prop · H3031d26 · 2015-09-21 00:00:00 — Regeringen kommer att verka för att svenska 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 prioriteringar och intressen tillvaratas i det fortsatta arbetet med strategin. förväntas kommissionen lansera en inremarknadsstrategi för varor och tjänster. antog Rådet för konkurrenskraft slutsatser om politiken för den inre marknaden med anledning av strategin. I slutsatserna anges som särskilt viktiga områden tillämpningen av principen om ömsesidigt erkännande, utökad användning av standarder, bättre styrning och efterlevnad av regelverket för den inre marknaden, effektivisering av anmälningsprocedurer och andra verktyg för den inre marknaden och undanröjande av hinder som hör samman med den allt närmare integrationen av varor och tjänster. Dessa prioriteringar ligger väl i linje med regeringens bedömning av vad som måste göras. Strategin förväntas bli ett tongivande dokument för de närmaste årens utveckling av politiken för den inre marknaden. Standardisering är ett viktigt verktyg för innovation, konkurrenskraft och för en hållbar samhällsutveckling. Den allt snabbare globaliseringen förändrar villkoren för standardiseringen och ökar dess betydelse för tillväxten och för att kunna möta stora samhällsutmaningar som klimatförändringar och en växande och åldrande befolkning. kommer arbeta med att följa upp den strategi för standardisering som presenterades . I strategin framhålls betydelsen av samverkan mellan alla aktörer inom standardiseringen och av att identifiera och satsa på områden som är strategiskt viktiga för . Det framhålls också att myndigheterna har en viktig roll inom standardiseringen. Internationell standardisering bidrar till konkurrenskraft. Målet är att svenska företag ska slippa anpassa produkter till olika krav på samma produkt för olika exportmarknader. Det är också centralt för den svenska konkurrenskraften att vara delaktig och drivande i arbetet med att ta fram internationella standarder. Regeringen avser i sin exportstrategi inkludera förslag som stärker arbetet med standardisering som verktyg för ökad export. Utvalda centrala myndigheter har en viktig roll att fylla i detta arbete. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 kommer i egenskap av regeringens expertmyndighet att aktivt med- verka i regeringens arbete på inremarknadsområdet med särskilt fokus på ovan nämnda strategier samt standardisering. administrerar flera instrument som syftar till att upprätthålla och stärka den inre marknaden som sannolikt kommer att beröras av den nya inremarknads- strategin. Regeringens mål är att Kommerskolle- gium med fortsatt hög kompetens ska bidra till regeringens politik om den inre marknaden och fortsätta att vidareutveckla sitt arbete med de uppgifter myndigheten har tilldelats för att upprätthålla och förbättra den inre marknaden. ska fortsatt medverka i och följa utvecklingen av EU:s standardiseringspolitik och hålla regeringen underrättad om viktiga skeenden och utvecklingstendenser inom standardiseringen av betydelse för svensk ekonomi. Regeringen ser även ett behov av analysarbete från kollegiets sida när det gäller att identifiera hinder för e-handeln och de kommande förslag som följer av strategin för den digitala inre marknaden. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll De uppgifter Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac) utför är viktiga delar i systemet för att kontrollera att varor och tjänster uppfyller ställda krav till nytta för den inre marknaden och handeln i allmänhet. Regeringens mål för Swedac är att myndigheten fortsätter att bedriva och utveckla sin verksamhet som ansvarig myndighet för ackreditering och annan teknisk kontroll, som samordnare av marknadskontroll samt som ansvarig myndighet för reglerad mätteknik och kontroll av ädelmetaller. Swedac ska också i egenskap av regeringens expertmyndighet medverka i arbetet med ovan nämnda strategier på inremarknadsområdet i de delar de har beröringspunkter med myndighet- ens expertområden. Huvudmålet för svensk handelspolitik är att bidra till goda förutsättningar för svenska företag och konsumenter att tillgodogöra sig de möjligheter som globaliseringen medför. En öppen och rättvis frihandelsvänlig handelspolitik utgör en av grundstenarna för tillväxt och sysselsättning i då svenska företag i allt högre utsträckning är en del av en globaliserad ekonomi och globala värdekedjor. Ett väl fungerande globalt regelverk inom ramen för WTO är högt prioriterat. Arbetet i WTO inriktas nu på Doharundan vid WTO:s tionde ministermöte . Återstående områden är bland annat handel med industri- och jordbruksvaror samt tjänster. Utanför Doharundan pågår även förhandlingar inom andra viktiga områden, t.ex. en modernisering av om tullfrihet på ICT-varor () och plurilaterala förhandlingar om tjänster (Trade in Services Agreement, TiSA) samt en utvidgning av WTO:s avtal om offentlig upphandling till att omfatta fler länder. Regeringen välkomnar att förhandlingar inletts om handelsliberalisering av miljövaror. Bilaterala och regionala avtal Bilaterala och regionala avtal kan komplettera det multilaterala regelverket och ger också möjligheter för parterna att gå längre på vissa områden än vad som är möjligt inom ramen för WTO. EU:s förhandlingar med (TTIP) är sär- skilt betydelsefulla. TTIP syftar till att ge ökad tillväxt och sysselsättning samt bidra till stora förenklingar för näringslivet, inte minst vad gäller regelområdet, som miljö, lönta- garnas intressen och hälsa ska värnas. kommer i det fortsatta förhandlingsarbetet att fokusera på att avtalet inte ska underminera möjligheten att upprätthålla nuvarande skyddsnivåer för miljön och människor och djurs hälsa, eller hindra parterna från att skärpa skyddsnivåerna, på att EU:s rådande regelverk kring antibiotikaanvändning och kemikalier värnas samt verka för en ISDS-mekanism som är rättssäker, öppen och inte inskränker staters demokratiska beslutsfattande. Även förhandlingarna med har hög prioritet liksom förhandlingar med stora tillväxtekonomier såsom och som för tillfället går långsamt. Det ekonomiska partnerskapet med EU:s grannländer såväl i som i ska fortsatt fördjupas. Det är viktigt att stödja de länder som har valt att underteckna associerings- och handelsavtal med EU. De nationella processerna med ratificering och förankring avseende de ekonomiska partnerskapsavtalen med länderna i , och väntas kunna slutföras senast . För att avtalen ska ge positiva effekter i de utvecklingsländer som ingår avtal med EU är det viktigt att upprätthålla en dialog och att stödja ländernas genomförande. På livsmedels- och jordbruksområdet kommer regeringen att verka för en kraftsamling kring arbetet med att få till stånd nya land- och anläggningsgodkännanden. Godkännandena är centrala för att exporten av livsmedel och jordbruksprodukter i högre grad ska nå länder utanför EU. anser att EU ska minska sitt användande av handelspolitiska skyddsinstrument och avser fortsätta att arbeta aktivt för detta. ska utvecklas och tillämpas så att den blir ett effektivt hjälpmedel för svenska företag att tackla handelshinder i tredje land. Regeringen kommer därför fortsatt att motsätta sig kommissionens förslag om att begränsa tillträdet till EU:s marknad. Insatser inom andra verksamhets- och utgiftsområden Regeringen följer de utvecklingsfrå- gor som utgjorde ett utvecklingspaket vid WTO:s nionde ministermöte samt de nya frågor som har identifierats i den fortsatta WTO- processen. Handelspolitiken kan utgöra ett viktigt in- strument för att möta olika mål på miljö- och klimatområdet. Regeringen bedriver ett arbete kring frågor om hållbart företagande, (Corporate Social Responsibility CSR), för att stärka företagens möjligheter att hantera utmaningar kring mänskliga rättigheter, miljö, arbetsvillkor och antikorruption. En handlingsplan för att implementera FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter har tagits fram. Regeringen avser att anta en ny plattform för hela bredden av frågor inom hållbart företagande. Dessa båda dokument kommer tillsammans att återspegla regeringens högre ambitioner inom detta politikområde. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 fäster stor vikt vid det internationella samarbetet på antikorruptionsområdet. kommer att avge en tilläggsrapport till FN:s konvention mot mutor i internationella affärstransaktioner samt kommer att följa upp sitt granskningsuppdrag avseende . Vidare kommer att aktivt delta i den nya fjärde granskningsfasen under samma konvention som förväntas ta sin början –2016 och fortsätta framöver. avser att fortsätta arbetet med att förhindra konfliktfinansiering från handel med så kallade konfliktmineraler genom insatser för att göra handeln laglig och spårbar. väntas samarbete inledas med nya partners i detta arbete. 4.6.12:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet Tabell 4.8 Anslagsutveckling 2:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 24 240 tkr prisnivå. 3Motsvarar 24 242 tkr prisnivå. 4Motsvarar 24 242 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Styrelsens för ackreditering och teknisk kontroll förvaltnings- utgifter. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.9 Budget för avgiftsbelagd verksamhet – Ackreditering m.m. samt Internationellt utvecklingsarbete (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Swedacs uppdragsverksamhet med ackreditering och liknande kompetensbedömning finansieras med avgifter. Swedac bedriver även tjänsteexport genom att medverka i projekt inom internationellt utvecklingsarbete finansierat av främst Sida och EU. Inga större förändringar förväntas när det gäller intäkter eller kostnader. Tabell 4.10 Budget för avgiftsbelagd verksamhet – Metrologi (intäkt - kostnad) Swedac tar ut avgifter för arbete med tillsyn av mätinstrument m.m. Inga större förändringar av intäkter eller kostnader förväntas. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:1 Styrelsen för ackredite- ring och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 4.11 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 2:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. 3Anslaget minskas med med anledning av den generella neddragning som gjordes av pris- och löneomräknade anslag i budgetpropositionen . Tabell 4.12 Anslagsutveckling 2:2 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 84 961 tkr prisnivå. 3Motsvarar 84 965 tkr prisnivå. 4Motsvarar 84 966 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget föreslås tillföras för tillkommande arbetsuppgifter från Arbetsför- medlingen. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 2:2 för , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 4.13 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 2:2 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. 3Anslaget minskas med med anledning av den generella neddragning som gjordes av pris- och löneomräknade anslag i budgetpropositionen . Tabell 4.14 Anslagsutveckling 2:3 Exportfrämjande verksamhet 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för det statliga uppdraget avseende exportfräm- jande till (Business ), för näringslivsfrämjande åtgärder och för främjande av svenska företags affärer kopplade till projektexport och andra typer av offentligt upphandlade affärer. Anslaget får användas för näringslivsfrämjande på strate- giska marknader och områden, exportutveckling, 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 förstärkt närvaro i ekonomiskt dynamiska reg- ioner, importfrämjande samt särskilda handels- främjande och handelspolitiska åtgärder. Ansla- get får även användas för utgifter för statsbidrag till insatser till stöd för Sverigeprofilering genom i utlandet. Anslaget föreslås öka med –2019 för att finansiera regeringens exportoffensiv. Anslaget föreslås minska med för att finansiera i utlandet, NSU. Nämnden ska i fortsättningen få sin finansiering från anslaget 1:10 Information om i utlandet inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet . , 2018 och 2019 till 372 889 000 respektive 372 889 000 Tabell 4.15 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 4.16 Anslagsutveckling 2:4 Investeringsfrämjande 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar57 266 tkr prisnivå. 3Motsvarar 57 267 tkr prisnivå. 4Motsvarar 57 268 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för det statliga uppdraget avseende investeringsfrämjande till (Business ) och för utredningsinsatser inom området. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:4 Investeringsfrämjande . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 4.17 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 2:4 Investeringsfrämjande Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. 3Anslaget minskas med med anledning av den generella neddragning som gjordes av pris- och löneomräknade anslag i budgetpropositionen . 4.6.52:5 Avgifter till internationella handelsorganisationer Tabell 4.18 Anslagsutveckling 2:5 Avgifter till internationella handelsorganisationer 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för avgifter och bidrag till samt särskilda insatser med anledning av deltagande i följande internationella handelsorganisationer: –Internationella rådet för samarbete på tullområdet (WCO) –(I.C.T.B.) –Internationella Byrån för Utställningar i (). Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:5 Avgifter till internationella handelsorganisationer . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 4.19 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 2:5 Avgifter till internationella handelsorganisationer Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 4.21 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 2:6 Bidrag till standardiseringen Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. 3Anslaget minskas med med anledning av den generella neddragning som gjordes av pris- och löneomräknade anslag i budgetpropositionen . 4.6.62:6 Bidrag till standardiseringen Tabell 4.20 Anslagsutveckling 2:6 Bidrag till standardiseringen 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 30 986 tkr prisnivå. 3Motsvarar 30 985 tkr prisnivå. 4Motsvarar 30 987 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:6 Bidrag till verksamhet ska bedrivas så att den är självbärande över tiden och erbjuda de svenska exportföretagen villkor som motsvarar vad konkurrerande företag i andra länder kan erhålla. Ramutnyttjandet uppgick till för ordinarie exportkreditgarantier och till för investeringsgarantier. Obundna offerter medräknas till i ramutnyttjandet medan bundna offerter och garantier medräknas till . Budget för avgiftsbelagd verksamhet 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Intäkterna disponeras av . Budgeten är upprättad enligt riskmässiga principer, som även belastas för reservationer för riskerna i engagemang och skadefordringar. Resultatet för visar på ett överskott på . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att ikläda staten betalningsansvar för investeringsgarantier som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 10 . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att under ikläda staten betalningsansvar för exportkreditgarantier som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 450 . Skälen för regeringens förslag: () verksamhet har tillsammans med Aktiebolaget Svensk Export- kredits verksamhet haft en avgörande betydelse för att motverka effekterna av den finansiella krisen –2009 på företagens möjligheter att finansiera exportaffärer. Trots återhämtningen på de finansiella marknaderna är det fortfarande centralt för exportföretagen med riskavtäckning för att inte få sämre förutsättningar än sina kon- kurrenter och de facto gå miste om affärer eller få minskad konkurrenskraft internationellt. Det är viktigt att EKN har en marginal som gör att svenska exportföretag vid oväntade omvärldsför- ändringar även i fortsättningen snabbt kan ges möjligheter till riskavtäckning för att inte få sämre förutsättningar än sina konkurrenter och som en följd av detta de facto gå miste om affärer eller få minskad konkurrenskraft internationellt. EKN räknar med en något lägre efterfrågan på garantier –2017 än de senaste årens rekordvolymer. Det är fortsatt en hög efterfrågan på utvecklings- och tillväxtländer samt för de små- och medelstora företagen . Även utvecklingen av den svenska kronans värde mot euro och amerikanska dollar har stor betydelse för ramutnyttjandet eftersom av garantierna ställs ut i dessa två valutor. Trots detta är bedömningen att det finns ett utrymme att sänka ramen för exportkreditgarantier från tidigare och att efterfrågan på nya exportkreditgarantier kan rymmas inom en ram om . Skälen för regeringens förslag: Trots återhämtningen på de finansiella mark- naderna efter finanskrisen är det fortfarande centralt för exportföretagen med riskavtäckning för att inte få sämre förutsättningar än sina kon- kurrenter och de facto gå miste om affärer eller få minskad konkurrenskraft internationellt. EKN har noterat en ökning av intresset från den svenska exportindustrin för strategiska investeringar genom investeringsga- rantier. Det är viktigt att behålla ramen för inve- steringsgarantier för den svenska exportindu- strins strategiska investeringar. Aktiebolaget () till- handahåller som marknadskompletterande aktör krediter med främst en långsiktig löptid för exportaffärer. På uppdrag av staten administrerar SEK det svenska systemet för statsstödda exportkrediter till fast ränta, det s.k. CIRR- systemet (Commercial Interest Reference Rate). SEK ska inom systemet för statsstödd export- kreditgivning främja svensk exportindustri och svenskt näringsliv. De statsstödda export- krediterna ska lämnas till för staten lägsta kost- nad och risk samt med villkor som motsvarar vad företag i konkurrentländer kan erhålla, base- rat på internationella överenskommelser inom EU och . SEK administrerar de stats- stödda exportkrediterna enligt ägaranvisning från staten. Systemet med statsstödda export- krediter har historiskt oftast uppvisat överskott, men systemet går med underskott vissa år. Det är dessutom svårt att prognostisera utfallet. Baserat på regeringens förslag i propositionen Åtgärder för förstärkt exportfinansiering (prop. 2008/09:86, bet. 2008/09:NU12, rskr. 2008/09:125) beslutade om utökade möjligheter för SEK 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 och att tillhandahålla exportfinansiering för att stärka företagens konkurrenskraft med anledning av den finansiella och ekonomiska krisen. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta att Aktiebolaget får ta upp lån för systemet med statsstödda exportkrediter i som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 125 . Skälen för regeringens förslag: Efterfrågan på statsstödda exportkrediter, s.k. CIRR-krediter, har ökat till följd av oron och osäkerheten på de finansiella marknaderna. Sådana krediter är fortsatt centrala för exportföretagen för att de inte ska få sämre förutsättningar än sina konkurrenter och de facto gå miste om affärer eller få minskad konkurrenskraft internationellt. Då fler stora affärer har kommit in i systemet har behovet av en låneram ökat. En låneram på förväntas motsvara det behov som högst finns i CIRR-systemet för att säkerställa SEK:s upplåning på kapitalmarknaden i CIRR-systemet och därmed kunna erbjuda företagen långfristiga lån.