus för den som har uppnått betyg för godkänt resultat i vuxenutbildning i svenska för invandrare på kurs C. Sfi-bonus lämnas på studieväg 3 med en hel bonus för den som har uppnått betyg för godkänt resultat i vuxenutbildning i svenska för invandrare på kurs D. Sfi-bonus lämnas med högst en hel bonus. För en nyanländ som får sfibonus enligt första, andra eller tredje stycket ska redan utbetald sfi-bonus räknas av. Denna lag träder i kraft . 3 Senaste lydelse 2013:155. Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800)10 dels att 20 kap. 15 §, 22 kap. och 24 kap. 11−15 §§ ska upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före 24 kap. 11 § ska utgå, dels att nuvarande 20 kap. 24–35 §§ ska betecknas 20 kap. 35–46 §§ och att nuvarande 23–29 kap. ska betecknas 22–28 kap., dels att 1 kap. 1, 3 och 12 §§, 2 kap. 2, 5, 7, 23, 26, 29 och 31 §§, 3 kap. 5, 6 och 13 §§, 4 kap. 2 och 16 §§, 5 kap. 5, 17, 19 och 22 §§, 6 kap 10 §, 7 kap. 2 §, 14 kap. 7 och 11 §§, 18 kap. 2 §, 20 kap. 1–4, 6, 7–9, 11, 13, 14 och 19–22 §§, 21 kap. 2, 11 och 16 §§, 22 kap. 2, 4, 6 och 8 §§, 23 kap. 1 och 10 §§, 25 kap. 3 och 24 §§, 26 kap. 7 §, 27 kap. 2, 3, 5, 7 och 12–15 §§ och 28 kap. 11, 18, 19, 26 och 27 §§ samt rubrikerna närmast före 20 kap. 22 § ska ha följande lydelse, dels att rubrikerna närmast före 20 kap. 24, 25, 30, 32 och 34 §§ ska sättas närmast före 20 kap. 37, 38, 43, 45 respektive 47 §, dels att det i lagen ska införas nitton nya paragrafer i 20 kap. 8 a, 9 a, 9 b, 15, 22 a, 24–34 och 47–51 §§, samt närmast före 20 kap. 15, 22 a, 24, 25, 28, 30, 32, 47 och 51 §§ nya rubriker av följande lydelse. Denna lag innehåller bestämmelser om skolväsendet. Utbildning inom skolväsendet anordnas av det allmänna och av enskilda enligt 2 kap. – särskild utbildning för vuxna, och 10 Senaste lydelse av 22 kap. 7 § 2010:1311 22 kap. 11 § 2010:877 22 kap. 21 § 2012:877 22 kap. 21 § 2012:109 22 kap. 22 § 2012:109 22 kap. 24 § 2012:109. – utbildning i svenska för invandrare. I skolväsendet ingår också fritidshem som kompletterar utbildningen i förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan och vissa särskilda utbildningsformer. I denna lag avses med –elev: den som deltar i utbildning enligt denna lag med undantag för barn i förskolan, –fristående fritidshem: sådant fritidshem som bedrivs av en enskild och som avses i 2 kap. 7 § andra stycket, –fristående förskola: förskoleenhet vid vilken en enskild bedriver utbildning i form av förskola, – fristående skola: skolenhet vid – fristående skola: skolenhet vid vilken en enskild bedriver utbild- vilken en enskild bedriver utbild- ning inom skolväsendet i form av ning inom skolväsendet i form av förskoleklass, grundskola, särskola, gymnasieskola, asiesärskola eller sådant fritidshem som avses i 2 kap. 7 § första som avses i 2 kap. 7 § första –förskoleenhet: av huvudman för förskola organiserad enhet som omfattar verksamhet i en eller flera förskolebyggnader som ligger nära varandra och till enheten knuten verksamhet som inte bedrivs i någon förskolebyggnad, –skolenhet: av huvudman för annan skolform än förskola organiserad enhet som omfattar verksamhet i en eller flera skolbyggnader som ligger nära varandra och till enheten knuten verksamhet som inte bedrivs i någon skolbyggnad, –undervisning: sådana målstyrda processer som under ledning av lärare eller förskollärare syftar till utveckling och lärande genom inhämtande och utvecklande av kunskaper och värden, och –utbildning: den verksamhet inom vilken undervisning sker utifrån bestämda mål. Lagen är uppdelad i 29 kapitel. Lagen är uppdelad i 28 kapitel. –inledande bestämmelser (1 kap.), –huvudmän och ansvarsfördelning (2 kap.), –barns och elevers utveckling mot målen (3 kap.), –kvalitet och inflytande (4 kap.), –trygghet och studiero (5 kap.), –åtgärder mot kränkande behandling (6 kap.), –skolplikt och rätt till utbildning (7 kap.), –förskolan (8 kap.), 11 Senaste lydelse 2011:189. –förskoleklassen (9 kap.), –(10 kap.), –grundsärskolan (11 kap.), –specialskolan (12 kap.), –sameskolan (13 kap.), –fritidshemmet (14 kap.), –gymnasieskolan (15–17 kap.), –gymnasiesärskolan (18 och 19 kap.), –vuxenutbildning (20 kap.), –särskild utbildning för vuxna (21 kap.), –utbildning i svenska för invandrare (22 kap.), (23 kap.), (22 kap.), (24 kap.), (23 kap.), – annan pedagogisk verksamhet – annan pedagogisk verksamhet (25 kap.), (24 kap.), – tillsyn, statlig kvalitets- – tillsyn, statlig kvalitets- granskning och nationell uppfölj- granskning och nationell uppfölj- ning och utvärdering (26 kap.), ning och utvärdering (25 kap.), nämnd och Lärarnas ansvars- nämnd och Lärarnas ansvars- (27 kap.), (26 kap.), – överklagande (28 kap.), och – överklagande (27 kap.), och (29 kap.). (28 kap.). Kommuner är huvudmän för förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning, särskild utbildning för vuxna, utbildning i svenska för invandrare och fritidshem, om inte annat följer av 4 §. I varje kommun ska det finnas en eller flera nämnder som ska fullgöra kommunens uppgifter enligt denna lag. Om kommunens uppgifter fullgörs av flera nämnder ska varje sådan nämnd, i den utsträckning det begärs, lämna de uppgifter som behövs för att administrera fördelningen av platser i förskola och i sådan verksamhet som avses i 25 kap. till de övriga nämnderna. Kommuner är huvudmän för förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning, särskild utbildning för vuxna och fritidshem, om inte annat följer av 4 §. I varje kommun ska det finnas en eller flera nämnder som ska fullgöra kommunens uppgifter enligt denna lag. Om kommunens uppgifter fullgörs av flera nämnder ska varje sådan nämnd, i den utsträckning det begärs, lämna de uppgifter som behövs för att administrera fördelningen av platser i förskola och i sådan verksamhet som avses i 24 kap. till de övriga nämnderna. skola, grundsärskola, skola, gymnasiesärskola, kommun- al vuxenutbildning och fritidshem. den enskilde har förutsättningar att den enskilde har förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för följa de föreskrifter som gäller för utbildningen och utbildningen inte utbildningen och utbildningen inte på lång sikt för eleverna eller för på lång sikt för eleverna eller för den del av skolväsendet som