prop · H3031 · 2015-09-21 00:00:00 — Även om RUT-avdraget används för professionella kockar och bartenders är det inte tillräckliga skäl att ändra lagen men däremot möjligen praxis. Företagarna och Näringslivets Skattedelegation, vars yttrande Föreningen och ansluter sig till, anser att det är märkligt att undanta matlagning när äldre personer får behålla det nuvarande taket för RUT-avdrag för att de kan ha ett förhöjt behov av hushållsarbete. Organisationerna befarar även att de föreslagna ändringarna ska leda till tillämpningsproblem och kontrollsvårigheter. IFAU anser dock att förslaget om matlagning är väl motiverat. Företagarna anför att om avsikten är att avgränsa professionella kockar och barten- ders skulle ett alternativ kunna vara att kräva att det ska vara fråga om enkla, vardagliga åtgärder. anför att matlag- ning utnyttjas av äldre personer och barnfamiljer som av ålders- eller tidsskäl inte klarar av eller hinner med denna syssla och anser att avgräns- ning i stället bör ske till ”enklare matlagning”, alternativt ”matlagning för vardagen”. anför att det är systemförändringar – och i synnerhet upprepade sådana – som är skadliga för en bransch. och anser att förslaget påverkar syssel- sättningen negativt. Företagarna, , vars yttrande Föreningen och ansluter sig till, och Svenska Badbran- schen förutspår ökat svartarbete. anser att effekterna för svartjobb och illojal konkurrens bör utvärderas innan förändringar beslutas. Skälen för regeringens förslag: Som beskri- vits i avsnitt 6.2.2 omfattar skattereduktionen för hushållsarbete bl.a. matlagning som utförs i eller i nära anslutning till bostaden. Detta in- begriper t.ex. sådan matlagning som sker i träd- gården, exempelvis grillning (prop. 2006/07:94 s. 41). Matlagning som sker på annan plats än i eller i nära anslutning till bostaden, t.ex. i ett restaurangkök, omfattas inte. Inte heller om- fattas hemleverans av mat eller av s.k. matkassar. Kringtjänster vid matlagning som t.ex. dukning, servering, diskning och undanplockning om- fattas inte. Om det är fråga om en sådan tjänst som mervärdesskatterättsligt utgör en catering- tjänst enligt 7 kap. 1 § första stycket 5 mer- värdesskattelagen (1994:200) ger arbetet enligt 67 kap. 13 c § 5 inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, inte rätt till RUT-avdrag. Skattereduktionen för matlagning är inte begränsad till enklare matlagning i vardagen. Den omfattar även avancerad sådan utförd av professionella kockar, som inte utgör ett substi- tut för de skattskyldigas eget arbete, och har i rättstillämpningen även kommit att inkludera anlitande av bartenders. Åtskillig matlagning torde dessutom redan vara undantagen från skattereduktionen för matlagning till följd av att den mervärdesskatterättsligt utgör en catering- tjänst. Mot den nu angivna bakgrunden bör mat- lagning, vid en samlad bedömning, inte omfattas av skattereduktionen för hushållsarbete. För- slaget är därför att den särskilda bestämmelsen om skattereduktion för matlagning slopas. Att den renodlade skattereduktionen för matlagning slopas innebär t.ex. inte att en barnvakt inte kan laga mat till barnen inom ramen för skatte- reduktionen för barnpassning. En förutsättning är dock att det är fråga om sådan tillredning av mat som kan anses utgöra en normalt förekommande arbetsuppgift för en barnvakt. Företagarna och har förordat att bestämmelsen om matlagning i stället begränsas till att omfatta enklare slag av matlagning. En sådan ordning kan vid en första anblick förefalla ändamålsenlig men skulle ge upphov till en mängd svåra gränsdragnings- frågor kring vad som omfattas när det gäller ingredienser, tekniker, redskap, användnings- tillfällen, etc. och leda till betydande osäkerhet bland såväl köpare som utförare. Regeringen anser därför att en sådan ordning inte är lämplig. Däremot bör bestämmelsen om skattereduk- tion för städarbete eller annat rengöringsarbete ändras så att den endast omfattar enklare städ- arbete eller annat rengöringsarbete samt flytt- städning. Lagrådet har ansett att formuleringen är alltför vag och ger utrymme för godtyckliga bedöm- ningar och att bestämmelsens utformning bör övervägas ytterligare. Regeringen anser emeller- tid att utformningen är ändamålsenlig. Dess närmare innebörd utvecklas i det följande. Med enklare arbete avses städning och annan ren- av mer vardaglig karaktär inom ramen för hushållsarbetets kärnområden. Städning och annan rengöring som utförs med städutrustning eller annan kringutrustning som är mer avance- rad och som inte är vanligt förekommande i en genomsnittlig bostad utgör inte enklare arbete. Kraven på arbetet tar således sikte dels på kärnan för hushållsarbete i allmänhet, dels på utrust- ningsnivån i genomsnittliga bostäder. Exempel på sådana moment som inte kan anses utgöra enklare städ- eller rengöringsarbete är grovstäd- ning med mer avancerad utrustning och sanering av t.ex. klotter och rengöring av inomhuspool. Med grovstädning avses här rengöring av när- mast sanerande karaktär av kraftigt smutsade eller förorenade ytor. Begreppet enklare arbete är däremot inte avsett att generellt exkludera mer omfattande städarbete, s.k. storstädning, även om arbetet endast utförs mer sporadiskt. Det av- görande är, precis som för RUT-avdraget i övrigt, inte kvalifikationerna hos den som utför arbetet utan arbetets innehåll. Som mer avance- rad utrustning bör exempelvis räknas pool- dammsugare och golvboningsmaskin. Andra exempel på avancerad utrustning kan vara större ångtvättmaskin och utrustning för sanering av röklukt, exempelvis ozonaggregat. Däremot bör t.ex. centraldammsugare och högtryckstvätt inte räknas som sådan utrustning. Det är inte möjligt att ge en uttömmande beskrivning av vilka arbeten som inte längre ska omfattas. Det kommer fortlöpande att ske förändringar av t.ex. vad som är normalt förekommande utrustning i en genomsnittlig bostad. Den närmare gräns- dragningen bör därför ske i rättstillämpningen. Lagrådet har även ansett att det bör preciseras vad som åsyftas med ”flyttstädning”. Med flytt- städning avses städning som sker i anslutning till en avflyttning från eller inflyttning till en bostad. En sådan flyttning innebär inte att den enskilde endast byter vistelseadress utan att vederbörande även tar med sig möbler och annat lösöre från den tidigare bostaden. Uttrycket flyttstädning omfattar såväl städning i den gamla bostaden som städning i den nya bostaden. Regeringen har förståelse för att förslaget ökar komplexiteten i husavdragssystemet men anser att denna ökning inte ska överdrivas. När det gäller förslagets konsekvenser för företag, sysselsättning, svartarbete, m.m. redovisar regeringen sina bedömningar i avsnitt 6.2.7. Förslaget föranleder ändringar i 67 kap. 13 § IL, se avsnitt 3.9. 6.2.4Halvering av taket för RUT-avdraget för personer som inte har fyllt Regeringens förslag: Taket för RUT-avdraget sänks till per person och beskattningsår för skattskyldiga som inte har fyllt vid beskattningsårets ingång. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av de remiss- instanser som har yttrat sig tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. Ekobrotts- myndigheten, , , Närings- livets Skattedelegation, vars yttrande Föreningen och ansluter sig till, Företagarna, , och Svenska Badbranschen avstyrker förslaget. är tveksamt till förslaget. i (LO) anför att det är bra att husavdraget får en bättre fördelnings- profil. anför att för- slaget är positivt och ett steg i rätt riktning. Coompanion anser att argumentationen för förslaget är underbyggd och att förslaget mer realistiskt avspeglar det reella behov ett hushåll i faktiskt har. anför att förslaget framför allt väntas påverka barnfamiljer och att RUT-avdraget ökar kvin- nors arbetsmarknadsutbud och deras arbets- inkomst. och LO anser att förslaget ökar komplexiteten i skattesystemet. Verket på- pekar att förslaget innebär en begränsning av möjligheten att köpa tjänster som utförs i föräldrars hem om den som köper tjänsten är och anför att det finns risk att reg- lerna kringgås genom att föräldern får pengar i gåva och sedan betalar själv. anser att skälen för att behålla nuvarande storlek på RUT-avdraget för personer som fyllt är bristfälliga och att eventuella fördelningspoli- tiska fördelar kan uppnås på mycket effektivare sätt genom skattesystemet generellt. Förslaget skapar enligt företaget osäkerhet och oklarhet om vad som gäller, speciellt i kombination med förslaget om sänkt subventionsgrad för ROT- avdraget. Även Företagarna anser att förslaget komplicerar reglerna och inte kan anses motive- rat. anser att för- slaget missar sitt syfte då flexibiliteten för köparna minskar och då regelförändringar och regelkomplexitet inverkar negativt och sätter branschen ur spel. Näringslivets Skattedelega- tion, vars yttrande och ansluter sig till, anser också att förslaget ökar komplexiteten i skattesystemet och risken för fel och oklarheter beträffande köpares kvarvarande utrymme för RUT- respektive ROT-avdrag under löpande år. anför att det är systemförändringar – och i synnerhet upprepade sådana – som är skad- liga för en bransch. och anser att förslaget påverkar syssel- sättningen negativt. bedömer att svartarbetet och därmed den ekono- miska brottsligheten riskerar att öka i väsentlig mån om förslaget genomförs. Även Företagarna, , vars yttrande Föreningen och Närings- livets ansluter sig till, och Svenska Badbranschen förutspår ökat svartarbete. Till- växtverket anser att effekterna för svartjobb och illojal konkurrens bör utvärderas innan föränd- ringar beslutas. Skälen för regeringens förslag: Taket på per beskattningsår innebär att den skattskyldige, vid en subvention på , får en skattelättnad för arbetskostnader inklusive mervärdesskatt , givet att den enskilde har skatt att reducera. Detta är en omfattande subvention. Till exempel kan den enskilde för vid en tim- kostnad på köpa ca eller per person. beräknas omkring 790 000 personer göra RUT-avdrag för i genomsnitt ca 5 000 kro- nor per person. avdraget riktas avdraget mer till genomsnittliga hushålls behov av hushållsarbete och föränd- ringen är därmed fördelningspolitiskt motiverad. Den maximala skattereduktionen bör därför halveras till per skattskyldig och år. Undantag bör dock göras för äldre personer eftersom dessa individer kan ha ett förhöjt behov av hushållsarbete. Sänkningen av den maximala reduktionen föreslås därför bara omfatta per- soner som inte har fyllt vid beskattnings- årets ingång. Som påpekat påverkar förslaget även möjligheten för personer som inte har fyllt att köpa tjänster åt sina föräldrar, oavsett föräldrarnas ålder. har framhållit möjligheten att föräldern betalar själv efter att ha fått pengar i gåva. Regeringen ser inte något behov av att införa olika regler för den enskildes rätt att för egen del göra RUT-avdrag beroende på om denne betalat för arbetet med egna medel eller med medel som lämnats till vederbörande Rätten till avdrag förutsätter alltid att det finns skatt att reducera. Regeringen har förståelse för synpunkterna att förslaget tillsammans med förslaget om sänkt subventionsgrad för ROT-avdraget (se avsnitt 6.2.5) ökar komplexiteten i husavdragssystemet. De eventuella svårigheterna för köparna, ut- förarna och att hantera detta ska dock inte överdrivas. Sänkningen bör lagtekniskt utformas så att av det gemensamma taket för RUT- och ROT- avdrag på får högst avse sådana tjänster som inryms i RUT-avdraget för de skattskyldiga som inte har fyllt vid årets ingång. Vid bedömning av rätten till skatte- reduktion kommer det således att göras en beloppsmässig skillnad beroende på om det är RUT- eller ROT-arbete som det är fråga om. Sänkningen medför behov av korresponderande ändringar av bestämmelserna om storleken på utbetalningar enligt fakturamodel- len och på den preliminära skattereduktionen, om avdrag för preliminär skatt för löneförmån (se förslag i avsnitt 6.2.5 om skatteavdrag för löneförmån) och om utformningen av Skattever- kets meddelanden till köparen om gjorda ut- betalningar och tillgodoräknad preliminär skatte- reduktion samt om kontrolluppgifter för förmån av hushållsarbete. Detta eftersom dessa bestäm- melser inte gör några beloppsmässiga skillnader på om det är fråga om RUT- eller ROT-tjänster. I den förenklade arbetsgivardeklarationen som används när en privatperson anlitas görs åtskillnad mellan RUT- och ROT-tjänster när avdrag görs för belopp motsvarande redovisade arbetsgivaravgifter. får enligt 6 kap. 1 § skatteförfarandeförordningen (2011:1261), förkortad SFF, meddela före- skrifter om vilka uppgifter en förenklad arbetsgivardeklaration ska innehålla. Skatte- förfarandelagen (2011:1244), förkortad SFL, eller SFF, behöver därför inte ändras för att möjliggöra att de beloppsmässiga skillnaderna mellan RUT- och ROT-arbete kan hanteras vid anlitande av en privatperson. När det gäller förslagets konsekvenser för företag, sysselsättning, svartarbete, m.m. redo- visar regeringen sina bedömningar i avsnitt 6.2.7. Förslaget föranleder ändringar i 67 kap. 19 § IL, se avsnitt 3.9, 7, 17 och 19 §§ lagen (2009:194) om förfarandet vid skattereduktion för hushållsarbete, förkortad HUSFL, se avsnitt 3.11, samt 11 kap. 14 § och 22 kap. 13 § SFL, se avsnitt 3.13. i (LO) anser också att ROT-avdraget bör vara en konjunktur- åtgärd. och Måleriföretagen i anser dock att förslaget påverkar sysselsättningen negativt. Byggindustrier anför att organisationen aldrig 6.2.5Sänkt subventionsgrad för ROT- har sett ROT-avdraget som en åtgärd ur ett Regeringens förslag: Subventionsgraden för ROT-tjänster sänks från till när det gäller köp av sådana tjänster från den som är godkänd för F-skatt, eller, i förekommande fall, från en utländsk utförare som har intyg eller annan handling om mot- svarande kontroll i hemlandet, och när en anställd får ROT-tjänster som förmån. Vid beräkning av skatteavdrag för förmån av RUT- eller ROT-arbete ska avdraget reduceras med belopp motsvarande den skattereduktion som ska reducera den slutliga skatten. Regeringens bedömning: Subventionsgraden vid anlitande av någon som inte är godkänd för F-skatt bör inte ändras. Promemorians förslag och bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av de remiss- instanser som har yttrat sig tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. Ekobrotts- myndigheten, , (), Näringslivets Skattedelegation, vars yttrande Föreningen och ansluter sig till, Företagarna, , Svenska Badbranschen, Byggindustrier, och Måleriföretagen i avstyrker förslaget. Coompanion anser att argumentationen för förslaget är underbyggd och realistisk. anser att det inte finns konjunkturella skäl att bibehålla ROT-avdraget i nuvarande omfattning och anför att den ökade efterfrågan till följd av avdraget leder till ökad sysselsättning genom att sysselsättningen i andra branscher minskar. Myndigheten delar bedöm- ningen att förslaget har försumbar effekt på sysselsättningen på . utvär- dering (IFAU) anser att argumentationen om ett konjunkturberoende ROT-avdrag framstår som konjunkturperspektiv utan det har alltid handlat om att skapa ett incitament för att göra tidigare svarta tjänster vita. Förslaget innebär enligt organisationen att konsumenterna i högre grad kommer att efterfråga svarta tjänster på bekost- nad av vita tjänster, vilket i sin tur kommer att innebära ett ökat utanförskap på arbetsmark- naden. Organisationen anser att promemorian underskattar antalet trygga vita anställningar som kommit till stånd tack vare husavdraget. bedömer att svartarbetet och därmed den ekonomiska brottsligheten riskerar att öka i väsentlig mån. Ekonomistyr- ningsverket anser att en så stor ändring kräver längre framförhållning. Om skattereduktion anses rimligt bör en anpassning till den nivån enligt myndigheten ske etappvis med en minskning med exempelvis 5 procent- enheter . Ett alternativ vore att behålla nuvarande subvention men begränsa denna till exempelvis . Myndigheten anser vidare att det finns en uppenbar risk att svartarbetet ökar med för- slaget. EIO anser att det föreligger en stor risk att förslaget leder till ökat svartarbete, fler oseriösa aktörer och fler konsumenter som råkar illa ut. EIO anför att förslaget kan medföra att seriösa företag inte kan hävda sig i konkurrensen från oseriösa aktörer som erbjuder svarta tjäns- ter. Företagarna anför att förslaget medför att svartjobben kommer att öka, vilket är allvarligt inte minst för att det riskerar att slå ut många seriösa små företag när konkurrensen från oseriösa aktörer ökar. Företagarna anför vidare att promemorians hänvisning till subventions- graden på för tidigare ROT-avdrag bortser från att effekterna då innebar ett lyft från noll till , medan det nu aktuella för- slaget är en betydande försämring av etablerad nivå på till en nära nog halvering, vilket inte kommer att gå spårlöst förbi. Näringslivets Skattedelegation, vars ytt- rande och ansluter sig till, anser att förslaget ökar komplexiteten i skattesystemet och ökar risken för fel och oklarheter beträffande köpares kvarvarande utrymme för RUT- respektive ROT-avdrag under löpande år. Organisationerna anför vidare att förslaget innebär sämre förut- sättningar för en vit marknad och att det kan uppstå en regressiv effekt i form av att större skattereduktion i högre utsträckning torde tillfalla individer högt upp i inkomstfördel- ningen. anser att seriösa företag riskerar att konkurreras ut av mindre nogräknade företag. Organisationen anför att promemorians slutsats att minskad efterfrågan kan leda till att företagens utbud bättre motsvarar efterfrågan är anmärkningsvärd. I stället bör man se det som en möjlighet att få fler i arbete och efterfrågan kommer dessutom inte att minska utan omfördelas från den vita sektorn till den svarta. Måleriföretagen i anför att slutsatsen att ett minskat ROT-avdrag balanserar utbud och efterfrågan är märklig och måste uppfattas som en signal att minska utbudet av lediga tjänster. Organisationen anför vidare att förslaget påverkar jämställdheten eftersom ROT-sidan till skillnad från entreprenadsidan tycks attrahera yngre kvinnor som söker sig till branschen. Organisationen och Svenska Bad- branschen förutspår även ökat svartarbete. delar inte uppfatt- ningen att svartarbetet självklart kommer att öka som en följd av förslaget. anser att effekterna för svartjobb och illojal konkurrens bör utvärderas innan förändringar beslutas. LO anför att det är bra att husavdraget får en bättre fördelningsprofil men anser att förslaget ökar komplexiteten i skattesystemet. anför att ROT-avdraget även med den föreslagna ändringen har fördelningspolitiska brister men att de förbättras. Skälen för regeringens förslag och bedömning: uppgick utbetalnin- garna enligt fakturamodellen för ROT-arbete till ca , en ökning med jämfört med . Den höga och ökande kostnaden ger offentligfinan- siella skäl att begränsa ROT-avdragets omfatt- ning. Genom en begränsning av subventionen av reparation, underhåll och om- och tillbyggnad av befintliga bostäder frigörs medel för att bland annat öka byggandet av nya bostäder. Dessutom bör ROT-avdraget främst ses som en konjunk- turåtgärd. En skattereduktion om av arbets- kostnaden när en person köper ROT-tjänster från ett företag eller får ROT-tjänster som en skattepliktig löneförmån får anses vara hög. Skattereduktionen vid tidigare tidsbegränsade ROT-avdrag uppgick till av under- laget. bedöms vara en lämplig subventionsgrad även för det nuvarande ROT- avdraget. Regeringen föreslår därför att subven- tionsgraden ska sänkas från . En maximal skattereduktion om kommer därmed att innebära ett maximalt underlag för skattereduktion om . Regeringen har förståelse för synpunkterna att förslaget tillsammans med förslaget om halvering av taket för RUT-avdraget (se avsnitt 6.2.4) ökar komplexiteten i husavdragssystemet. De eventuella svårigheterna för köparna, ut- förarna och att hantera detta ska dock inte överdrivas. Som beskrivits i avsnitt 6.2.2 får en skatt- skyldig som får en skattepliktig löneförmån av RUT- eller ROT-arbete en skattelättnad direkt genom att arbetsgivaren inte gör något avdrag för preliminär skatt för förmånen, upp till ett förmånsvärde av per beskatt- ningsår. Syftet är att minska arbetstagarens behov av att hos begära ändrad beräkning av skatteavdrag för att den preliminära skatten bättre ska motsvara den slutliga skatten (se prop. 2007/08:13 s. 21). Utgångspunkten är att förfarandet ger ett korrekt resultat i de fall arbetstagaren har en marginalskatt på 50 pro- cent, eftersom skatten då är lika stor som skatte- reduktionen. Däremot blir den preliminära skatten för hög om marginalskatten är och för låg om marginalskatten är högre än . Bestämmelsen om arbetsgivarens avstående från skatteavdrag är utformad med utgångs- punkten att subventionsgraden är och maximal skattereduktion är . För att bestämmelsen inte ska bli onödigt komplicerad när ROT-avdraget får en annan subventionsgrad än RUT-avdraget som taket för RUT-avdraget halveras utom för personer som har fyllt bör metoden för att ge den skattskyldige skattelättnad direkt ändras. Förslaget är att arbetsgivaren, i stället för att helt bortse från förmånens värde vid beräkning av skatteavdrag, ska beakta förmånens värde men reducera avdraget för preliminär skatt med det belopp som motsvarar arbetstagarens skatte- reduktion. Avdraget för preliminär skatt ska således reduceras av värdet på förmån av RUT-arbete och av värdet på förmån av ROT-arbete. Detta kan illustreras med ett exempel. Anta att en person från sin arbetsgivare får kontantlön med och förmån av RUT-arbete till ett värde av samt att preliminärskatt ska dras enligt skattetabell 31 avseende månadslön för , kolumn 1. Skatteavdraget ska beräknas på summan av kontantlön och förmån, dvs. (33 000 + 2 000 =) . Skatteavdraget enligt tabellen är då . Efter reducering av värdet av förmånen, dvs. (2 000 x 0,5 =) , blir skatteavdraget . På detta sätt får den skattskyldige en omedel- bar skattelättnad vars storlek till skillnad från är korrekt oavsett marginalskattens storlek. Detta under förutsättning att den skattskyldige har ett skatteavdrag som är minst lika stort som det belopp med vilket avdraget ska reduceras. Är skatteavdraget mindre blir det reducerat till noll utan att den skattskyldige kan tillgodogöra sig återstående del av reduceringsbeloppet. När en privatperson anlitar någon som inte är godkänd för F-skatt motsvarar subventionen redovisade arbetsgivaravgifter. Denna subven- tionsgrad bör av förenklingsskäl kvarstå oför- ändrad. När det gäller förslagets konsekvenser för företag, sysselsättning, svartarbete, m.m. redo- visar regeringen sina bedömningar i avsnitt 6.2.7. Förslaget föranleder ändringar i 67 kap. 19 § IL, se avsnitt 3.9, 7 § HUSFL, se avsnitt 3.11, samt 11 kap. 14 § SFL, se avsnitt 3.13. Regeringens förslag: Ändringarna träder i kraft och tillämpas första gången för beskattningsår som börjar efter . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har särskilt kommenterat förslaget. Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att ändringarna bör träda i kraft den och tillämpas på beskattningsår som börjar efter . Vid tillämpning av fakturamodellen kommer äldre bestämmelser att tillämpas på arbeten som betalats i förskott men som utförts , eftersom skattereduktionen enligt 67 kap. 12 § 1 IL hänförs till det beskattningsår då betalning har skett. intäkten beräknas förändringarna av RUT- avdraget, dvs. samt slopandet av skattereduktionen för matlagning och vissa städ- och rengörings- tjänster, utgöra . Sänk- ningen av subventionsgraden i ROT-avdraget från till beräknas utgöra av den ökade intäkten. Ungefär 792 000 skattskyldiga beräknas göra RUT-avdrag 2016 och av dem, drygt 13 000 individer, förväntas vara under vid årets ingång och köpa tjänster till så stora belopp att de kommer att påverkas av halver- ingen av taket för RUT-avdraget.