prop · H30376 · 2015-12-15 00:00:00 — behov av information om utbildningarnas kvalitet. utbildningsutvärderingar har därför redo- visats på både webbplats och på webb- platsen , som Universitets- och högskolerådet har ansvar De bedömningar som regeringen gör i denna skrivelse innebär att denna typ av information, med nationella jämförelser av utbildningar, inte kommer att kunna ges eftersom det inte längre kommer att genom- Skr. 2015/16:76 föras utbildningsutvärderingar i samma omfattning. ser, bl.a. , tycker att det är en svaghet att nationella jämförelser inte kommer att möjliggöras i samma utsträckning. universitets bedömer dock att de fördelar som promemorians förslag till nytt system medför överväger förlusten av möjligheter till jämförelser. Regeringen instämmer i den bedömningen och vill lyfta fram att nationella jämförelser bedöms bli möjliga av de utbildningar som utvärderas vid samtliga lärosäten och efter tematiska utvärderingar. bör även fortsättningsvis informera om resultaten av alla sina granskningar och publicera dem på sin webbplats. Även lärosätena bör ansvara för att resultaten av kvalitetsgranskningar offentliggörs. Tematiska utvärderingar som utgår från uppgifter som lärosätena ska ansvara för enligt lag och förordning, och som bedöms vara väsentliga för kvaliteten i högre utbildning, kan bidra till viktig kunskap och nationella jämförelser av hur lärosätena arbetar och vilka resultat som har nåtts i en viss fråga. En fjärde komponent i kvalitetssäkringssystemet bör därför vara att genomför utvärderingar av särskilda teman. Regeringen bedömer, i likhet med vad bl.a. , och framför, att denna komponent i kvalitetssäkringssystemet även kan ha stor betydelse för lärosätenas utvecklingsarbete. Teman som kan bli föremål för utvärdering kan t.ex. vara breddad rekrytering, internationalisering och jämställdhet, vilka är betydelsefulla kvalitetsaspekter för den högre utbildningen. Precis som Universitets- och högskolerådet påpekar är dessa teman frågor som även rådet arbetar med. Universitets- och högskolerådet har dock ett tydligt främjandeuppdrag och därigenom ett annat ansvar för dessa frågor än vad har genom sitt kvalitetssäkringsarbete. Vad som blir föremål för tematisk utvärdering bör beslutas av med utgångspunkt i relevans och effektivt resursutnyttjande, men de bör även kunna utföras av på uppdrag av regeringen. Utbildningens användbarhet och förberedelse för arbetslivet bör beaktas inom alla komponenter Det är viktigt att arbetslivets perspektiv beaktas i granskningarna, främst i fråga om kraven på högskoleutbildning i lag och förordning och genom arbetslivsföreträdares medverkan i granskningarna. I högskolelagen anges att utbildning på grundnivå ska utveckla bl.a. studenternas beredskap att möta förändringar i arbetslivet (1 kap. 8 §). Vidare anges bl.a. att utbildning på avancerad nivå ska innebära fördjupning av kunskaper, färdigheter och förmågor i förhållande till utbildning på grundnivå och utveckla studenternas förutsättningar för yrkesverksamheter som ställer stora krav på självständighet eller för forsknings- och utvecklingsarbete (1 kap. 9 §). I bl.a. examensordningen, bilaga 2 till högskoleförordningen, finns mål för generella och konstnärliga examina och för yrkesexamina som anknyter till utbildningarnas användbarhet på Kraven på utbildningens användbarhet och förberedelser för arbetslivet ligger till grund för de bedömningsaspekter och kriterier som bör användas vid granskningarna inom alla fyra komponenter. ning av en ansökan om examenstillstånd bedöms utbildningens använd- barhet och förberedelser för arbetslivet då det för att få examenstillstånd krävs att utbildningen uppfyller ovan nämnda krav i 1 kap. högskole- lagen och de särskilda krav som finns i förordning. granskas också genom utbildningsutvärde- ringar och genom granskning av att lärosätena i sitt kvalitetssäkrings- arbete ansvarar för att utbildningarna uppfyller kraven. utvärderingar som presenteras i denna skrivelse bör utgå från uppgifter som lärosätena ansvarar för enligt lag och förordning och som bedöms väsentliga för kvaliteten i högre utbildning. och förberedelser för arbetslivet kan således bli föremål för sådan I utbildningsutvärderingarna som genomfördes –2014 skulle utbildningens användbarhet på arbetsmarknaden bedömas genom enkäter till tidigare studenter. På grund av stora metodproblem, framför allt gällande svarsfrekvensen, kunde detta dock inte genomföras. missinstanser, bl.a. , , och Kommuner och Landsting, påtalar att tidigare studenters erfarenheter är angelägna att följa upp och beakta vid bedömning av påtalar att flertalet ämnen inom t.ex. humanvetenskapliga fakultetens område inte har en entydig arbetsmarknadsanknytning och att det därför är av vikt att beakta olika ämnesområdens olikheter vid bedömning av utbildningens användbarhet och förberedelse för arbetslivet. Regeringen bedömer att det är angeläget att vidareutvecklar hur bedömning av utbild- ningarnas användbarhet på arbetsmarknaden ska ske mot bakgrund av , senare , har anlitat företrädare för arbetslivet i sina bedömargrupper. visat sig vara svårt att rekrytera arbetslivsföreträdare som bedömare, trots stöd från arbetslivsorganisationer. Regeringen anser i likhet med Karoli- nska institutet, , , Hög- skolan och TCO att det är särskilt angeläget att Universitets- kanslersämbetet ansvarar för att hitta arbetsformer som möjliggör med- verkan och påverkan för arbetslivsföreträdare. sättning kan vara flexibla arbetsformer som ger arbetslivsföreträdarna förutsättningar att ingå i bedömargrupperna och att arbetslivsföre- trädarnas roll och uppgift i bedömargrupperna förtydligas. företrädare bör, liksom studenter och övriga bedömare, få god vägled- ning och utbildning i vad deras uppgift är, vilka förväntningar som finns på dem och vilka lagar och förordningar som de har att förhålla sig till i rollen som bedömare. och Kommuner och Landsting anser att arbetsgivarna måste ges utrymme att påverka vilka aspekter som är av betydelse att utvärdera och att samverkan som kvalitetsparameter bör vara en central del i samtliga komponenter. skrivelse syftar till att utgöra ett ramverk för kvalitetssäkringssystemet. 2015/16:76 Regeringen anser att bör ansvara för att vidareutveckla och implementera systemet, vilket även inkluderar att besluta om vilka aspekter som ska granskas inom respektive komponent. Det är angeläget att ämbetets arbete, som nämnts, sker i samråd med universitet och högskolor och med företrädare för studenter och arbetsliv. Studenternas roll i kvalitetssäkringssystemet Att kvalitetsarbetet är en gemensam angelägenhet för högskolornas personal och studenterna och att studenterna har rätt att utöva inflytande över utbildningen är reglerat i 1 kap. 4 och 4 a §§ högskolelagen. Av bestämmelserna följer att de även bör delta i och utöva inflytande över det nationella kvalitetssäkringssystemet. Studerande kvinnor och män är därför viktiga i det nationella kvalitetssäkringssystemet, både som studentrepresentanter i bedömargrupper och i fråga om att förmedla sina erfarenheter som studenter genom att t.ex. bli intervjuade eller svara på en enkät. , och tidigare , har alltid haft studentrepresentanter med i sina bedömargrupper och studenter har alltid setts som betydelsefulla att intervjua i samband med olika slags granskningar. Erfarenheterna från bl.a. de senaste årens utbildningsutvärderingar är dock att studentintervjuerna har haft en ojämn kvalitet vilket försvårat möjligheten att använda dessa som ett bedömningsunderlag. Det var t.ex. svårt att få tag på tillräckligt många studenter som kunde avsätta tid för att intervjuas om sin utbildning. Vidare hade de studenter som intervjuades svårt att svara på bedömargruppens frågor om t.ex. uppfyllelse av examensmål. Det var också problematiskt att rekrytera studentrepresentanter till bedömargrupper, trots stöd av studentorganisationer. Det är därför angeläget att prioriterar arbetet med att stärka och tydliggöra studenternas roll. I det bör ingå att utveckla ändamålsenliga metoder för hur studenternas erfarenheter ska tas tillvara. Det behöver också utarbetas rutiner för hur studenter ska rekryteras till bedömargrupperna. Bolognaprocessens principer för kvalitetssäkring behandlar studentinflytande i kvalitetssäkringsarbetet både på lärosätesnivå och i extern granskning, och kan fungera vägledande för detta arbete. Internationella principer för kvalitetssäkring ska beaktas För att skapa legitimitet för svensk högre utbildning utomlands är det viktigt att beakta internationella principer för kvalitetssäkring. Utbildningsmarknaden har blivit alltmer internationell med ett ökat antal studenter som genomför hela eller delar av sin utbildning utomlands. Ökad internationell rörlighet bland studenter och lärare har länge varit en prioriterad fråga både inom Bolognasamarbetet och i andra regioner. Det sker också en utveckling mot ett ökat antal gemensamma program mellan svenska och utländska lärosäten. Därmed växer också behovet av att erkänna respektive lands kvalitetssäkring och av att utveckla gemensamma principer för kvalitetssäkring. De principer för kvalitetssäkring som har utarbetats inom Bolognasamarbetet har därför beaktats i de bedömningar i fråga om ett nationellt kvalitetssäkringssystem som görs i denna skrivelse. Principerna behandlar både intern och extern kvalitetssäkring samt kvalitetssäkringsorganen vilket innebär ett ansvar för såväl universitet och högskolor som att säkerställa att principerna beaktas. Det är vidare betydelsefullt att både lärosätena och följer och deltar i internationellt utvecklingsarbete gällande kvalitetssäkring av högre utbildning. bör ansvara för att vidareutveckla kvalitetssäkringssystemet i förhållande till den internationella utvecklingen. Verksamheten vid universitet och högskolor bedrivs i en internationell kontext, och det finns ett generellt behov av att stärka internationaliseringen av högre utbildning. Det kan t.ex. göras genom ökad mobilitet bland studenter och lärare, vilket bl.a. förutsätter erkännande av svensk högskoleutbildning utomlands. Ett antal verktyg för erkännande har utarbetats inom EU och inom Bolognaprocessen, varav principer för kvalitetssäkring är ett. I dessa principer ingår bland annat att i ökad utsträckning i kvalitetsäkringsarbetet anlita sakkunniga som är verksamma i andra länder än . Förutom att öka kunskapen om svensk högskoleutbildning i andra länder kan ett ökat antal utländska bedömare bidra med kunskaper och kompetenser som verkar kvalitetsdrivande för svensk högre utbildning. Dessutom minskar risken för jäv, särskilt inom små utbildningsområden. Därför föreslås att bedömargrupperna i ökad utsträckning bör innehålla externa sakkunniga som är verksamma i andra länder. En avvägning av bedömargruppens sammansättning bör dock göras och beslutas av för respektive granskning. Det kan vara så att utländska sakkunniga passar bättre för utvärdering av vissa utbildningar eller vissa typer av granskningar än andra. Men även behovet av att bedömargrupper med utländska sakkunniga också har sakkunniga som är verksamma i eller på annat sätt är väl förtrogna med svensk högre utbildning bör beaktas, vilket också påpekas av , och . Av främst språkskäl har mest anlitat utländska bedömare från övriga nordiska länder. Fler utomnordiska utländska bedömare skulle betyda att granskningarna i ökad utsträckning än skulle bedrivas med främst engelska som arbetsspråk. I de fall icke svensktalande bedömare anlitas kan hela eller delar av det underlag som ligger till grund för bedömningarna behöva finnas tillgängligt på engelska. bedömargrupper kan även behöva skriva sina rapporter på engelska om utländska bedömare ingår. Vid en ökad användning av engelska inom ramen för granskningar ska de krav som följer av språklagen (2009:600) om användning av svenska i myndigheternas verksamhet följas. Det är t.ex. krav på att alla beslut som myndigheten fattar skrivs på svenska och att kommunikation med myndigheten ska kunna ske på svenska. Det finns dock ingenting som hindrar att beslut och dylikt översätts till ett annat språk. Att underlag för myndighetens beslut på andra språk tas fram eller inhämtas, i det här fallet t.ex. engelskspråkiga självvärderingar och bedömarrapporter, torde vara förenligt med språklagens krav. I ärenden som har prövats av angående bl.a. ansökningar om anställning, befordran och forskningsanslag inom högskolan har exempelvis bedömningen varit att det inte finns hinder mot att sakkunnigutlåtanden och dylikt underlag för sådana beslut inhämtas på engelska. Det är dock viktigt att poängtera att inte kan kräva att lärosätena ska översätta underlag för bedömningen till exempelvis engelska, utan det blir i så fall ansvar. Vid behov är det även ämbetet som har till uppgift att översätta material på utländska språk till svenska. En rättssäker, förutsägbar och transparent kvalitetssäkringsprocess bör, som nämnts, få i uppdrag att ansvara för att vidareutveckla och genomföra systemet med utgångspunkt i regeringens bedömningar, tillämpliga lagar och förordningar och de principer för kvalitetssäkring som har tagits fram inom ramen för Bolognaprocessen. I det arbetet ingår att svara för att kvalitetssäkringssystemet blir rättssäkert, förutsägbart och transparent. Det kan t.ex. handla om att tydliggöra processer i samband med granskningarna, allt från tillsättning av bedömargrupper till beslut om omdöme för en viss granskning. Granskningsprocesser som är rättssäkra, förutsägbara och transparenta kan även bidra till att öka granskningarnas legitimitet och därigenom stärka lärosätenas incitament att kvalitetsutveckla högre utbildning. Det är därför angeläget att arbete med vidareutveckling och genomförande av kvalitetssäkringssystemet sker i nära dialog med universitet och högskolor. Regeringen anser precis som , , och att lärosätena bör ha möjlighet att framföra synpunkter på både processen och de formella beslut som fattats av det nationella utvärderingsorganet, t.ex. genom att påvisa att beslutet är baserat på fel grunder eller att bedömningskriterierna inte har tillämpats korrekt. I de principer för kvalitetssäkring som har utarbetats inom Bolognaprocessen ingår att processerna ska vara rättssäkra, förutsägbara och transparenta. Det framgår t.ex. att lärosätena bör ha tillgång till processer som möjliggör för dem att uppmärksamma kvalitetssäkringsmyndigheten på problem och att myndigheten ska hantera sådana klagomål på ett professionellt sätt genom tydligt utarbetade och tillämpade rutiner. Grundläggande för principerna är att tillämpningen av dem bör anpassas till nationella lagar och övrig kontext. Det ställs alltså inte krav på hur arbetet ska organiseras för att vara rättssäkert. Förvaltningslagen (1986:223) reglerar förvaltningsmyndigheternas handläggning av ärenden och annan förvaltningsverksamhet. I förvaltningslagen finns bestämmelser om bland annat serviceskyldighet, jäv, partsinsyn, underrättelseskyldighet i ärenden och skyldighet att motivera beslut. Dessutom finns bestämmelser om rättelse och omprövning av beslut. Även om flera av bestämmelserna gäller vid myndighetsutövning 2015/16:76 mot någon enskild ligger det ofta i sakens natur att myndigheten ändå följer de principer som bestämmelserna ger uttryck för även i förhållande till andra myndigheter. Detta bör skapa goda förutsättningar för att göra ett nytt kvalitetssäkringssystem rättssäkert, förutsägbart och transparent. 3 Genomförande och konsekvenser Berörda av bedömningarna i denna skrivelse och högskolor, enskilda utbildningsanordnare med tillstånd att utfärda examen och berörs av de bedömningar som presenteras i skrivelsen. Vidare berörs studenter och arbetslivsföreträdare, främst genom att de ingår i bedömargrupper. Samtliga är berörda av det nuvarande nationella kvalitetssäkringssystemet. bör få i uppdrag att ansvara för att vidareutveckla och implementera systemet för kvalitetssäkring med utgångspunkt i regeringens bedömningar, tillämpliga lagar och förordningar och de principer för kvalitetssäkring som har tagits fram inom ramen för Bolognaprocessen. Detta arbete bör ske i samråd med universitet och högskolor och med företrädare för studenter och arbetsliv. Det är viktigt att ge tid för en sådan process och möjligheten bör därför finnas att påbörja granskningarna inom respektive komponent i den takt som utvecklingsarbetet är avslutat. Det nya kvalitetssäkringssystemet bedöms därför inte kunna vara genomfört förrän . Universitet och högskolor ansvarar för kvalitet i utbildningen och för att det bedrivs ett internt kvalitetsarbete, vilket sker inom ramen för tilldelade medel. Av de granskningar som respektive har gjort framgår att flera lärosäten har ett väl utvecklat systematiskt kvalitetssäkringsarbete och att det på andra lärosäten pågår ett utvecklingsarbete när det gäller kvalitetssäkring. Vilka resurser som krävs för lärosätenas interna arbete med kvalitetssäkring varierar därmed beroende på hur långt de har kommit i fråga om sitt interna kvalitetssäkringssystem och hur de väljer att organisera arbetet. Flera remissinstanser, bl.a. , och , framför att det är resurskrävande att utveckla, genomföra och administrera lokala utvärderingssystem. Regeringen vill därför betona att krav för att lärosätenas kvalitetssäkringssystem ska godkännas måste vara rimliga och utformas med hänsyn till lärosätenas frihet att själva besluta om hur den interna kvalitetssäkringen ska organiseras och därmed också vilka resurser som bör avsättas för Skr. 2015/16:76 arbetet med kvalitetssäkring. Även om det är två nya komponenter som tillkommer i det system som regeringen bedömer bör införas bedöms inte den sammantagna mängden granskningar per lärosäte öka och därmed inte heller lärosätenas kostna- der för arbetet med självvärderingar, lärosätesbesök och dylikt. system som regeringen bedömer bör införas innebär att färre utbildnings- utvärderingar av görs jämfört med dagens system, då det är ett urval av utbildningar som ska granskas och inte längre alla utbildningar. Därmed bedöms det finnas utrymme att även granska lärosätenas kvalitetssäkringsarbete och att göra tematiska utvär- deringar utan att det leder till ekonomiska konsekvenser för lärosätena. Av samma anledningar bedöms det inte heller innebära ökade kostnader Systemet är dessutom flexibelt gällande när de olika granskningarna bör utföras och i vilken omfattning. Regeringen bedömer i avsnittet Fyra komponenter i det nationella kvalitetssäkringssystemet att metod för granskning i huvudsak bör vara densamma som den som har Det bör därför finnas goda möjligheter för Universitetskanslers- ämbetet att beräkna kostnaderna för kommande granskningar och därmed se till att den totala kostnadsramen för myndigheten hålls. Det är således rimligt att eventuella merkostnader som kan uppstå på grund av införandet av ett nytt kvalitetssäkringssystem finansieras inom ramen för universitetens och högskolornas respektive Universitets- Bedömningarna i denna skrivelse beräknas därför i denna del inte ha några konsekvenser för statsbudgeten. Regeringen prioriterar arbetet med jämställdhet. (2012:810) med instruktion för framgår att myndigheten ska integrera ett jämställdhetsperspektiv i sin verksamhet. Av 1 kap. 5 § högskolelagen (1992:1434) framgår att i högskolornas verksamhet ska jämställdhet mellan kvinnor och män alltid iakttas och Regeringen avser att ge universitet och högskolor i uppdrag att ytterligare stärka arbetet med jämställdhetsintegrering. viktig kvalitetsaspekt och vid kvalitetssäkring av högre utbildning är det därför av stor vikt att jämställdhet mellan kvinnor och män beaktas. Bedömningarna bedöms inte ha några konsekvenser för integrations- Bedömningarna berör inte förhållandet till medlemskap i . Enskilda utbildningsanordnare med tillstånd att utfärda examen omfattas av de bedömningar som lämnas i denna skrivelse. utbildningsanordnare bedriver utbildningen i ett aktiebolag, medan andra har t.ex. en stiftelse eller förening som huvudman. Av lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda examen följer bl.a. att utbildningen ska bedrivas så att den uppfyller de krav som uppställs på utbildning i 1 kap. högskolelagen (1992:1434) och att de enskilda utbildningsanordnarna är skyldiga att medverka i uppföljningar och utvärderingar av utbildningar. Utbildningsanordnaren är också skyldig att upprätta en skriftlig kvalitetsredovisning. Enskilda utbildningsanordnare har omfattats av tidigare kvalitetssäkringssystem och det är därför rimligt att de även omfattas av ett nytt system. Precis som för övriga lärosäten påverkas de enskilda utbildningsanordnarnas kostnader beroende på hur de väljer att organisera sitt interna kvalitetssäkringsarbete och hur mycket utvecklingsarbete som då krävs. Sammanfattning av remisspromemorian Kvalitetssäkring av högre utbildning (U2015/01626/UH) Promemorian är baserad på ett underlag som professor har utarbetat på uppdrag av (). I promemorian lämnas förslag som syftar till att det nationella systemet för kvalitetssäkring ska bli mer sammanhållet än . Det innebär att de granskningar som ansvarar för bör beakta lärosätenas eget kvalitetssäkringsarbete i ökad utsträckning. granskningar ska vara inriktade på både kontroll av resultat och på kvalitetsutveckling av högre utbildning. Systemet föreslås bestå av fyra komponenter: granskning av lärosätens kvalitetssäkringssystem, Förslagen utgör ett ramverk för kvalitetssäkringssystemet och bör få i uppdrag att ansvara för att vidareutveckla och implementera systemet med utgångspunkt i regeringens bedömningar, tillämpliga lagar och förordningar och de principer för kvalitetssäkring som har tagits fram inom ramen för Bolognaprocessen. Detta arbete bör ske i samråd med universitet och högskolor och med företrädare för studenter och arbetsliv. Vidare föreslås att resurser för utbildning på grundnivå och avancerad nivå inte längre ska fördelas på grundval av kvalitetsutvärderingar av utbildningars resultat. Det nya systemet för kvalitetssäkring och för resurstilldelning föreslås börja gälla . Förteckning över remissinstanser som har beretts tillfälle att yttrande sig över remisspromemorian Kvalitetssäkring av högre utbildning (U2015/01626/UH) Följande remissinstanser har inkommit med yttrande: , , , Universitets- och högskolerådet, , , , , , , , Kungl. Tekniska högskolan, , , , , , , Försvarshögskolan, Gymnastik- och , , , , , , , , , Kungl. i , , , konstnärliga högskola, , , , , Evangeliska Frikyrkan för , för teologiska högskola, , Stiftelsen , Teologiska högskolan, , Verket för innovationssystem, , utvärdering, Kommuner och Landsting, , , akademikers centralorganisation, , och . Spontana remissvar har inkommit från , , för högskoleingenjörsutbildning, Teknikföretagen, , studentråd, DIK, , Förbundet , Naturvetarna och några privatpersoner. Följande remissinstanser har beretts tillfälle att yttra sig, men har förklarat sig avstå eller har inte inkommit med yttrande: ombudsmän (), , , i , , Stiftelsen , Stiftelsen , och Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden, , Y , M , I Baylan, K , S-E Bucht, P , H Hellmark , M , A Ygeman, P , M , M , A Bah Kuhnke, A Strandhäll, A Shekarabi, G , G , A Hadzialic Regeringen beslutar skrivelse Kvalitetssäkring av högre utbildning