prop · H30365 · 2015-12-07 00:00:00 — Registret får endast användas vid prövning av ansökningar om uppehållstillstånd där skyddsskäl åberopats samt i ärenden om avvisning och utvisning samt i testverksamhet. Registret får endast innehålla fingeravtryck och fotografi samt uppgifter om den registrerades namn, person- eller samordningsnummer, födelsetid, kön, medborgarskap eller annan identifieringsuppgift. En uppgift i registret ska gallras när den registrerade blir svensk medborgare, dock senast efter det att uppgiften registrerades. får enligt 12 § föra ett s.k. landinformationsregister för återsökning av information som lämnats rörande förhållanden i andra länder. Känsliga personuppgifter får endast behandlas i löpande text och under förutsättning att uppgifterna är oundgängligen nödvändiga för att fullgöra arbetsuppgifter i sådan verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen. Personuppgifter som direkt pekar ut den registrerade får inte användas som sökbegrepp. landinformationsregistret är allmänt tillgänglig, medan annan Prop. 2015/16:65 information omfattas av sekretess. Bestämmelserna i 28 och 48 §§ PUL om rättelse och om skadestånd tillämpas enligt 15 § vid behandling av personuppgifter enligt förordningen. Bestämmelserna gäller också vid behandling av personuppgifter enligt VIS-förordningen i den mån inte något annat följer av den förordningen. , eller en polismyndighets beslut om att inte meddela rättelse eller om att inte lämna information som ska lämnas efter ansökan får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. 5Behandling av personuppgifter i verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen 5.1Myndigheter som bedriver verksamhet enligt utlänningslagstiftningen Enligt 1 § förordningen (2007:996) med instruktion för är förvaltningsmyndighet för frågor som rör uppehållstillstånd, arbetstillstånd, visering, mottagande av asylsökande, återvändande, medborgarskap och återvandring. ska fullgöra de uppgifter som myndigheten har enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen, lagstiftningen om mottagande av asylsökande m.fl. samt andra författningar. är också enligt 3 § kontaktmyndighet eller ansvarig myndighet inom EU-samarbetet. är t.ex. kontaktmyndighet i frågor som rör databasen för identifiering av fingeravtryck, Eurodac, samt kontaktmyndighet i frågor som rör massflyktssituationer enligt 21 kap. utlänningslagen. Vidare är registeransvarigt och har centralt ansvar för behandling av personuppgifter i VIS. I ansvaret ingår att föra register över all behandling av personuppgifter i VIS och över de personer som är behöriga att föra in eller använda uppgifter i VIS samt vara den myndighet som ger övriga behöriga svenska myndigheter åtkomst till VIS. genomför personkontroller vid yttre gräns i samband med inresa och utresa samt inre utlänningskontroll. 2015/16:65 i vissa fall besluta om avvisning och verkställer egna beslut om avvisning. Myndigheten verkställer även allmän domstols beslut om utvisning på grund av brott och beslut om utvisning och avvisning. får också besluta om förvar eller uppsikt av utlänningar. verkställer vidare utlämningar och överlämnanden med stöd av lagen (1957:668) om utlämning för brott, lagen (2003:1156) om överlämnande från enligt en europeisk arresteringsorder, lagen (2011:1165) om överlämnande från enligt en nordisk arresteringsorder samt lagen (1970:375) om utlämning till , , eller för verkställighet av beslut om vård eller behandling. ansvarar för kontroll av personer enligt kodexen om Schengengränserna, se 9 kap. 1 § utlänningslagen. Av samma paragraf följer att och är skyldiga att hjälpa vid en sådan kontroll och att efter överenskommelse med får hjälpa till vid sådan kontroll. ska dessutom medverka i kontrollverksamhet genom att utöva kontroll av sjötrafiken. Säkerhetspolisen verkställer beslut om avvisning eller utvisning i säkerhetsärenden. Myndigheten kan föreslå att en ansökan om medborgarskap ska avslås av skäl som rör rikets säkerhet eller allmän säkerhet. beslut i ett sådant säkerhetsärende får överklagas av Säkerhetspolisen. Säkerhetspolisen får vidare enligt 2 § lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll ta upp frågan om utvisning hos och är utlänningens motpart om ärendet hamnar hos regeringen efter överklagande. Säkerhetspolisen får även i vissa fall besluta om förvar eller uppsikt samt ansvarar för att verkställa beslut om förvar, avvisning eller utvisning i säkerhetsärenden enligt lagen om särskild utlänningskontroll. Med utlandsmyndigheter avses beskickningar, delegationer vid internationella organisationer och karriärkonsulat, se 1 kap. 2 § förordningen (2014:115) med instruktion för utrikesrepresentationen. Utlandsmyndigheterna bildar tillsammans med . Utlandsmyndigheterna är i administrativt hänseende direkt underställda (). Utlandsmyndigheterna ska ta emot ansökan om främlingspass, om utlänningen inte befinner sig i , se 2 kap. 15 § utlänningsförordningen. Av 4 kap. 20 § utlänningsförordningen följer att en ansökan om uppehållstillstånd av en utlänning som inte befinner sig i ges in till och utreds av en svensk beskickning eller ett svenskt konsulat. Motsvarande regler gäller för ansökan om arbetstillstånd, se 5 kap. 8 § utlänningsförordningen. Enligt artikel 4.1 i viseringskodexen gäller som huvudregel att viseringsansökningar handläggs av konsulaten. Prövning av och beslut om viseringsansökningar regleras i artiklarna 18–23 viseringskodexen. konsulat rätt att besluta om nationella viseringar, se 3 kap. 12 § () ge en svensk beskickning eller ett svenskt konsulat rätt att bevilja nationella viseringar inom departementets ansvarsområde. När det gäller utlandsmyndigheterna följer det av 3 kap. 9 § förordningen (2014:115) med instruktion för utrikesrepresentationen att beskickningar och konsulat ska handlägga migrationsärenden enligt EU:s förordningar och utlänningslagstiftningen samt biträda , och Säkerhetspolisen i ärenden enligt utlänningslagstiftningen. Utlandsmyndigheternas främsta uppgift är att utfärda Schengenviseringar. Biträdet till andra myndigheter enligt ovan nämnda förordning kan till exempel innebära att hjälpa att kontrollera att de uppgifter en asylsökande har lämnat i sin ansökan är korrekta eller om en handling som en utlänning åberopar är äkta. Utlandsmyndigheterna tar också emot ansökningar om uppehållstillstånd och medborgarskap och genomför utredningar i de fall sökanden inte är folkbokförd i . Även i andra medborgarskapsärenden ska utlandsmyndigheterna medverka i enskilda ärenden på begäran av . Enligt 3 kap. 5 § utlänningslagen får besluta om nationell visering. I 5 § föreskrifter om handläggning av ärenden om visering och uppehållstillstånd för diplomater (2012:1) anges för vilka kategorier av personer kan besluta om visering. Det gäller bland annat främmande staters beskickningsmedlemmar, konsuler och deras familjemedlemmar. Av 5 kap. 20 § tredje stycket utlänningslagen framgår att i vissa fall får besluta om uppehållstillstånd. angivna föreskrifter framgår att får besluta om uppehållstillstånd för bland annat beskickningsmedlemmar, konsuler och Nationell visering eller uppehållstillstånd som har beviljats av får endast återkallas av Regerings- kansliet, se 7 kap. 8 § utlänningslagen. Migrationsdomstolarna blir berörda när någon överklagar tionsverkets eller någon annan myndighets beslut som kan överklagas I 14 kap. utlänningslagen finns bestämmelser om överklagande av en De allra flesta beslut som fattas med stöd av utlänningslagens bestämmelser kan överklagas till migrations- Exempelvis får beslut överklagas till en migrationsdomstol om beslutet innebär avvisning eller utvisning, avslag på en ansökan om upphävande av allmän domstols beslut om utvisning på grund av brott, avslag på en ansökan om uppehållstillstånd, arbetstillstånd eller ställning som varaktigt bosatt i eller återkallelse av ett uppehållstillstånd, arbetstillstånd eller ställning som varaktigt bosatt i . 2015/16:65 säkerhetsärenden enligt utlänningslagen överklagas till migrationsdomstol. I kapitlet finns också bestämmelser om överklagande av beslut avseende bland annat avslag på ansökan om Schengenvisering eller om upphävande eller återkallelse av Schengenvisering, avslag på ansökan om nationell visering eller återkallelse av nationell visering, förvar och uppsikt. Även dessa beslut överklagas till migrationsdomstol. Förvaltningsrätterna i , , och är migrationsdomstolar, se 6 § förordningen (1977:937) om allmänna förvaltningsdomstolars behörighet m.m. En migrationsdomstols beslut kan överklagas till Migrationsöverdomstolen, dvs. Kammarrätten i , se 16 kap. 1 och 9 §§ utlänningslagen. För prövning i Migrationsöverdomstolen krävs normalt prövningstillstånd. Beslut om utvisning på grund av brott enligt 8 a kap. utlänningslagen fattas av allmän domstol. 5.2Handläggande myndigheter enligt medborgarskapslagen Ärenden enligt lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap prövas som huvudregel av . Verket beslutar i ärenden om anmälan enligt 5–9 §§ medborgarskapslagen, ansökan om naturalisation enligt 11–13 §§ medborgarskapslagen, ansökan om bibehållande av svenskt medborgarskap enligt 14 § andra stycket medborgarskapslagen, ansökan om befrielse från svenskt medborgarskap enligt 15 § medborgarskapslagen samt ansökan om förklaring om svenskt medborgarskap enligt 21 § medborgarskapslagen. Undantag gäller för vissa anmälningar som gäller en medborgare i , , eller . Sådana anmälningar prövas av . Ansökningar om svenskt medborgarskap ska som huvudregel ges in till . Om sökanden inte är folkbokförd i ska ansökan emellertid ges in till en svensk beskickning eller ett svenskt karriärkonsulat inom vars verksamhetsområde sökanden är bosatt, se 5 § medborgarskapsförordningen. En ansökan om naturalisation som gäller en utlänning som är och adopterad av en svensk medborgare ska dock alltid ges in till . I de fall anmälan eller ansökan görs till en beskickning eller konsulat utomlands görs den utredning som behövs för ärendets prövning där. Handlingarna i ärendet ska därefter sändas till för beslut, se 7 och 8 §§ medborgarskapsförordningen. I övrigt utreder de ärenden som verket ska pröva. När någon har förvärvat svenskt medborgarskap eller en ansökan om bibehållande av svenskt medborgarskap, ansökan om befrielse från svenskt medborgarskap eller ansökan om förklaring om att någon är svensk medborgare har bifallits ska den beslutande myndigheten eller domstolen skyndsamt underrätta om beslutet, se 9 § medborgarskapsförordningen (2001:218). Även den svenska beskickning eller det svenska karriärkonsulat som har tagit emot anmälan eller an- sökan ska underrättas. I underrättelsen ska även de barn som har Prop. 2015/16:65 förvärvat svenskt medborgarskap genom beslutet anges. När någon har förvärvat svenskt medborgarskap genom anmälan eller naturalisation ska eller utfärda bevis om svenskt medborgarskap, se 10 § medborgarskapsförordningen. och länsstyrelsernas beslut enligt medborgarskapslagen överklagas till migrationsdomstol. I säkerhetsärenden överklagas dock beslut till regeringen, se 27 § medborgarskapslagen. Ett säkerhetsärende är ett ärende där Säkerhetspolisen hos har föreslagit att ansökan om medborgarskap ska avslås av skäl som rör rikets säkerhet eller allmän säkerhet. beslut i säkerhetsärenden får överklagas även av Säkerhetspolisen. 5.3Behandling av personuppgifter inom verksamhetsområdet Centrala utlänningsdatabasen () är den centrala databasen inom . CUD utgör en databas till vilket ett antal applikationer med olika funktioner, till exempel och , se nedan, är kopplat. CUD innehåller samtliga enheters ärendehantering av bland annat tillståndsärenden, medborgarskapsärenden, diarieföring, asylprövningar, flyktingmottagning, bidragshantering och kommunplaceringar. Personuppgifterna i CUD behandlas med stöd av personuppgiftslagen (1998:204) och förordningen (2001:720) om behandling av personuppgifter i verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen. Behörighet till de olika applikationerna administreras centralt inom . Innan behörighet medges görs en prövning om och i så fall vilka delsystem varje anställd ska ha åtkomst till. De handläggare, beslutsfattare och assistenter som har behörighet får bara tillgång till de delar av systemet, s.k. applikationer, som de behöver för att kunna fullgöra sina arbetsuppgifter. För att komma in i verkets datasystem krävs ett särskilt kort och en kod. De anställdas slagningar m.m. loggas och loggarna arkiveras. När en person blir aktuell i ett ärende hos läggs en dossier upp. I denna dossier samlas sedan alla uppgifter i ärendet och, om det är aktuellt, senare ärenden som rör personen. Alla uppgifter i CUD är således knutna till en viss individ. använder både personakter och elektroniska personakter. Verkets mål är att övergå till endast elektroniska akter. innehöll CUD information om 3 877 189 personer. CUD innehåller en mängd personuppgifter, även känsliga sådana. sig inte bara om uppgifter avseende de utlänningar som har sökt eller 2015/16:65 söker svenskt medborgarskap eller tillstånd att besöka, bo, arbeta eller studera i , utan även de som ansökt om till exempel uppehålls- eller arbetstillstånd men som fått avslag på sina ansökningar. Även utlänningar som avvisats vid gränsen, tagits i förvar eller dömts till utvisning från är registrerade. De personuppgifter i CUD som bedöms vara inaktuella överfördes tidigare till en särskild databas, . överförs sådana uppgifter i stället till ett e-arkiv. Stamm (System för tillstånd, asyl, mottagning och medborgarskap) var tidigare centrala databas. De flesta funktioner har flyttats över till andra system. Systemet används främst för administration av bidrag till asylsökande. Detta system är dock under avveckling. är processansvarigt för det webbaserade ärendehanteringssystemet (Information system ). Genom har handläggare på åtkomst till uppgifter i CUD för handläggning av ärenden om uppehållstillstånd, visering och bosättning. och Säkerhetspolisen har åtkomst till viss information i CUD via . Informationen används vid verksamhet som avser in- och utresekontroll, utlännings vistelse i och avlägsnande från samt Schengenviseringar. och Säkerhetspolisens åtkomst regleras i den s.k. Wilmaöverenskommelsen (jämte bilagorna –III). Genom ett system som kallas W2 har utlandsmyndigheterna åtkomst till uppgifter i CUD. Utlandmyndigheterna har på detta sätt tillgång till uppgifter som behövs för prövning av ansökan om visum, uppehållstillstånd eller arbetstillstånd. En Schengenstat kan begära att bli konsulerat i ärenden om visering och upphållstillstånd avseende vissa grupper av utlänningar. För detta ändamål har ett automatiserat meddelandehanteringssystem, Vision, byggts upp inom . Systemet förmedlar rådfrågningar mellan Schengenstaterna och har en egen databas, som innehåller information om bland annat individer, passinformation och resans ändamål. har ansvar för den svenska delen av Vision. Vision används främst av anställda på i och på utlandsmyndigheterna. Skapa är ett it-stöd som används inom verksamhetsområdena mottagning och asylprövning. Programmet gör det möjligt att lägga upp en individuell plan för den asylsökande och på så sätt åskådligöra och styra Systemet för kortutbetalning av bistånd (KUB) används för att administrera kort och konton för utbetalningar av bidrag och ersättningar till asylsökande. Genom systemet kan anställda på mottagningsenheter och handläggare bland annat beställa och lämna ut bankkort, spärra konton och begära inspektioner av korttransaktioner som kortinnehavaren har gjort. Utlänningar som har rätt till bistånd enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. ska få en personhandling försedd med fotografi. Personhandlingen kallas tillfälligt för utlänning i . finns för att en asylsökande ska kunna visa att han eller hon har rätt att vistas i landet i väntan på att deras ärende avgörs. Ett giltigt ger innehavaren rätt till ett reducerat pris när det gäller sjukvård och medicin. LMA-kortsystemet används främst av receptionspersonal samt till viss del mottagningshandläggare ute på mottagningsenheterna för att bland annat skapa LMA-kortsunderlag, skriva ut foton samt beställa de asylsökandes kort. är system för statistik. Systemet hämtar uppgifter från CUD för framställning av statistiskt underlag. I förekommer inte uppgifter på individnivå. används inom för arbetsplanering. Genom är det möjligt att göra sökningar i CUD på enhetsnivå och få fram information till exempel om öppna ärenden, vilket informationsspråk de sökande har (som hjälp vid tolkbeställning), vilka sökanden som är klara för att flytta m.m. För att få tillgång till krävs särskild behörighet. Sökning kan bara ske på ärenden på den egna enheten inom . För att beslut ska bli korrekta är det viktigt att myndighetens handläggare och beslutsfattare har tillgång till god information om nationell, internationell- och EU-rättslig praxis på utlänningsrättens område samt aktuell information om de olika länder som är aktuella i myndighetens ärenden. Enligt 8 § förordningen om behandling av personuppgifter i verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen får föra automatiserade register för återsökning av vägledande avgöranden, rättsutredningar och rättslig information, (dvs. Av 12 § samma förordning följer att får föra ett register för återsökning av information som lämnats rörande förhållanden i andra länder (landinformationsregister). Lifos innehåller och landinformationsregister. Lifos är en egen databas och saknar koppling till CUD. innehåller egna beslut, domar från migrationsdomstolarna och Migrationsöverdomstolen, domar från och internationella domar. Avgörandena indexeras med relevanta ämnesord för att underlätta sökningen. får inte innehålla personuppgifter som direkt pekar ut den registrerade. Lifos landinformationsregister är i första hand ett arbetsredskap för personal. Större delen av informationen i Lifos är emellertid också tillgänglig för allmänheten via verkets webbplats. Viss information finns dock bara tillgänglig internt på grund av sekretess, upphovsrättsliga regler eller personuppgiftsskyddsbestämmelser. För att öka insynen finns bland annat ändå sådana dokuments titlar tillgängliga på verkets hemsida jämte en motivering till varför dokumenten inte är tillgängliga. I Lifos finns allmän bakgrundsinformation som myndighetens handläggare kan använda vid handläggning och beslutsfattande. För de länder varifrån ett större antal asylsökande kommer finns landöversikter med allmän övergripande information om den politiska situationen och vanliga asylskäl som åberopas av asylsökande från dessa länder. Dessutom finns landdokumentation, dvs. mer specifik information av intresse för ärendehanteringen. Informationen i Lifos inhämtas vid resor som verkets egna anställda företar men också från till exempel , utlandsmyndigheter samt rapporter från UNHCR eller frivilligorganisationer. En särskild enhet på ansvarar för insamling av uppgifter till Lifos och för att uppgifterna är uppdaterade och korrekta. I Lifos finns personuppgifter, däribland känsliga sådana. I den mån identiteten saknar betydelse för informationens värde avidentifieras dock alla personuppgifter innan de görs tillgängliga i Lifos. Eftersom Lifos innehåller bland annat integritetskänslig information krävs särskild behörighet för anställda för åtkomst till Lifos olika delar. är registeransvarig och har centralt ansvar för behandling av personuppgifter i informationssystemet för viseringar (VIS) enligt artikel 41.4 i och rådets förordning (EG) nr 767/2008 av om informationssystemet för viseringar (VIS) och utbytet mellan medlemsstaterna av uppgifter om viseringar för kortare vistelse (VIS-förordningen), se 3 § 12 förordningen (2007:996) med instruktion för . Myndigheten ska föra register över all behandling av personuppgifter i VIS och de personer som är behöriga att föra in eller använda uppgifter i VIS. är vidare den myndighet som ger övriga behöriga svenska myndigheter åtkomst till VIS. Register över fingeravtryck och fotografier för med stöd av 9 § förordningen om behandling av personuppgifter i verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen ett register över fingeravtryck och fotografier. Avsikten med detta register är att underlätta identifikationen av den som söker asyl i . Mellan och överfördes inaktuell information i CUD till en särskild databas, . Avställdadatabasen och ersattes med ett elektroniskt arkiv, e-arkivet. Information om de 1,6 miljoner individer som fanns i Avställdadatabasen har förts över till e-arkivet. Uppgifter om en person i CUD ska överföras till e-arkivet 1) tre år efter att en person fått svenskt medborgarskap, 2) efter att en person avlidit, 3) efter att gällande tillstånd löpt ut eller 4) sex år efter att gällande visum löpt ut. Härrör uppgifterna från ett ärende som inte gäller tillstånd, visering eller medborgarskap överförs uppgifterna tre år efter personens senaste kontakt med . När informationen lagrats i e-arkivet tas all information om individen bort från CUD. Hos och Säkerhetspolisen bedrivs viss verksamhet som särskilt rör utlänningar. Här nedan redovisas översiktligt personuppgiftsbehandlingen på detta verksamhetsområde. Behandling av personuppgifter i och Säkerhetspolisens brottsbekämpande verksamhet regleras av bestämmelserna i polisdatalagen (2010:361). infördes hos polismyndigheterna ett nytt ärendehanteringssystem för allmänna ärenden, PÄr (Polisens ärendehanteringssystem). Personefterlysnings- och utgör det s.k. EPU-systemet (efterlysta personer och ). Systemet är centralt och förs av den Nationella operativa avdelningen vid . innehåller uppgifter om personer som av någon anledning eftersöks av en myndighet. innehåller uppgifter om i meddelade lagakraftvunna avvisnings- och utvisningsbeslut som har förenats med ett förbud att utan särskilt tillstånd återresa till . Om en utlänning inte är tillgänglig när beslutet om avvisning eller utvisning ska verkställas kan fatta ett beslut om att efterlysa honom eller henne. Schengens informationssystem (SIS) är ett för Schengenstaterna gemensamt informationssystem. SIS består av ett nationellt register för varje Schengenstat och en central teknisk stödfunktion, som är Alla uppgifter som registreras lagras i 2015/16:65 den centrala databasen. Den centrala databasen kopieras till alla Schengenländers nationella SIS, som därmed är en kopia av det centrala systemet. I kan varje Schengenstat föra in uppgifter om personer eller föremål som är efterlysta eller på annat sätt eftersökta med en begäran om att en viss åtgärd ska vidtas när en efterlyst person eller ett efterlyst föremål påträffas. SIS innehåller bland annat: uppgifter om personer som är efterlysta och begärda utlämnade, en ”spärrlista” över utlänningar som ska nekas tillträde till Schengenområdet på grund av utvisningsbeslut eller avvisningsbeslut med förbud att återresa, uppgifter om försvunna personer, spaningsåtgärder kring personer eller fordon där uppgifter önskas om gränspassage m.m., och uppgifter om efterlyst gods som fordon, skjutvapen, blankodokument, legitimationshandlingar och sedlar. Bestämmelser om behandling av personuppgifter i den svenska delen av SIS finns i lagen (2000:344) om Schengens informationssystem och förordningen (2000:836) om Schengens informationssystem. Enligt 1 § lagen om Schengens informationssystem ska med hjälp av automatiserad behandling föra ett register som ska vara den svenska nationella enheten i SIS. är personuppgiftsansvarig för den behandling av personuppgifter som myndigheten utför enligt lagen. Lagen innehåller bestämmelser om vilka framställningar som får föras in i registret. Där specificeras också vilka uppgifter som får registreras i SIS, till exempel namn, kön, särskilda bestående fysiska kännetecken, fotografier, fingeravtryck, syftet med framställningen samt begärd åtgärd. Känsliga personuppgifter får inte registreras i SIS.