prop · H3031d7 · 2015-09-21 00:00:00 — Krigsförbandens duglighet har dock i många fall inte nått tillfredsställande nivå för att möta kravet på tillgänglighet vid höjd beredskap. Huvuddelen av förbanden i insatsorganisationen bör normalt vara tillgängliga och inget förband bör normalt ha en beredskap överstigande I diagram 3.1 nedan redovisas resultatindikatorn andelen av befattningarna i insatsorganisationen exklusive hemvärn som enligt Försvarsmakten är tillgängliga . Diagram 3.1 Andel befattningar i insatsorganisationen som har en ansatt beredskap Källa: Försvarsmakten. I diagrammet redovisas hur andelen har förändrats . Andelen befattningar i insatsorganisationen, exklusive hemvärnsförband, som enligt Försvarsmakten finns tillgängliga har successivt ökat. Detta indikerar att Försvarsmakten allt bättre uppfyller beredskapskravet att huvuddelen av förbanden normalt bör vara tillgängliga . , liksom många av länder, strävar efter att på ett rationellt sätt använda, vidmakthålla och utveckla militära förmågor. Ett sätt att nå detta mål är att fördjupa det internationella samarbetet t.ex. genom att metodiskt arbeta för ökad interoperabilitet och nya övningsformer. har till FN, EU och Nato anmält förband till internationella styrkeregister. P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 register sammanställer de resurser som efter nationellt beslut kan bidra till internationella insatser under ledning av FN, EU eller Nato. Inom ramen för dessa samarbeten genomför Försvarsmakten bl.a. utbildnings- och övningsverksamhet, erfarenhetsutbyte och deltagande i internationella insatser. fattade Nato formellt beslut om deltagande i Enhanced Opportunities Programme (EOP) för en period . EOP innebär möjligheter till ett fördjupat samarbete som omfattar bl.a. politiska konsultationer, deltagande i övningsplanering och tillgång till kvalificerade övningar samt erfarenhets- och informationsutbyte. Det fördjupade samarbetet medför ökad färdighet för Försvarsmaktens personal, en förbättrad interoperabilitet och en ökad operativ förmåga. Samarbetet ökar även civila myndigheters förmåga att bidra till både nationella och internationella insatser. har flera aktiviteter och samarbeten genomförts. har anmälda förband till Natos snabbinsatsstyrkas reservstyrkeregister, NATO Response Forces’ Response Forces Pool. undertecknade ett samförståndsavtal med Nato om värdlandsstöd. träder i kraft först efter det att lämnat sitt godkännande och meddelat Nato att alla krav därmed uppfyllts. beslutade regeringen om ett uppdrag till Försvarsmakten som innebär att myndigheten ska vidta de förberedelser som behövs för att säkerställa att ska kunna uppfylla sina åtaganden enligt samförståndsavtalet. Försvarsmaktens engagemang i förmågeutvecklingsprojekt inom den europeiska försvarsbyrån, , har fortsatt . Exempel på sådana projekt är tillvaratagande av analyskunskaper för att säkerställa förmåga till teknisk destruering av hemmagjorda bomber, en EU-gemensam modulär sjukvårdsförmåga för internationella insatser, utbyte av reservdelar med andra länder för bättre tids- och kostnadseffektivitet, en instruktörutbildning för taktiskt helikopterflyg samt utbyte av sjölägesinformation. Ett flertal internationella övningar har genomförts med deltagande av förband från olika stridskrafter. Exempel på övningar med P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 stort deltagande från Försvarsmakten är Cold Response 14, Northern 14, Open Spirit 14, 14 och Baltops 14. har det nordiska försvarssamarbetet utvecklats och utökats ytterligare, såväl multilateralt inom ramen för samarbetsformatet Nordic Defence Cooperation (Nordefco) som bilateralt. Inom Nordefco har ytterligare steg tagits för att fördjupa det nordiska samarbetet. Exempel på detta är framtagandet av handlingsplaner för att inrätta en gemensam luftlägesbild, säker kommunikation, reducerad byråkrati och utveckling av CBT (Cross Border Training) med fokus på alternativ landningsplats. genomförde Försvarsmakten sammanlagt 153 Nordefco-relaterade aktiviteter, förutom det gränsöverskridande samarbetet mellan flygstridskrafterna, Cross Border Training (CBT). Detta är en ökning i förhållande till 2013 då 133 aktiviteter genomfördes. Beslut fattades om att även inkludera i . etablerades det nordisk-baltiska kapacitetsuppbyggnadsinitiativet, NBAP. Den 2–genomfördes flygövningen på . Detta var första gången svenskt stridsflyg deltog i en övning på . undertecknade försvarsministrarna i och en handlingsplan som beskriver hur försvarssamarbetet mellan och kan fördjupas. Samtliga stridskrafter och även försvarsdepartementen omfattas av planen. Förslagen i handlingsplanen har utretts gemensamt av försvarsmakterna som inkom med en slutredovisning . presenterades resultatet av en parallell process som pågått . Arbetet har syftat till att utreda behoven och möjligheterna för ett operativt bilateralt försvarssamarbete, utbyte av information om våra länders förmågor och bedömning av interoperabiliteten mellan försvarsmakterna. Avsikten är att det bilaterala samarbetet även ska omfatta operativ planering och förberedelser för gemensamt användande av civila och militära resurser i olika scenarier. Exempel på detta kan vara hävdandet av respektive lands territoriella integritet eller utövande av rätten till självförsvar enligt artikel 51 i . och sådana förberedelser ska vara ett komplement till, men skilda från, respektive lands nationella planering. Samarbetet innebär en möjlighet till gemensamt agerande, men inte några utfästelser. Regeringen gav (Fö2014/02043/SI) Försvarsmakten i uppdrag att, tillsammans med sin danska motsvarighet, undersöka förutsättningarna för fördjupat försvarssamarbete med . Regeringens bedömning är att den säkerhetspolitiska utvecklingen i vårt närområde stärker behovet av ett fördjupat bilateralt och nordiskt samarbete. Inom försvarsområdet finns, utifrån ett svenskt perspektiv, egentligen inga andra principiella begränsningar än att samarbetet inte innebär ömsesidiga försvarsförpliktelser. Ett långtgående samarbete med ett eller flera nordiska länder är avgörande för att möjliggöra effektivare resursanvändning och ökad militär förmåga. Det stärker därtill de nordiska ländernas förmåga att verka tillsammans och ökar tröskeln för konflikter och incidenter i vårt närområde. Regeringen bedömer att utvecklingen av ledningsförbanden i stora drag motsvarar beslut och regeringens inriktningsbeslut för perioden –2014. Arbetet med införandet av Försvarsmaktens ledningssystem för insatsorganisationen och materiel till NBG 15 har fortsatt , även om förseningar av viss ledningssystemmateriel föreligger. Bristande tillgänglighet inom sambands- och ledningssystem har medfört begränsningar i verksamheten och uppbyggnaden av krigsförbanden även inom övriga stridskrafter. Regeringen avser fortsatt noga följa införandet av Försvarsmaktens ledningssystem för insatsorganisationen, särskilt avseende markstridskrafterna. Försvarsmakten anger att planeringen inför NBG 15 och Minusma medförde resurskonflikter , både ur ett personellt och ur ett materiellt perspektiv. Myndigheten har arbetat kontinuerligt med att analysera och hantera dessa konflikter. Liksom föregående år har personalsituationen varit ansträngd inom ledningsområdet, t.ex. avseende officerare med ledningssystemkompetens. För att förbättra förutsättningarna för kompetensförsörjning på har Försvarsmakten omdisponerat personal från ledningsförbanden till officersutbildningsverksamheten. Detta har påverkat krigsförbandsutvecklingen negativt, men myndigheten har bedömt omdisponeringen som nödvändig för den långsiktiga kompentensförsörjningen. har följande lednings- och underrättelseförband vidmakthållits och vidareutvecklats: –ett högkvarter med stabsförband, –ett rörligt operativt ledningsförband (/FHQ), –en sambandsbataljon, –en ledningsplatsbataljon, –en telekrigsbataljon, –ett it-försvarsförband med Computer Emergency Response Team (CERT), –ett psyopsförband, –FM centrum för meteorologi och oceanografi (METOCC), –FM telekrigsstödenhet (TKSE), –ett telenät- och markteleförband (FMTM), –fyra regionala staber, –en nationell underrättelseenhet (NUE) samt –ett specialförband. Försvarsmaktens utökade verksamhet har bidragit positivt till utvecklingen av ledningsförbanden. De i NBG 15 ingående ledningsförbanden har genomfört förberedelser, bl.a. övnings- och utbildningsverksamhet, inför beredskapsperioden med början . De regionala staberna har bidragit till en god förmåga att samverka med andra myndigheter och lämna stöd till samhället. Försvarsmakten har även genomfört ett arbete för att skapa en lägesbild i informationsmiljön. Flera övningar genomfördes inom ledningsområdet , bl.a. den nationella operativa ledningsövningen 14, den multinationella stabsövningen 14 och tre fältövningar med deltagare från samtliga stridskrafter och Högkvarteret, som sammantaget bidragit till utvecklingen av Försvarsmaktens ledningsförmåga. De i NBG 15 ingående ledningsförbanden har deltagit i övningsverksamhet inför beredskapsperioden P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 Beredskapsövningar har genomförts som en följd av anslagsförstärkningen till Försvarsmakten. Delar av ledningsförbanden har deltagit i insatsen i , vilket bidragit till kompetensutveckling vid förbanden. Ledningsförbanden har också lämnat ett omfattande stöd till samhället vid bekämpningen av branden i . Följande förband som ska vara tillgängliga har varit anmälda till internationella styrkeregister: –ett rörligt operativt ledningsförband/Force Headquarters (/FHQ), –ett kompani ur ledningsbataljon samt –en sambandspluton ur sambandsbataljon. har regeringen inte fattat beslut om några anskaffningar. Följande viktigare materiel har beställts av Försvarsmakten : –anskaffning av kommunikationsnod, –anskaffning av materiel till telekrigsbataljon, –anskaffning av Stridsledningssystem Bataljon (SLB) steg 2 samt –anpassning av telekom ledningsplatser. har bl.a. följande materiel tillförts: –uppgradering av radaranläggning 870, –IFF-antenn på korvett typ , –stabshytt och teknikhytt, De materiella bristerna inom området kan i flera fall kopplas till markförbandens brist på sambands- och ledningssystem. Flera viktiga system så som kommunikationsnod, SLB och telekom för ledningsplatser kommer att bidra till att täcka dessa brister. Regeringen konstaterar dock att beställningen av radioapparater – en av de viktigaste komponenterna för ledningsförmågan – har skjutits framåt i tiden. Regeringen avser följa detta för att undvika ett förmågeglapp i och med att äldre radio fasas ut. P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 Regeringen bedömer att utvecklingen av logistikförbanden i stora drag motsvarar beslut och regeringens inriktningsbeslut för perioden –2014. Uppbyggnaden och förberedelserna inför deltagandet i Minusma samt deltagande i underrättelseoperationen i har medfört omplanering och prioritering av uppgifter. Försvarsmakten redovisar att arbetet med Minusma och NBG 15 har bidragit till ett intensivt år för logistikförbanden. Även införandet av det integrerade resurs- och ekonomiledningssystemet Prio har krävt mycket arbete. har följande logistikförband vidmakthållits och vidareutvecklats: –en operativ ledningsteknisk bataljon, –en teknisk bataljon, –två logistikbataljoner, –två sjukhuskompanier, –två sjukvårdsförstärkningskompanier, –ett transportledningskompani, –Försvarsmaktens logistik (FMLOG) stab samt –tre nationella logistikstödsenheter (National Support Element, NSE). 1.Sjukhuskompaniet sattes upp och 2.Logistikbataljonen påbörjade uppfyllnad av materiel och personal. De delar av logistikförbanden som ingår i NBG 15 har utbildats och rekryterats löpande och har deltagit i övnings- och utbildningsverksamhet inför beredskapsperioden . Logistikförbanden har övat och ökat sin förmåga att stödja armé- och flygförband. Försvarsmakten uppger att förstärkningarna av anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap bidragit till detta. Genom övningsverksamheten har logistikförbanden också prövat ett nytt logistikbaskoncept. Personalen i omstruktureringsstyrkan i har avslutat sin verksamhet och hantering av hemtagen materiel från Isaf har bidragit till kompetensutveckling. Följande förband som ska vara tillgängliga har varit anmälda till internationella styrkeregister: –en teknisk pluton samt –en sjukvårdspluton. Materielläget för logistikförbanden har varit ansträngt, bl.a. till följd av förberedelser inför Minusma. Bristerna har främst gällt lastbilar, funktionscontainrar, truckar, hjullastare, lasthanteringsutrustning, reservdels- och verktygssatser samt sambands- och ledningssystemmateriel. Försvarsmakten har arbetat för att öka tillgängligheten till befintlig materiel i syfte att till del täcka bristerna. Därigenom har också situationen avseende förberedelserna för NBG 15 förbättrats. Försvarsmakten anger att bristerna kommer att kunna åtgärdas helt först på . Bristande tillgänglighet till logistikmateriel har medfört begränsningar i verksamheten och uppbyggnaden av insatsorganisationen. Vidare har bl.a. följande materiel tillförts logistikförbanden: –kroppsskydd 12, –ballistiska skyddsglasögon/laserskyddslinser, –övervakningsmonitor 5 T, –container för livsmedel och elverk samt –säkerhetsmateriel för firning/klättring. Regeringen avser fortsatt följa Försvarsmaktens arbete med att åtgärda bristerna, men konstaterar att Försvarsmakten gjort nödvändiga prioriteringar t.ex. avseende Minusma och NBG 15. Regeringen bedömer att utvecklingen av arméstridskrafterna i stora drag motsvarar beslut och regeringens inriktningsbeslut för perioden –2014. Förberedelser för insatsen i , Minusma, har påverkat den materiella tillgängligheten vid delar av arméns krigsförband. Personal- uppfyllnaden avseende kontinuerligt tjänstgörande soldater (GSS/K) vid arméförbanden har varit god, medan uppfyllnaden av tjänstgörande soldater (GSS/T) fortsatt varit ansträngd. Nationell och internationell beredskap har upprätthållits. har övningsverksamheten för arméstridskrafterna fokuserat på förberedelser inför insatser, internationell beredskap och förmågeuppbyggnad vid krigsförbanden. har följande arméförband vidmakthållits: –två brigadstaber, –fem mekaniserade bataljoner, –en motoriserad skyttebataljon, –en lätt skyttebataljon, –tre stridvagnskompanier, –två artilleribataljoner, –två luftvärnsbataljoner, –en jägarbataljon, –en underrättelsebataljon, –en säkerhetsbataljon, –två ingenjörsbataljoner, –två militärpoliskompanier, –ett CBRN-kompani (förband för skydd mot kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära stridsmedel), –ett tungt transportkompani, –en livbataljon samt –fyrtio hemvärnsbataljoner. Delar ur arméförbanden har genomfört övningar inom bataljons ram, med begränsade målsättningar. Andra delar ur arméstridskrafterna har deltagit i övningsverksamhet inom brigads ram under den multinationella övningen Cold Response samt den nationella övningen Brigstri. I och med det planerade återtagandet av brigadförmågan har deltagandet vid dessa övningar gynnat uppbyggandet av den nationella förmågan att verka i brigads ram. genomfördes övningen Joint Action tillsammans med NBG15-länderna. Övningens fokus var interoperabilitet, samövning av förbandet och stridsträning, för att därigenom pröva förbandets förmåga att lösa stridsgruppens huvuduppgifter. Övningen genomfördes med gott resultat. Utöver detta har arméstridskrafterna planerat och genomfört utökade beredskapsövningar bl.a. i och på . Arméstridskrafterna har genom deltagande i internationella insatser vidmakthållit förmågan att genomföra markoperationer och att samverka med andra länder. Arméstridskrafterna har stöttat insatserna i och , P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 samt bidragit med personal till utbildningsinsatsen i . Erfarenheterna från de internationella insatserna gynnar deltagande förbands förmåga att agera tillsammans med andra länder och organisationer i internationella miljöer. Påverkan på den materiella tillgängligheten vid delar av arméstridskrafternas krigsförband i och med förberedelserna inför Minusma anses som rimliga. Skarp verksamhet är prioriterad. Hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna har genomfört krigsförbandsövningar (KFÖ) samt särskilda övningar för förband (SÖF). Försök med införande av granatkastare till hemvärnet har inletts. Försöket kommer fortsätta . Hemvärnets stöd till samhället har omfattat med ett flertal betydande och efterfrågade stödinsatser till samhället. Detta innebär en ökning med över i förhållande till 2013. Bland de största stödinsatserna utmärker sig branden i och översvämningarna i . Följande förband som ska vara tillgängliga har varit anmälda till internationella styrkeregister: –en mekaniserad bataljon, –ett ingenjörkompani, –ett militärpolisförband, –en CBRN-insatsstyrka, –en artillerilokaliseringsradargrupp, –en jägarpluton samt –en luftvärnspluton. har regeringen fattat beslut om följande anskaffningar: –anskaffning av brobandvagnar. Följande viktigare materiel har beställts av Försvarsmakten : –anskaffning av brobandvagn, –anskaffning av sambandsmateriel till luftvärnsrobotsystem 98 (IRIS-T) samt –anpassning av luftvärnsrobotsystem 97 (HAWK). P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 har bl.a. följande materiel tillförts: –pansarterrängbil 360, –bandvagn 410, –terrängbil 141/151 samt har även gruppfordon levererats till hemvärnet. De materiella bristerna har främst utgjorts av vissa fordonstyper, reservdels- och verktygssatser, artilleri och sambands- och ledningssystem. Inom flera av dessa områden har regeringsbeslut om anskaffning redan fattats. har viktiga leveranser av de lättare fordonstyperna pansarterrängbil 360 och bandvagn 410 genomförts. Vad gäller pansarterrängbil har 109 av totalt 113 beställda levererats varför beställningen i det närmaste är slutlevererad. Av total cirka 150 beställda bandvagn 410 har 19 stycken levererats . har även leveranser av robotar (IRIS-T) till ny insatsförmåga luftvärn påbörjats. Serieleveranser av artillerisystemet till Försvarmakten är planerat tidigast . Regeringens bedömning är att de system som tillförs kommer att bidra till att täcka tidigare och identifierade brister. Regeringen konstaterar dock att renoveringen av stridsvagn 122 och ännu inte har beställts. Dessa system är avgörande för arméns operativa effekt och regeringen kommer att följa upp hur beställningsläget för dessa utvecklas. Regeringen bedömer att utvecklingen av marinstridskrafterna i allt väsentligt motsvarar beslut och regeringens inriktningsbeslut för perioden –2014. Huvuddelen av de förbanden har en tillfredsställande personaluppfyllnad. Dock finns brister inom vissa nyckelkategorier som är gränssättande för förbandens operativa förmåga. Verksamhet för att fortsatt utveckla amfibieförbandens förmåga att strida i skärgårdsmiljö med stridsbåtar har prioriterats och besättningsutbildning har genomförts. producerades för marinstridskrafterna jämfört med 2013. Skillnaden i gångtid kan framför allt förklaras av att fler fartyg var i operativ drift än . Regeringen bedömer att genomförd insats- och övningsverksamhet, nationellt och internationellt, har bidragit till de stridskrafternas förmågeutveckling. Sjöstridsflottiljledningarna har fortsatt utvecklat förmågan till nationell och internationell sjögående sjöstyrkeledning med övnings- och insatsverksamhet. Samövningarna med de förbanden har utvecklats . har följande förband vidmakthållits: –två sjöstridsflottiljledningar, –två korvettdivisioner, –två minröjningsdivisioner, –två underhållsdivisioner, –en röjdykardivision, –en ubåtsflottilj med ledning, –en amfibiebataljon, –ett bevakningsbåtskompani, –en marin basbataljon samt –en sjöinformationsbataljon. Insatser har genomförts för att hävda territoriell integritet. Samarbetet med övriga kustländer i inom sjöövervakning har utvecklats vidare genom fördjupning av projekten (SUCFIS) och Sea Surveillance Cooperation Baltic Sea (SUCBAS). Inom dessa områden har interoperabiliteten och därmed effekten ökat när samarbetet fördjupats. har förberedelser i form av planering och utbildning genomförts inför deltagande i EU:s insats utanför . Delar av den operativa reserven (amfibieskyttekompani med sjö- och landrörlighet) har varit insatta i vilket varit positivt ur såväl ett förmågeskapande perspektiv som ett rekryteringsperspektiv. Övningen Northern Coasts 2014 har med gott resultat genomförts med deltagande från ett flertal . Här övades bl.a. en svensk-finsk sammansatt stab inom ramen för . Övningarna Baltops, Passex och den höstövningen genomfördes alla med gott försvarsmaktsgemensam sjömålsstrid med flygvapnet. Härutöver har marinen bedrivit funktionsvis utbildning på fartygs- och divisionsnivå samt på plutons-, kompani- och bataljonsnivå. Fokus har bl.a. varit ubåtsjakt och strid i skärgårdsområden samt bastaktik. var följande förband anmälda till internationella styrkeregister med 90 dagars beredskap: –ett sjöminröjningsförband, –ett korvettförband, –ett ubåtsförband samt –del av en amfibiebataljon. har regeringen fattat beslut om följande anskaffning: –halvtidsmodifiering ubåt typ . Följande viktigare materiel har beställts av Försvarsmakten : –livstidsförlängning av ubåten , –renovering/modifiering av vedettbåt , –grundöversyn och modifiering av ubåten samt –halvtidsmodifiering av ubåt typ . har bl.a. följande materiel tillförts: –modifierad korvett typ , –åtgärdspaket för samt Försvarsmakten har hemställt om modifieringar av korvetterna och . Ärendet bereds inom . Ubåtsräddningsfarkosten har modifierats. Leverans skedde efter försening . Förmågan säkerställdes i samverkan med , och . Regeringen konstaterar att beställningarna av planerade uppgraderingar av flera materielsystem är försenade i förhållande till den ursprungliga planeringen. Regeringen kommer att följa upp hur beställningsläget för dessa utvecklas. P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 Regeringen bedömer att utvecklingen av flygstridskrafterna i stora drag motsvarar beslut och regeringens inriktningsbeslut för perioden –2014. Den negativa trenden för flygtidsuttaget har till följd av förstärkning av förbandsanslaget brutits, även om nivån fortsatt inte når det operativa behovet. producerades JAS 39, jämfört med 9 2013. Till följd av nivån på flygtidsproduktionen och låg tillgänglighet till viss utrustning, har vissa stridsflygförband inte uppnått sina förbandsmålsättningar. Incidentberedskapen har funnits tillgänglig med hög startberedskap och har anpassats med anledning av förhöjd övningsverksamhet i närområdet. Diagram 3.2 Producerade flygtimmar JAS 39 Producerade flygtimmar JAS 39 har följande flygförband vidmakthållits: –en stridslednings- och luftbevaknings- bataljon, –två flygbasbataljoner, –fyra stridsflygdivisioner JAS 39 samt –en transport- och specialflygsenhet, bestående av transportflygdivision Tp 84, ledningsflyggrupp ASC 890, signalspaningsdivision S 102B, central transportflygdivision samt den svenska kontingent som ingår i Heavy Airlift Wing inom ramen för SAC (Strategic Airlift Command). P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 Ett antal flygövningar har genomförts med gott resultat. Cross Border Training pågår frekvent i norr och har inletts med , som en del av det nordiska försvarssamarbetet. Stöd har även getts till finsk utbildning. Under inledningen av 2014 deltog flygvapenförband med gott resultat i flygövningen Red Flag i , , liksom i Joint Warrior i . Transport och specialflygenheter deltog i den multinationella övningen . Flygvapenförbanden har med transportflyg bidragit till uppbyggnaden av det svenska styrkebidraget till Minusma. lämnades ett omfattande stöd till samhället, framförallt i samband med bekämpningen av skogsbranden i . Regeringen har i tidigare budgetpropositioner redovisat brister i tillgång till utbytesenheter och reservdelar, samt att det bl.a. påverkat flygtidsproduktionen negativt. har bristerna i försörjningen reducerats.