prop · H20347 · 2015-01-22 00:00:00 — noterar att fyra lärosäten inte har lämnat någon återrapportering om dimensioneringen av lärarutbildningen enligt återrapporteringskravet. Återrapportering om vägledning av studenter Lärosätena ska också vägleda studenterna i de val som kan göras inom lärarutbildningen. Syftet är att hjälpa studenterna att läsa ämnen som gör dem anställningsbara. De ﬂesta lärosäten, 22 stycken, ger någon beskrivning av hur de vägleder studenter genom utbildningen. Beskrivningarna är dock olika detaljerade. Av de lärosäten som inte beskriver någon vägledning av studenter har två bara ämneslärarutbildning inom speciﬁka områden och därmed ﬁnns inget behov av ytterligare vägledning av studenterna. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET 5.2Lärosätenas insatser för att öka antalet nybörjare på lärarprogrammen I det här avsnittet behandlas lärosätenas arbete för att rekrytera studenter till lärarutbildningen. Av avsnitten ovan framgår att antalet sökande till en utbildning spelar stor roll för om lärosätena ska erbjuda en utbildningsinriktning eller inte. För att anpassa utbildningsutbudet till arbetsmarknadens behov är det därför viktigt att försöka rekrytera studenter till inriktningar av lärarutbildningen där söktrycket är lågt och arbetsmarknadens behov är stort. I enkäten till lärosäten med lärarutbildning ställde frågor om hur söktrycket ser ut till olika lärarutbildningar och ämnesinriktningar. En majoritet () av lärosätena med lärarutbildning upplever att det i mycket hög grad ﬁnns skillnader i antalet behöriga sökande per utbildningsplats mellan olika inriktningar inom lärarutbildningen. Det framgår också vid intervjuerna med lärosätena samt av material som lärosätena lämnat till Riksrevisionen.124 frågade om lärosätena på något sätt arbetar med rekrytering till lärarutbildningen. Bland de 24 lärosäten som svarat på denna enkätfråga har 23 genomfört insatser för att öka rekryteringen till någon inriktning inom lärarutbildningen. De ﬂesta, 15 av 24, har arbetat med att öka rekryteringen till ämneslärarutbildningen och då framför allt (7 av 15) med inriktning mot matematik och naturvetenskap. Grundlärarutbildningen, framför allt med inriktning mot årskurs 4–6 har på något sätt marknadsförts av 9 lärosäten. De viktigaste anledningarna till att arbeta med rekryteringen till just dessa inriktningar var att antalet studenter var få () och att efterfrågan på arbetsmarknaden var stor (). Ungefär en tredjedel av lärosätena angav skäl för marknadsföring som var en följd av lärosätets interna behov. 124Intervjuer HKR, , UmU, , HDa, , KaU, , UU, samt dokument som lärosätena lämnat till , se bilaga 2. STATENS DIMENSIONERING AV LÄRARUTBILDNINGEN – UTBILDAS RÄTT ANTAL LÄRARE? Tabell 5.3 ”Vilka insatser har ni genomfört för att öka rekryteringen till någon/några inriktningar inom lärarutbildningen?” Möten med elever på gymnasiet Skriftlig information har skickats ut till potentiella studenter Kurser / inslag har lagts till i utbildningen för att öka dess Lärosätet har anordnat kurser som ska öka antalet behöriga Totalt antal svarande: 23 Källa: enkät till lärosäten med lärarutbildning. Lärosätena har framför allt försökt rekrytera genom möten med elever på gymnasier och utskick av skriftlig information till potentiella studenter. Knappt två tredjedelar av de lärosäten som genomfört rekryteringsinsatser har följt upp resultaten av dem. Drygt hälften av dessa lärosäten anger att insatserna har lett till ﬂer sökande, medan drygt en tredjedel av de svarande inte vet vilken e•ekt insatserna har haft på studenternas benägenhet att söka utbildningen. 5.3Rekrytering av studenter som påbörjat andra studier Ämneslärarstudenter studerar ämnen som även ges till studenter utanför lärarprogrammen. En tänkbar rekryteringskanal för lärarutbildningen kan därför vara att marknadsföra utbildningen till studenter som läser fristående kurser som också utgör skolämnen. frågor om huruvida lärosätena använder denna möjlighet att locka studenter till lärarutbildningen. Ungefär en tredjedel av lärosätena har svarat att de försöker locka studenter från fristående kurser om antalet studenter på den inriktningen inom lärarutbildningen är lågt. Enligt bedömning är denna marknadsföring utifrån granskningens resultat ingen viktig kanal för lärosätena för att locka studenter till lärarutbildningen. KPU är en utbildningsväg för att de med tidigare högskolestudier relevanta för ett undervisningsämne ska kunna få en ämneslärarexamen. Individer som redan har genomgått ämnesstudier från universitet/högskola inom ämnen som ﬁnns inom skolan kan komplettera dessa studier med bl.a. didaktik, GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET specialpedagogik och kunskaper inom bedömning och betygssättning.125 KPU kan således vara ett sätt att öka antalet lärare inom bristämnen. Enligt svaren på enkät är det 17 lärosäten som erbjuder KPU. har ställt ett antal kompletterande frågor till lärosäten som erbjuder KPU.126 Av svaren framgår att fyra lärosäten har erfarenhet av att behöva göra urval till platserna på KPU och att tolv lärosäten alltså inte har gjort något urval bland de sökande. Några lärosäten har lämnat kommentarer om sina möjligheter att göra urval. Ett par lärosäten tar upp att de anpassar antalet erbjudna platser på olika inriktningar efter det förväntade antalet sökande innan de gör sin antagning, vilket självklart påverkar om de behöver göra ett urval eller inte. Ett par andra lärosäten tar upp att de har problem med att de sökande inte lever upp till antagningskraven samt att de ämnen eller ämneskombinationer som erbjuds kan ha påverkat möjligheten för personer att söka. Det kan i sin tur påverka antalet sökande och därmed behovet av att göra urval. Fem lärosäten upplever att det är lättare att rekrytera studenter till KPU än till den ordinarie lärarutbildningen. Två lärosäten uttrycker att det är lika svårt att rekrytera som till KPU som till den ordinarie lärarutbildningen. Även här lämnar ﬂera lärosäten kommentarer där de nämner att de sökande saknar behörighet. Ett lärosäte tar också upp att möjligheten att bli så kallad ett- ämneslärare har ökat möjligheten att rekrytera studenter till KPU. I enkäten ställde en fråga om vilka principer lärosätena utgår ifrån när de antar studenter till KPU. Av svaren framgår att lärosätena försöker prioritera sökanden som har en ämnesbakgrund inom vilken det råder lärarbrist. 125Studenterna inom KPU tar del av det som kallas utbildningsvetenskaplig kärna och som utgör en obligatorisk del av den reguljära lärarutbildningen. Ämnesdidaktik ska ingå som en del i studierna av den utbildningsvetenskapliga kärnan. Studenter som går KPU ska också ta del av verksamhetsförlagd utbildning hos skolhuvudmän inom relevant verksamhet och ämne (förordning (2011:686) om kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen). 126Dessa frågor skickades ut per e-post efter att enkätsvaren kommit in. Frågorna berör på olika sätt urval, rekrytering och prioriteringar inom ramen för KPU. Följande lärosäten tillfrågades: , och , , , , , , , , , , , Linnéuniversitetet, Kungl. Vi kommunikation med lärosätet framkom det att inte erbjuder KPU i den strikta bemärkelsen. har valt att ha en lång lärarutbildning som är uppdelad i en kandidatdel då studenterna studerar sina ämnen och en masterdel då de studerar lärande. Det är KPU-likt men har så här långt bara tagit in studenter som redan går på till detta masterprogram. är därför inte medtaget i resultatet. STATENS DIMENSIONERING AV LÄRARUTBILDNINGEN – UTBILDAS RÄTT ANTAL LÄRARE? Tabell 5.4 ”Vilka principer har ni för antagande till KPU när antalet sökande är ﬂer än antalet platser? Utöver det som styrs av förordning.” Sökanden med ämnesbakgrund inom ämnen där det råder lärarbrist Inga principer utöver det som står i förordningen Antal högskolepoäng som de sökande har Totalt antal svarande: 17 Källa: enkät till lärosäten med lärarutbildning. Om KPU ska fungera som ett sätt att minska brister inom vissa områden är det viktigt att lärosätena vid antagning till KPU också prioriterar att anta sökanden som har sin bakgrund inom ett bristämne. Av de femton lärosäten som har regelrätt KPU uppger sju att de använder ämnesbakgrund i de fall de behöver göra ett urval till platserna på KPU. Åtta lärosäten har uppgett att de helt eller delvis prioriterar sökanden med en bakgrund inom något bristämne. Prioriteringar kan dock endast ske i den mån lärosätena också behöver göra ett urval. Vissa lärosäten har valt att endast anta studenter till KPU inom bristområden. samlade in information om inom vilka ämnen som KPU- studenter tagits in . Biologi är det största ämnet inom KPU, därefter kommer engelska.127 Från tabellen nedan framgår att kemi, matematik, teknik, fysik och spanska också ﬁnns på listan över de största KPU-ämnena. Det är positivt, eftersom de senare ämnena är bristämnen. 127Vissa lärosäten har i sina svar speciﬁcerat om studenterna är antagna till KPU mot gymnasieskolan eller KPU mot årskurs 7–9. Övriga har bara angett ämne och antal studenter. har inte gjort skillnad mellan om en student har ämnet som första, andra eller tredje ämne i sin framtida ämneslärarexamen. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Tabell 5.5 Topp tio-ämnen inom KPU-utbildningarna Årskurs 7–9 * Ospeciﬁcerat innebär att lärosätet inte har angett om det handlar om KPU mot årskurs 7–9 eller mot gymnasieskolan. Källa: Frågor skickade per e-post till kontaktpersoner vid lärosätena. har få studenter examinerats från KPU. Nio lärosäten har uppgett att de har examinerat studenter från KPU. Sex lärosäten har inte gjort det än.128Vad gäller antalet studenter som tar ut en lärarexamen är det viktigt att komma ihåg att det i den svenska högskolan är en aktiv handling att ta ut sin examen. Det betyder att studenterna kan vara klara med sina studier, men av någon anledning ansöker de inte om examensbevis. I vilken utsträckning lärarstudenter tar ut examen har inte undersökts. Att lärare behöver ta ut examen för att kunna få lärarlegitimation bör rimligen göra att ﬂer lärare ansöker om examen jämfört med andra studenter. Därutöver bedrivs KPU ofta på halvfart, vilket gör att många studenter inte har hunnit bli klara med sin KPU . 128Chalmers tekniska högskola ingår inte i sammanställningen, vilket är anledning till att antalet lärosäten totalt blir 15. STATENS DIMENSIONERING AV LÄRARUTBILDNINGEN – UTBILDAS RÄTT ANTAL LÄRARE? Att ansöka om examenstillstånd förefaller utifrån granskningen vara ett strategiskt beslut som handlar om att ge lärosätet handlingsfrihet när det utformar sitt utbildningsutbud. Det kan förklara varför studenternas efterfrågan, uttryckt som tidigare antal sökanden, spelar en mindre roll för lärosätena när de söker examenstillstånd. Istället var tillgängliga lärarresurser mycket viktiga för lärosätena när de beslutade om vilka examenstillstånd de skulle söka. Lärosätena använder en rad olika underlag i sitt arbete med att dimensionera utbildningarna. Intressant att notera är att lokala prognoser över arbetsmarknadens behov används i högre utsträckning än nationella sådana. Bland den dokumentation som tagit del av från lärosätena förefaller tidigare antal sökanden användas som underlag i beslut om dimensionering i störst utsträckning. Antal sökanden rangordnas av lärosätena som den viktigaste faktorn när beslut om antal platser ska fattas. Det framkommer också i de intervjuer har genomfört. Utöver antalet sökande är tillgängliga lärarresurser viktiga för lärosätena när de beslutar om antal platser på utbildningarna. Det tas också upp i intervjuerna, och företrädare för lärosätena understryker vikten av undervisande personal med rätt kompetens för att kunna hålla utbildningens kvalitet. Det är naturligtvis av stor betydelse för att säkra kvaliteten i lärarutbildning. Strategiska hänsyn tas också till lärosätets totala användning av sina lärarresurser. De intervjuade lärosätena har möjlighet att omfördela resurser mellan olika inriktningar på utbildningen (se avsnitt 5.1.4). Intervjuerna tyder inte på att det är någon självklarhet att göra så. Det är också skillnad mellan att omfördela resurser för att kunna ge utbildningar med få studenter och omfördela för att kunna utöka antalet platser på exempelvis förskollärarutbildningen där söktrycket är högt och arbetsmarknadens behov stort. Få lärosäten erbjuder ﬂer platser på populärare utbildningsinriktningar för att på så sätt skapa resurser att omfördela till inriktningar med få studenter. noterar att det å ena sidan skulle kunna vara positivt att omfördela resurser, om det leder till att utbildningar inom bristämnen kan ges men om det innebär att för många studenter utbildas inom vissa områden så leder det å andra sidan till ine†ektivitet. Om utbildningar har för lågt studentantal ställer lärosätena in dem. Från granskningen framkommer särskilt tydligt problem med ämneslärarutbildningen årskurs 7–9. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Utifrån den genomgång som gjorts av lärosätenas återrapportering framkommer också att återrapporteringen i många fall är vag och att det är svårt att avgöra hur återrapporteringskravet har påverkat lärosätenas arbete med att faktiskt ändra antalet platser på utbildningarna. Återrapporteringen ger emellertid en tydlig bild av inom vilka årskurser och ämnesområden det råder brist respektive inom vilka det ﬁnns tillräckligt många studenter. Lärosätena har också förmedlat de problem de har med att upprätthålla kurser och utbildningar inom områden där antalet studenter är lågt och i många fall påtalat att arbetsmarknadens behov och studenternas efterfrågan inte stämmer överens. Det pekar på att lärosätena har förmedlat mycket av den information departementet behöver i sin styrning. Lärosätena arbetar till viss del med att rekrytera studenter till utbildningar inom bristområden, men det förefaller inte göras på något systematiskt sätt. Knappt två tredjedelar av lärosätena har följt upp sina rekryteringsinsatser medan en dryg tredjedel inte vet vilken e•ekt insatserna har haft på studenternas benägenhet att söka utbildningen. De lärosäten som erbjuder KPU gör det till ganska stor del inom områden där det råder brist. Det syns också på vilken ämnesbakgrund studenter inom lärosätenas KPU har. är det få lärosäten som uppger att de gjort urval till KPU. Det förefaller dock lättare för lärosätena att låta bli att erbjuda utbildning inom KPU inom områden där det inte råder någon lärarbrist, jämfört med inom den reguljära utbildningen. STATENS DIMENSIONERING AV LÄRARUTBILDNINGEN – UTBILDAS RÄTT ANTAL LÄRARE? GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET 6Lärosätenas system för att inhämta information om behovet av lärare För att ha möjlighet att anpassa utbildningsutbudet efter nationella, lokala eller regionala behov behöver lärosätena ta del av information om vilka behov av lärare som ﬁnns. Kapitlet behandlar hur lärosätenas informationskanaler ser ut. Kapitlet bygger på enkät till lärosäten med lärarutbildning, enkäterna till skolhuvudmän samt intervjuer med lärosäten och kommunala skolhuvudmän. 6.1Lärosäten och (kommunala) skolhuvudmän möts framför allt på regional nivå För att lärosätena och skolhuvudmännen ska kunna samarbeta om dimensioneringen av lärarutbildningen behöver de mötas. har i sina enkäter till lärosäten och skolhuvudmän ställt frågor om vilka mötesplatser som ﬁnns och om skolhuvudmän eventuellt ﬁnns representerade inom lärosätenas beslutande eller rådgivande organ. Enkäten till lärosätena visar att skolhuvudmän sitter i programråd eller motsvarande129 vid drygt hälften av lärosätena. Det förekommer att kommunrepresentanter ﬁnns i styrelser och nämnder kopplade till av de kommunala skolhuvudmän som svarat på enkät anger att de är representerade inom något organ vid något lärosäte där beslut fattas angående lärarutbildningen. Bland de enskilda skolhuvudmännen är detta betydligt mindre vanligt, är inte alls representerade. Av intervjuerna framkommer att formella beslut om antal platser på utbildningarna fattas relativt högt upp i hierarkin inom alla intervjuade lärosäten. Beslutet är dock ofta förankrat med lägre nivåer inom lärosätet och hos de institutioner eller motsvarande som ska ge kurserna.130 129Ett programråd är ett organ inom ett lärosäte där sådant som rör ett enskilt utbildningsprogram avhandlas. 130Intervjuer HKR, , HDa, , KaU, , UU, , UmU, samt de dokument som lärosätena lämnat till , se bilaga 2. STATENS DIMENSIONERING AV LÄRARUTBILDNINGEN – UTBILDAS RÄTT ANTAL LÄRARE? Det är framför allt vanligt att lärosäten och skolhuvudmän trä as i olika fora på regional nivå. Det framgår av såväl enkäter till lärosäten och skolhuvudmän som de intervjuer gjort. Enligt enkäten till lärosätena deltar av lärosätena i fora där man på något sätt samverkar med regionförbund, kommunförbund eller motsvarande och av lärosätena ingår i ett regionalt utvecklingscentrum.131 Av de kommunala huvudmännen deltar i ett regionalt samarbete. Detta mönster bekräftas av intervjuer med lärosäten och skolhuvudmän. Det är framför allt via regionala utvecklingscentra eller varianter på sådana organ som lärosäten och kommunala skolhuvudmän har kontakt.132 Det är tydligt att enskilda skolhuvudmän deltar i sådana samarbeten i mycket liten utsträckning. Till exempel deltar av de enskilda skolhuvudmännen i samarbete inom en region. 6.2Handlar kontakterna om dimensionering? Att skolhuvudmän och lärosäten möts behöver dock inte innebära att de diskuterar antalet utbildningsplatser på olika inriktningar inom Även andra slags frågor kan diskuteras i de olika fora där lärosäten och skolhuvudmän trä as. Nedan presenteras i vilken utsträckning antalet utbildningsplatser på olika inriktningar inom lärarutbildningen diskuteras inom olika fora där skolhuvudmän och lärosätena möts. Resultaten är hämtade från enkäter till lärosäten och till skolhuvudmän samt intervjuer med båda aktörerna. 6.2.1Dimensionering diskuteras framför allt inom lärosätena Som framgår av tabell 6.1 nedan diskuteras antalet platser på lärarutbildningens olika inriktningar framför allt i organ inom lärosätet. 131Regionala utvecklingscentrum (RUC) används av lärosätena för att samverka med det omgivande samhället. Arbetet ska syfta till regional och lokal utveckling. RUC ﬁnansieras av uppdragsgivarna som är aktörer som arbetar med pedagogisk verksamhet. 132Intervjuer UmU, , HKR, , KaU, , UU, ,HDa, samt intervjuer med kommuntjänstemän i , , , , , , , och kommuner. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Figur 6.1 ”I vilken utsträckning diskuteras antalet utbildningsplatser på olika inriktningar inom lärarutbildningen i nedanstående forum” I mycket stor utsträckning I ganska liten utsträckning I ganska stor utsträckning I mycket liten utsträckning/inte alls Källa: enkät till lärosäten med lärarutbildning. Emellertid diskuteras dimensionering i störst utsträckning inom programråden eller motsvarande. Programråden är också de organ inom lärosätena där det är vanligast att skolhuvudmän ﬁnns representerade. Enligt enkäten till lärosätena är huvudmännen dock endast representerade i något sådant organ vid drygt hälften av lärosätena. Det kan också ﬁnnas mer än ett programråd eller motsvarande vid ett och samma lärosäte. På basis av enkäten kan inte säga i hur många programråd inom ett och samma lärosäte som huvudmän ﬁnns representerade. I de regionala organ, där det också är vanligare att skolhuvudmän deltar, är det relativt sett mindre vanligt att diskutera frågor som rör dimensionering. 6.2.2Dimensioneringen tar relativt liten plats i diskussioner mellan lärosäten och skolhuvudmän Enligt skolhuvudmännen diskuteras framför allt skolutveckling och verksamhetsförlagd utbildning i de organ inom lärosätena där skolhuvudmän är representerade. Antalet utbildningsplatser på lärarutbildningens olika inriktningar diskuteras relativt sett minst enligt de kommunala skolhuvudmännen och näst minst enligt de enskilda skolhuvudmännen. STATENS DIMENSIONERING AV LÄRARUTBILDNINGEN – UTBILDAS RÄTT ANTAL LÄRARE? Figur 6.2 ”I vilken utsträckning diskuteras nedanstående inom sådana organ inom I mycket stor utsträckning I ganska liten utsträckning I ganska stor utsträckning I mycket liten utsträckning/inte alls Källa: enkät till kommunala skolhuvudmän. Figur 6.3 ”I vilken utsträckning diskuteras nedanstående inom sådana organ inom lärosäten?” I mycket stor utsträckning I ganska liten utsträckning I ganska stor utsträckning I mycket liten utsträckning/inte alls Källa: enkät till enskilda skolhuvudmän. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Skolhuvudmän och lärosäten kan också diskutera i de olika samarbetsorgan som ﬁnns inom kommuner eller inom regioner och där lärosäten deltar. Huvudmän som enligt enkät deltar i sådant samarbete anger att antalet platser på lärarutbildningens olika inriktningar är den av de listade faktorerna som diskuteras i minst utsträckning relativt sett. Även när aktörerna möts i dessa fora är verksamhetsförlagd utbildning och skolutvecklingsfrågor det som tar störst utrymme i diskussionerna. Även uppdragsutbildning eller annan kompetensutveckling diskuteras i relativt stor utsträckning, se elektronisk bilaga. intervjuer med kommunala skolhuvudmän visar även de att diskussionerna mellan de kommunala skolhuvudmännen och lärosätena domineras av skolutvecklingsfrågor och frågor om verksamhetsförlagd utbildning för lärarstudenter.133 Intervjuerna indikerar att dimensioneringen av antalet platser på lärarutbildningen i regel tas upp av huvudmän eller lärosäten vid kontakter med lärosätena, men frågan diskuteras inte vidare i någon större stor utsträckning.134 Det ﬁnns också exempel på att dimensioneringen inte diskuteras alls.135 Några kommunala skolhuvudmän efterlyser i intervjuerna mer diskussioner med lärosäten angående dimensioneringen.136 Det ﬁnns också en viss uppgivenhet rörande frågan, det upplevs inte som meningsfullt att diskutera, eftersom söktrycket i många fall är lågt. Några enskilda huvudmän har egna fora där lärosäten deltar En tiondel av de enskilda huvudmännen deltar i samarbete mellan enskilda skolhuvudmän, där lärarutbildningen diskuteras och där lärosäten deltar. Även i dessa fora diskuteras framför allt skolutvecklingsfrågor och innehållet i lärarutbildningen. Frågorna diskuteras i stor utsträckning enligt av de skolhuvudmän som deltar i något sådant samarbete. utbildningsplatser på lärarutbildningens olika inriktningar diskuteras enligt i ganska eller mycket stor utsträckning. 133Intervjuer med kommuntjänstemän i , , , , , , , , , . 134Intervjuer med kommuntjänstemän i , , , , , , . 135Intervjuer med kommuntjänstemän i , , , . 136Intervjuer med kommuntjänstemän i , , . STATENS DIMENSIONERING AV LÄRARUTBILDNINGEN – UTBILDAS RÄTT ANTAL LÄRARE? 6.3Skolhuvudmännens behov och dialog med lärosätena 6.3.1Skolhuvudmännens behov av lärare varierar beroende på typ av lärare frågade i enkäterna till kommunala och enskilda skolhuvudmän om de just nu har svårt att rekrytera lärare med olika inriktning och huruvida de bedömer att de kommer få svårigheter att besätta lärartjänster med behöriga lärare . En stor andel kommunala skolhuvudmän upplever att det är just nu är svårt att rekrytera lärare till årskurs 7–9 med inriktning mot matematik och naturvetenskap () respektive moderna språk (). Detsamma gäller gymnasielärare med dessa ämnesinriktningar samt Huvudmännen bedömer också att de kommer att ha problem att rekrytera lärare med dessa utbildningsinriktningar . 137 Enskilda skolhuvudmäns svar följer samma mönster, men de enskilda skolhuvudmännen upplever inte i lika stor utsträckning att det är, eller kommer att bli, svårt att rekrytera. När det gäller lärare för årskurs 7–9 med inriktning mot samhällsvetenskapliga ämnen är resultaten emellertid tämligen samstämmiga mellan huvudmannatyperna. Majoriteten av skolhuvudmännen upplever att det är lätt att rekrytera lärare med den här inriktningen och att de i liten utsträckning kommer att få problem att rekrytera sådana lärare .