prop · H30329 · 2015-10-13 00:00:00 — Eftersom denna lag har utformats utan avseende på om en person har hemvist i en rapporteringspliktig jurisdiktion, en medlemsstat i EU eller någon annan stat eller jurisdiktion används i stället begreppet ”hemvist i en annan stat eller jurisdiktion”. I paragrafen definieras detta begrepp. Med ”annan stat eller jurisdiktion” avses enligt 22 § en annan stat eller jurisdiktion än eller . Anledningen till att inte omfattas är att konton som uteslutande innehas av personer med hemvist endast i eller eller av enheter vars personer med bestämmande inflytande endast har hemvist i eller , antingen inte är rapporteringspliktiga gentemot någon stat eller jurisdiktion eller också är rapporteringspliktiga gentemot med anledning av . Konton som är rapporteringspliktiga med anledning av ska identifieras enligt bestämmelserna i och inte enligt bestämmelserna i denna lag. Det kan uppmärksammas att både fysiska och juridiska personer som har hemvist i också kan ha hemvist i en annan stat eller jurisdiktion. Exempelvis kan ett svensk aktiebolag ha hemvist i en annan stat eller jurisdiktion därför att det har sin verkliga ledning i den staten eller jurisdiktionen. Av första stycket framgår att en person har hemvist i den stat eller jurisdiktion där den har sin skatterättsliga hemvist eller om den är ett dödsbo efter en fysisk person, i den stat eller jurisdiktion där den fysiska personen hade sin skatterättsliga hemvist. Eftersom en person kan ha skatterättslig hemvist i mer än en jurisdiktion kan personen även i enlighet med definitionen i denna paragraf anses ha hemvist i mer än en annan stat eller jurisdiktion. I andra stycket anges att en enhet som inte har någon skatterättslig hemvist ska behandlas som om den har sin skatterättsliga hemvist i den stat eller jurisdiktion där dess faktiska företagsledning finns. Vidare anges att detta dock inte gäller truster som är passiva icke-finansiella enheter. Att det inte ska gälla truster framgår av punkten 5 i bilaga II till DAC och punkten 108 i kommentaren till avsnitt VIII i CRS. Det innebär att en trust som är en passiv icke-finansiell enhet och inte har någon skatterättslig hemvist inte ska anses ha hemvist i en annan stat eller jurisdiktion. Detta förändrar emellertid inte den omständigheten att ett 2015/16:29 konto som innehas av en sådan trust ändå kan vara ett rapporteringspliktigt konto om personer med bestämmande inflytande över trusten har hemvist i en annan stat eller jurisdiktion. Se även kommentaren till CRS. Paragrafen har tagits in för att genomföra punkterna C.8 i avsnitten VIII i CRS och i bilaga I till DAC. I paragrafens första stycke anges vad som avses med kontantvärde. I andra stycket anges belopp som inte ska ingå i kontantvärdet. Se även kommentaren till CRS. Paragrafen har tagits in för att genomföra punkterna E.1 i avsnitten VIII i CRS och i bilaga I till DAC. I paragrafen definieras begreppet kontohavare. Huvudregeln är enligt första stycket att den person som har registrerats eller identifierats som innehavare av ett finansiellt konto är kontohavare. Kontohavaren kan vara såväl en fysisk person som en enhet. I andra stycket anges vad som gäller med avseende på kontohavare när det finansiella kontot är ett försäkringsavtal med kontantvärde eller ett livränteavtal. I tredje stycket finns en särskild bestämmelse med avseende på den situationen att en person som inte är ett finansiellt institut förvaltar ett finansiellt konto i egenskap av ombud, förmyndare, förvaltare, underteckningsbehörig, investeringsrådgivare eller förmedlare till förmån för en annan person eller för en annan persons räkning. I ett sådant fall ska den andra personen anses vara kontohavare. Det kan t.ex. vara fråga om ett konto som förvaltas till förmån för en minderårig person. Det är då den minderåriga personen som ska anses vara kontohavare. När en advokat eller advokatbyrå förvaltar ett finansiellt konto till förmån för en klient ska dock inte klienten anses vara innehavare av kontot. Se även kommentaren till CRS. Paragrafen har tagits in för att genomföra punkterna E.4 i avsnitten VIII i CRS och i bilaga I till DAC. I paragrafen definieras begreppet närstående enhet. Värdepappersfonder och specialfonder är exempel på sådana investeringsenheter som kan ha en gemensam förvaltare på det sätt som anges i första stycket 4. Huruvida en enhet är en närstående enhet till en annan enhet är relevant bl.a. för reglerna om sammanläggning (aggregering) av en kontohavares olika konton, jfr punkterna C i avsnitten VII i CRS och i bilaga I till DAC. Se även avsnitt 6.2.1 och kommentaren till CRS. Paragrafen har tagits in för att genomföra punkten D.6 i avsnitt VIII i CRS och punkten D.5 i avsnitt VIII i bilaga I till DAC. definieras begreppet person med bestämmande inflytande. tolkas i enlighet med rekommendationerna från FATF. FATF är ett Prop. 2015/16:29 mellanstatligt organ med ansvar för frågor kring bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. Den rekommendation som avses är FATF:s rekommendation 10 i den lydelse som antogs . Det som där sägs om faktiska betalningsmottagare (beneficial owners) ska tillämpas på motsvarande sätt med avseende på personer med bestämmande inflytande enligt denna lag. Kontroll kan utövas genom ägarintresse eller på annat sätt. Om en fysisk person som utövar kontroll genom ägarintresse är en person med bestämmande inflytande beror på enhetens ägarstruktur. Se även kommentaren till CRS. I paragrafen anges vad som avses med passiv inkomst. tagits in för att möjliggöra bedömningen av vad som avses med en aktiv icke-finansiell enhet enligt 2 §, där begreppet passiv inkomst är av Vad som avses med begreppet passiv inkomst (”passive income”) anges i punkten 126 i kommentaren till avsnitt VIII i Begreppet innefattar bl.a. utdelning, ränta och inkomst som motsvarar ränta, hyra och royalty som härrör från verksamhet som inte utgör rörelse och i vart fall delvis utförts av anställda hos enheten, livränta och kapitalvinst från försäljning, inlösen eller byte av finansiella tillgångar eller valuta. Listan över passiva inkomster i kommentaren är inte uttömmande varför den nya paragrafen även innehåller punkt 9 som avser liknande inkomster. I andra stycket framgår vad som inte anses vara en passiv inkomst. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Se även kommentaren till CRS. Paragrafen har tagits in för att genomföra punkterna D.1 och D.2 i avsnitten VIII i CRS och i bilaga I till DAC. begreppet rapporteringspliktigt konto. I punkterna D.2 i avsnitten VIII i CRS och i bilaga I till DAC finns definitionen av begreppet rapporteringsskyldig person som ger vissa begränsningar av vilka personers konton som ska rapporteras. Någon motsvarighet till begreppet rapporteringsskyldig person har inte tagits in i lagen utan de nämnda begränsningarna har i stället tagits in i denna paragraf. hänvisas till resultatet av den granskning av finansiella konton som beskrivs ingående i 4–8 kap. Från de konton som identifieras som rapporteringspliktiga konton enligt 4–8 kap. undantas de konton som till följd av bestämmelserna i punkterna D.2 i avsnitten VIII i CRS och i bilaga I till DAC inte ska rapporteras. Av första stycket framgår att ett konto som huvudregel är rapporteringspliktigt om det har identifierats som ett sådant enligt bestämmelserna i 4–8 kap. I andra stycket anges i vilka fall ett konto inte är rapporteringspliktigt även om det har identifierats som ett sådant enligt 4–8 kap. I andra stycket 1 nämns sådana investeringsenheter som avses i 9 § första stycket 2 i en stat eller jurisdiktion som inte är en deltagande jurisdiktion. 2015/16:29 I detta sammanhang avses, som framgår av punkten 3 i bilaga II till DAC och kommentaren till CRS, med en ”enhet i en jurisdiktion” inte att den har ”hemvist” i den staten i enlighet med definitionen i 14 §. Här avses i stället att enheten (som är ett finansiellt institut) lyder under den statens eller jurisdiktionens författningar. I allmänhet lyder en enhet under författningarna i den stat eller jurisdiktion där den har skatterättslig hemvist. En trust anses vara en enhet i en stat eller jurisdiktion om en eller flera av dess förmånstagare har hemvist i den staten eller jurisdiktionen såvida den inte lämnar uppgifter om rapporteringspliktiga konton i en annan stat eller jurisdiktion på grund av att den har skatterättslig hemvist i den andra staten eller jurisdiktionen. När ett annat finansiellt institut än en trust inte har någon skatterättslig hemvist, t.ex. på grund av att den är transparent i skattehänseende eller har hemvist i en jurisdiktion där inkomstskatt inte tas ut, ska den dock anses vara en enhet i en stat eller jurisdiktion om den är bildad i eller i enlighet med lagstiftningen i den staten eller jurisdiktionen, dess faktiska företagsledning finns i den staten eller jurisdiktionen eller den står under finansiell tillsyn i den staten eller jurisdiktionen. Se vidare punkterna 3–6 i kommentaren till avsnitt VIII i CRS. I andra stycket 4–6 räknas myndighetsenheter, internationella organisationer och centralbanker upp. Med myndighetsenhet och internationell organisation avses inte endast svenska myndighetsenheter respektive internationella organisationer i som avses i 3 kap. 1 § utan även utländska motsvarigheter till sådana. Att det med centralbank inte endast avses riksbank framgår av fjärde stycket. För att ett konto ska vara undantaget från rapporteringsplikt enligt andra stycket får ingen av kontohavarna vara någon annan person än sådana enheter som räknas upp i andra stycket 1– 6. Kontot är undantaget om samtliga kontohavare är sådana enheter som räknas upp i en av punkterna 1–6 eller om kontohavarkretsen utgörs av en kombination av enheter som avses i flera av eller alla punkterna 1–6. I tredje stycket anges att vid tillämpning av första stycket 1 ska ett finansiellt instituts fasta driftsställe i en annan stat eller jurisdiktion anses vara ett finansiellt institut i den andra staten eller jurisdiktionen. Det innebär att det fasta driftstället inte ska räknas till det finansiella institutet i den första staten eller jurisdiktionen. Det fasta driftsstället ska i stället räknas som ett eget finansiellt institut i den andra staten eller jurisdiktionen. I fjärde stycket anges vad som avses med begreppet centralbank i första stycket 6. I stycket återges den definition av begreppet centralbank som ges i punkterna B.4 i avsnitten VIII i CRS och i bilaga I till DAC. Skälet till att innebörden av begreppet centralbank, till skillnad från innebörden av begreppen myndighetsenhet och internationell organisation, preciseras i paragrafen är att det i det fallet saknas bestämmelser i 3 kap. som ger vägledning om vad som avses när det är fråga om utländska motsvarigheter. Se även kommentaren till CRS. I paragrafens första stycke definieras begreppet rapporteringsskyldigt finansiellt institut som ett svenskt finansiellt institut som inte är undantaget från rapporteringsskyldighet enligt 3 kap. Definitionen är generell och anger vilka finansiella institut som är rapporteringsskyldiga utan att peka ut vilket finansiellt institut som är rapporteringsskyldigt med avseende på ett specifikt finansiellt konto. I 11 § anges dock att ett finansiellt konto är ett konto hos ett finansiellt institut. Det innebär att ett rapporteringsskyldigt finansiellt institut är rapporteringsskyldigt för de rapporteringspliktiga finansiella konton som finns hos det enskilda rapporteringsskyldiga finansiella institutet. Det betyder bl.a. att det är den centrala värdepappersförvararen som är rapporteringsskyldigt finansiellt institut när det gäller ett konto som har lagts upp av ett kontoförande institut hos en central värdepappersförvarare som avses i 1 kap. 3 § lagen om kontoföring av finansiella instrument, om inte det kontoförande institutet är registrerat som förvaltare av de finansiella instrument som kontot omfattar. Se dock 8 kap. 1 § när det gäller det kontoförande institutets skyldighet att tillämpa bestämmelserna i 4– 8 kap. om granskning av finansiella konton och identifiering av rapporteringspliktiga konton. Av andra stycket framgår att om det skulle vara en värdepappersfond eller specialfond som är det rapporteringsskyldiga finansiella institutet, ska fondbolaget respektive AIF-förvaltaren som förvaltar värdepappersfonden respektive specialfonden i stället anses vara det rapporteringsskyldiga finansiella institutet. Värdepappersfonder och specialfonder är inte juridiska personer men omfattas av begreppet enhet eftersom det omfattar även andra juridiska konstruktioner än juridiska personer. Värdepappersfonder och specialfonder är investeringsenheter med tillämpning av 9 § och skulle därför, utan bestämmelsen i detta stycke, kunna vara rapporteringsskyldiga finansiella institut. I detta stycke anges därför att det är fondbolaget respektive AIF-förvaltaren och inte fonden som i sådana fall ska vara det rapporteringsskyldiga finansiella institutet. Av 22 b kap. 8 § SFL, framgår att uppgift ska lämnas i kontrolluppgift om utbetalningar från vissa rapporteringspliktiga finansiella konton, under förutsättning att det rapporteringsskyldiga finansiella institutet är gäldenär eller garant för kontot. I förevarande paragraf föreskrivs att fondbolaget respektive AIF-förvaltaren ska vara rapporteringsskyldiga finansiella institut i fondernas ställe. Fondbolag och AIF-förvaltare har dock inte ställning som gäldenär eller garant för några rapporteringspliktiga konton. För att kontrolluppgift ändå ska kunna lämnas om utbetalningar från rapporteringspliktiga konton som finns hos värdepappersfonder och specialfonder tas en bestämmelse in som anger att fondbolaget respektive AIF-förvaltaren vid tillämpning av 22 b kap. 8 § SFL ska anses vara gäldenär eller garant för konton hos en värdepappersfond eller en specialfond som dessa förvaltar. I tredje stycket anges att ett utländskt finansiellt instituts fasta driftställe i ska anses vara ett svenskt finansiellt institut och att ett svenskt finansiellt instituts fasta driftställe utomlands inte ska anses vara ett svenskt finansiellt institut. I paragrafen återges de definitioner och förklaringar som har ansetts behövas vid tillämpning av denna lag och som inte definieras eller förklaras i andra paragrafer i lagen. Därutöver behandlas vissa begrepp som inte definieras i CRS eller DAC. De begrepp som behandlas i denna paragraf är andel i eget kapital, annan stat eller jurisdiktion, befintligt konto, dotterföretag, enhet, försäkringsavtal, försäkringsavtal med kontantvärde, högvärdekonto, livränteavtal, lågvärdekonto, nytt konto, I definitionen av begreppet ”andel i eget kapital” anges bl.a. vad som avses med andel i eget kapital när det gäller ett svenskt handelsbolag eller en i utlandet delägarbeskattad juridisk person. I punkterna C.4 i avsnitten VIII i CRS och i bilaga I till DAC, som definitionen är hämtad från, anges även att en andel i eget kapital, när det är fråga om en trust, ska anses innehas av en person som betraktas som stiftare eller förmånstagare för hela eller en del av trusten eller av en annan fysisk person som utövar verklig kontroll över trusten, samt vem som ska betraktas som förmånstagare. Eftersom truster inte kan bildas enligt svensk rätt saknas anledning att ta in dessa bestämmelser i lagen. Begreppet ”annan stat eller jurisdiktion” definieras som en annan stat eller jurisdiktion än eller , om något annat inte anges. Anledningen till att inte omfattas är att konton som uteslutande innehas av personer med hemvist endast i eller eller av enheter vars personer med bestämmande inflytande endast har hemvist i eller , antingen inte är rapporteringspliktiga gentemot någon stat eller jurisdiktion eller också är rapporteringspliktiga gentemot med anledning av . Konton som är rapporteringspliktiga med anledning av ska identifieras enligt bestämmelserna i IDKL och inte enligt bestämmelserna i denna lag. kan det även uppmärksammas att det i 1 kap. 1 § föreskrivs att bestämmelser om sådan identifiering av konton som finansiella institut ska göra och som avses i finns i IDKL. ett konto som är rapporteringspliktigt endast på grund av att en kontohavare eller en person med bestämmande inflytande över en enhet som är kontohavare är en specificerad amerikansk person är ett rapporteringspliktigt konto enligt IDKL men inte enligt denna lag. konto kan dock vara ett rapporteringspliktigt konto enligt båda lagarna, t.ex. om två personer gemensamt innehar kontot och den ena är en specificerad amerikansk person medan den andra har hemvist i en stat eller jurisdiktion som inte är eller . också ha hemvist i fler än en stat eller jurisdiktion . Begreppet ”enhet” definieras som en juridisk person eller en annan juridisk konstruktion, såsom ett bolag, en delägarbeskattad juridisk person, en trust eller en stiftelse. Eftersom begreppet täcker in även andra juridiska konstruktioner än juridiska personer omfattas även t.ex. värdepappersfonder och specialfonder. Begreppen ”försäkringsavtal” och ”försäkringsavtal med kontantvärde” ges, liksom en rad andra begrepp, för denna lag en särskild definition i enlighet med de krav som ställs i CRS och DAC. naturligtvis inte avsedda att ge ledning för tillämpningen av motsvarande begrepp i annan lagstiftning. Paragrafen och rubriken närmast före paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Se även kommentaren till CRS. I paragrafen klargörs att termer och uttryck som används i lagen har samma betydelse som i IL, om någonting annat inte anges. Paragrafen och rubriken närmast före paragrafen har utformats i enlighet med Paragrafen har tagits in för att genomföra punkterna B.1 i avsnitten VIII i CRS och i bilaga I till DAC. definieras i 3 §, begreppet internationell organisation i i 4 §, begreppet bred pensionsfond i 5 § och begreppet kvalificerad utfärdare av kreditkort i 6 §. Av 2 kap. 21 § framgår att ett finansiellt institut som är undantaget från rapporteringsskyldighet enligt detta kapitel aldrig är ett rapporteringsskyldigt finansiellt institut vid tillämpning av denna lag. En enhet är naturligtvis inte heller ett rapporteringsskyldigt finansiellt institut om den inte är ett finansiellt institut enligt definitionen i 2 kap. 6– Av definitionen av begreppet rapporteringspliktigt konto i 2 kap. 20 § framgår att ett finansiellt konto aldrig är ett rapporteringspliktigt konto om det innehas uteslutande av myndighetsenheter, internationella organisationer eller centralbanker m.m. Se även avsnitt 6.3.1. Av andra stycket framgår att undantagen enligt första stycket inte gäller för riksbank, myndighetsenheter eller internationella organisationer i den del deras verksamhet består i sådan kommersiell verksamhet som normalt bedrivs av finansiella institut som anges i 2 kap. Om någon av de nämnda enheterna skulle ägna sig åt sådan verksamhet omfattas således inte inkomster som härrör från den kommersiella verksamheten av undantagen i första stycket. Se även kommentaren till CRS. Paragrafen har tagits in för att genomföra punkterna C.17 i avsnitten VIII i CRS och i bilaga I till DAC. I paragrafen anges vilka finansiella konton som är undantagna från rapporteringsplikt. dödsfallsförsäkring definieras i 7 §, begreppet konto som innehas av dödsbo i 8 §, begreppet spärrat konto i 9 § och begreppet kvalificerat kreditkortskonto i 10 §. Av 2 kap. 11 § tredje stycket framgår att konton som är undantagna från rapporteringsplikt enligt detta kapitel inte är att anse som finansiella konton vid tillämning av denna lag. Se även avsnitt 6.3.2 och kommentaren till CRS. I paragrafen definieras begreppet myndighetsenhet. punkterna B.2 i avsnitten VIII i CRS och i bilaga I till DAC. Förtydligandet som görs i punkterna B.2 i avsnitten VIII i CRS och i 2015/16:29 förvaltningsområden har utelämnats här, eftersom det redan anges uttryckligen att kommuner och landsting omfattas av undantaget. I andra stycket specificeras vad som avses med begreppet integrerad del. I tredje stycket specificeras vad som avses med begreppet kontrollerad enhet. I fjärde stycket anges vad som avses med att en inkomst inte är fördelad till förmån för en privatperson. I paragrafen definieras begreppet internationell organisation i . Paragrafen motsvarar punkterna B.3 i avsnitten VIII i CRS och i bilaga I till DAC. De internationella organisationer som avses här är i första hand sådana som avses i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall. Se även kommentaren till CRS. I paragrafen definieras begreppet bred pensionsfond. Paragrafen motsvarar punkterna B.5 i avsnitten VIII i CRS och i bilaga I till DAC. Paragrafen är utformad i nära överensstämmelse med motsvarande bestämmelser i och direktivet. Bestämmelserna i och direktivet är utformade generellt för att kunna passa in på pensionsfonder i olika länder. Begreppet ”fond” syftar inte på en viss typ av juridisk konstruktion, utan vilken typ av enhet som helst kan utgöra en bred pensionsfond om den i övrigt uppfyller villkoren i paragrafen. I punkterna 5 c iv anges att avsättningar, med undantag för tillåtna kompensationsinbetalningar, som arbetstagare gör till fonden ska begränsas med hänsyn till arbetstagarens intjänade inkomst eller inte får överstiga ett belopp motsvarande . ”Tillåtna kompensationsinbetalningar” syftar på avsättningar som arbetstagaren själv gör och som behandlas skatterättsligt gynnsamt. I CRS och direktivet kallas dessa för ”permitted make-up contributions”. finns en möjlighet att göra sådana avsättningar efter att arbetstagaren uppnått en viss ålder. I bör det dock normalt sällan vara aktuellt att ta hänsyn till sådana avsättningar eftersom privata pensionsavsättningar normalt i stället görs inom ramen för en privat pensionsförsäkring vid sidan om t.ex. en tjänstepensionsförsäkring. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Se även kommentaren till CRS. I paragrafen definieras begreppet kvalificerad utfärdare av kreditkort. Paragrafen motsvarar punkterna B.8 i avsnitten VIII i CRS och i bilaga I till DAC. Se även avsnitt 6.3.1 och kommentaren till CRS. I paragrafen definieras begreppet viss temporär dödsfallsförsäkring. Paragrafen motsvarar punkterna C.17 c i avsnitten VIII i CRS och i bilaga I till DAC. Bestämmelsen följer nära utformningen av punkterna C.17 c i avsnitten VIII. Med en sådan försäkring avses ett dödsfallsförsäkringsavtal som är utformat på visst sätt enligt underpunkterna i–iv. Av underpunkterna i framgår att försäkringstiden ska gå ut innan den försäkrade har fyllt . Begreppet ”försäkringstid” motsvaras i punkterna 17 c av begreppet ”coverage period”. I underpunkterna (ii) anges att ska betalas minst en gång med ett belopp som inte minskar fram till den första händelsen av att avtalet upphör eller att den försäkrade fyller . Avtalet kan upphöra innan den försäkrade har fyllt , t.ex. om den försäkrade avlider . Mer oklart är det emellertid om tidpunkten för avtalets upphörande kan inträffa efter tidpunkten för den försäkrades dag, eftersom försäkringstiden enligt underpunkterna (i) måste gå ut innan den försäkrade har fyllt . Denna oklarhet finns även i CRS och DAC 2. Det överlämnas till rättstillämpningen att avgöra denna fråga. Se även kommentaren till CRS. I paragrafen definieras begreppet konto som innehas av dödsbo. Paragrafen motsvarar punkterna C.17 d i avsnitten VIII i CRS och i bilaga I till DAC. Se även kommentaren till CRS och avsnitt 6.3.2. I paragrafen definieras begreppet spärrat konto. Paragrafen motsvarar punkterna C.17 e i avsnitten VIII i CRS och i bilaga I till DAC. I underpunkterna v används begreppet marginalkonto. Ett marginalkonto är ett konto till vilket säkerheter betalas in av köpare och säljare av finansiella instrument och varemot avräkning görs vid förändringar av en positions värde. Se även kommentaren till CRS. I paragrafen definieras begreppet kvalificerat kreditkortskonto.