prop · H3031d2 · 2015-09-21 00:00:00 — riksdagsval minskade andelen valda kvinnor jämfört riksdagval. ökade andelen unga riksdagsledamöter markant. Trots att kvinnors och ungas underrepresentativitet har minskat sedan kommunfullmäktigevalen 2010, är kvinnor, unga och utrikes födda alltjämt under- representerade i kommunala politiska beslutande församlingar. –2014 har andelen utrikes födda i den röstberättigade befolkningen ökat i snabbare takt än andelen utrikes födda bland de folkvalda, vilket har lett till att utrikes födda var underrepresenterade i högre grad vid val jämfört med val. Även personer med funktionsnedsättning är under- representerade i dessa organ. Antalet avhopp från uppdrag i fullmäktige är särskilt markant bland unga kvinnor. Sammanfattningsvis kan konstateras att kvinnor, unga och utrikes födda är underrepresenterade bland de folkvalda, jämfört med den röstberättigade befolkningen, oavsett vilken politisk nivå som studeras. Sammantaget visar utvecklingen på ett behov av ytterligare insatser för att bredda och skapa en bättre social representativitet i politiska försam- lingar. demokratiutredning (dir. 2014:111) har i uppdrag att lämna förslag på hur nya vägar in i politiken kan skapas för grupper som är representerade i mindre utsträck- ning än andra, t.ex. unga och utrikes födda. En konkret insats för att underlätta för under- representerade grupper såsom unga, småbarns- föräldrar samt personer med funktionsned- sättning att åta sig politiska förtroendeuppdrag är de tekniska lösningar för beslutsfattande på distans som tagits fram av SKL med stöd av regeringen. Det är viktigt att tekniken för beslutsfattande på distans fortsätter att utvecklas så att kommuner och landsting så snart som P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 möjligt kan börja använda verktygen i sina ordinarie beslutsprocesser. Det är fortfarande en alltför stor andel för- troendevalda som uppger att de utsätts för främst trakasserier och hot. är erfaren- heten att problembilden är väl känd både hos de politiska partierna och hos SKL. Regeringen anser att det är positivt att såväl partierna som SKL tar frågan på allvar och inkluderar säkerhetsrelaterade frågor i sina utbildningar. Detta är ett av flera viktiga steg mot att hindra den normalisering som tenderar att finnas kring kränkningar av förtroendevalda. Erfarenheten från uppdraget att kartlägga domstolarnas bedömning av straffvärdet visar på att det kan finnas behov av åtgärder inom om- rådet. Vidare är det av stor vikt att arbeta vidare med frågor som rör hot, våld och trakasserier mot yrkesgrupper med uppdrag av särskild betydelse för det demokratiska samhället. Medborgardialog i den lokala beslutsprocessen Kommuner och Landsting (SKL) har arbetat med att stödja utvecklingen av medborgardialog i kommuner och landsting. Arbetet syftar till att sänka trösklarna och att hitta nya former för medborgarnas delaktighet i kommuners och landstings verksamhet. Rege- ringen har stöttat detta arbete med ca . har SKL beviljats till ett projekt som syftar till att kommuner och landsting i högre utsträckning ska integrera medborgar- dialogen i den lokala styrprocessen och därmed uppnå en mer meningsfull, tydlig och långsiktigt hållbar dialog med medborgarna (dnr Ju2013/03974/D). Projektet slutredovisades till . I projektet har SKL bl.a. arbetat med utbildningsinsatser i form av workshops och föreläsningar, nätverksträffar 9.7Resultatredovisning för stärkta med politiker och tjänstemän, verktyg för de möjligheter till inflytande, insyn medverkande kommunerna och landstingen för och delaktighet mellan valen att identifiera målgrupper bland medborgarna I detta avsnitt redovisas resultatet av de åtgärder som syftar till att stärka och utveckla individens möjligheter att delta i och påverka offentliga beslutsprocesser som utformar samhället och berör den egna vardagen. I detta avsnitt redo- visas även arbete för med- borgarinitiativ inom EU. 9.7.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Arbetet med att stärka möjligheterna till inflytande, insyn och delaktighet mellan valen bedöms utifrån: –tillämpningen av formella inflytandeformer, såsom medborgarförslag, folkinitiativ och medborgardialog, och –omfattningen av politiska aktiviteter i samhället och intresset för att engagera sig i och påverka samhällets utveckling. samt med forskarsamverkan och omvärlds- bevakning. SKL redovisar att 16 av 19 medverkande kommuner och landsting efter avslutat projekt uppger att de har ett system för medborgar- dialog som är integrerat i styrprocessen. Flertalet av de medverkande kommunerna har också förankrat medborgardialogen i centrala styr- dokument. I ett särskilt projekt har regeringen också stött SKL:s arbete med att utveckla informations- teknik som möjliggör beslutsfattande på distans i politiska församlingar och som ger ökade möjligheter för medborgare att ha insyn i och att kunna vara delaktiga i beslutsprocesser på kommun- och landstingsnivå (dnr Ju2013/07836/D). Ett tiotal kommuner har meddelat att de är intresserade av att pröva den nya tekniken och SKL bedömer att systemet är redo att prövas i verkliga beslutssammanhang. En sammantagen bedömning är att SKL arbetar systematiskt med att fördjupa medveten- heten i kommuner och landsting om när, hur och varför medborgardialog kan användas och bli en integrerad del av beslutsprocessen. kan SKL stödja kommuner och landsting med P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 såväl tekniklösningar som nätverk och utbild- ningar, varav det mesta finns tillgängligt på webben. En utmaning för många kommuner i arbetet med medborgardialog är dock att inte bara de mest resursstarka medborgarna ska delta. Dialogen ska även nå ut till och involvera delar av befolkningen som varit mindre del- aktiga i demokratin. Utredning om EU och demokrati Den pågående utredningen om delaktighet i EU (dir. 2014:112) ska föreslå åtgärder inom ramen för EU:s nuvarande regelverk och arbetssätt i syfte att främja inflytande, insyn och delaktighet för aktörer i när det gäller frågor som beslutas på EU-nivå. Utredaren ska ge underlag för åtgärder på området samt bidra med förslag och idéer till individer, det civila samhällets organisationer och andra aktörer med EU- relaterad verksamhet på nationell, regional och lokal nivå. Uppdraget ska slutredovisas . EU:s program Ett för medborgarna 2014–2020 syftar till att främja demokratisk delaktighet bland EU:s medborgare. Prog- rammet ska också stimulera till reflektion om EU:s historia och framtid som det ska belysa den mångfald som finns i EU. Projekt- medel kan sökas för internationella samarbeten mellan kommuner, ideella organisationer och andra aktörer. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) är utsedd till svensk kontaktpunkt. redovisade MUCF arbetet som kontaktpunkt (dnr Ku2015/01060/D). hade två projekt svenska aktörer som sökande och svenska aktör- er fanns med som partners i ytterligare sex projekt, varav två beviljades medel. Projekten har bidragit till att stärka det civila samhällets engagemang i frågor om demokratisk delaktig- het. En förklaring till det begränsade antalet ansökningar är att programmet antogs på EU- nivå först vilket försenade lanseringen och bidrog till kort förberedelsetid för de aktörer som var intresserade av att söka bidrag. Som en följd av detta lämnade några av de organisationer som MUCF hade informa- tionsträffar med i stället in sina ansökningar . Bedömningen är därför att fler svenska ansökningar är att vänta och . MUCF har medverkat till att sprida kunskap om programmet till relevanta aktörer. MUCF samarbetar med bl.a. Kommuner och Landsting och Forum för levande historia för att nå ut med information om programmet. har EU-medborgare möjlighet att uppmana Europeiska kommissionen att, inom ramen för dess befogenheter, lägga fram ett lagförslag, genom att lämna in ett medborgar- initiativ som stöds av ett fastställt antal EU- medborgare från ett visst antal medlemsstater. lämnades ett initiativ in till , som är behörig myndighet för kontroll och intygande av stödförklaringar från personer med svenskt personnummer. Val- myndigheten utfärdade ett intyg av medborgarinitiativet Stop vivisection. Totalt 8 465 stödförklaringar hade samlats in i , varav giltiga. Det finns ett stort engagemang i och intresse för politik och samhällsfrågor hos den svenska befolkningen. I den nationella undersökning som genomfördes av vid uppgav av den vuxna befolkningen att de är mycket eller ganska intresserade av politik och trenden är att intresset snarare är på uppgång än vikande. Enligt samma undersökning diskuterar av befolkningen politik minst . Deltagandet i diskussioner om politiska frågor ligger på en stabil nivå . En undersökning från Myndigheten för ung- doms- och civilsamhällesfrågor (MUCF 2013) visar att av unga i åldern 16–har genomfört en handling i syfte att uttrycka en åsikt i en sam- hällsfråga. Den vanligaste politiska handlingen bland unga är att ”gilla” en åsikt på sociala medier. Bland personer är de vanligaste politiska handlingarna att skriva på en traditionell namninsamling på papper och att försöka påverka samhället genom medveten konsumtion. Det är svårt att dra övergripande slutsatser om det politiska deltagandet mellan valen i generellt ökar eller minskar. En anledning är att formerna för deltagande förändras . Internets framväxt är en faktor som gett upphov till delvis nya former för engagemang. Enligt uppger av den vuxna befolkningen att de har goda eller mycket goda möjligheter att påverka beslut på nivå och på nationell nivå. Andelen som upplever att de kan påverka politiska beslut på nationell och lokal nivå har ökat (Västsvenska trender, , 2014). Det är dock som anser att de kan påverka beslut som fattas på EU-nivå. Det råder inga betydande skillnader mellan män och kvinnor när det gäller känslan av att kunna påverka beslut. Enligt SCB:s senaste undersökning av den lokala demokratin 2012 har möjligheten att lämna medborgarförslag till fullmäktige införts i av landets kommuner och i nio landsting. Varje kommun tar i genomsnitt emot ungefär 20 medborgarförslag och av dessa behandlas hälften av kommun- fullmäktige. SCB:s undersökning visar också att mer än två tredjedelar av kommunerna använder sig av medborgardialog i någon form. Sedan genomförandet av reform av folkinitiativet och fram t.o.m. hade 23 lokala folkomröstningar hållits på kommun- och landstingsnivå. Val- deltagandet har i många folkomröstningar varit . visar en under- sökning att en stor del av den svenska befolkningen anser att det är bra om det hålls fler kommunala folkomröstingar (dnr Ju2013/04647/D). Utvecklingen nationellt visar att det finns goda skäl till fortsatta insatser på området. demokratiutredning (dir. 2014:111) har i uppdrag att föreslå åtgärder som kan stärka individens möjligheter till delaktighet och inflytande . Svenska aktörers delaktighet i programmet Ett för medborgarna var betydligt lägre 2013 än 2014. Andelen beviljade projekt är emellertid fortfarande över genomsnittet i EU. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 MUCF har medverkat till att sprida kunskap om programmet bland relevanta aktörer. MUCF:s arbete som kontaktpunkt bedöms vara avgörande för att stärka svenskt deltagande i programmet. Att väcka och stödja medborgarinitiativ inom EU utgör en möjlighet till inflytande och delaktighet mellan valen. I har relativt få personer skrivit under ett europeiskt medborgarinitiativ. Bedömningen är att betyd- ligt fler kommer att involveras , efter- som antalet initiativ som anmälts till Europeiska kommissionen ökar. 9.8Resultatredovisning för en ökad demokratisk medvetenhet I detta avsnitt redovisas resultatet av de åtgärder som syftar till att stärka medvetenheten om och stödet för demokratins grundläggande principer. 9.8.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Arbetet med ökad demokratisk medvetenhet bedöms utifrån: –undersökningar om medborgarnas attityder till demokratin som styrelseskick, –stödet för och kunskapen om demokratins grundläggande värderingar och spelregler, och –förtroendet för demokratin i allmänhet och för demokratins institutioner, såsom regering, riksdag och EU:s institutioner. Forum för levande historias demokratiuppdrag fick Forum för levande historia ett uppdrag med syftet att stärka ungas demo- kratiska värderingar (dnr Ju2013/08507/D). Uppdraget redovisades och omfattar ett digitalt metodmaterial för använd- ning inom grund- och gymnasieskolan (dnr Ku2015/00055/D). Materialet utgår ifrån vittnesmål från Förintelsen, kommunismens brott och andra brott mot mänskligheten i syfte P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 att stärka den demokratiska medvetenheten bland unga. Elevernas ökade kunskap ska bidra till en ökad möjlighet att reflektera kring moraliska problem och att flytta perspektiven från dåtid till nutid. Forum för levande historia har haft i uppdrag att verka för att metodmaterialet sprids och kommer till användning inom grund- och gymnasieskolan (dnr Ju2014/05057/D). Forum för levande historia har arbetat strate- giskt för att sprida klassrumsmaterialet. Kanaler som använts är bl.a. webben, sociala medier, annonser, lärarfortbildningar och lärarmässor. har klassrums- materialet visats 18 000 gånger på internet och 340 lärare har genomgått fortbildningar på temat. Uppdraget redovisades och regeringen bedömer att insatsen varit effektiv för att stärka den demokratiska med- vetenheten bland unga. fick Forum för levande historia i uppdrag att genomföra en stor utbildnings- insats om olika former av rasism och intolerans i historien och (dnr Ku2015/00319/KA). Satsningen riktar sig både mot elever i grund- och gymnasieskolan samt mot målgrupper utan- för skolan. Syftet är att satsningen ska bidra till att skapa ett jämlikt samhälle präglat av respekt för alla människors lika värde och rättigheter och till att främja demokratin. Uppdraget ska slutredovisas . stöd till trossamfund (SST) har –2014 haft i uppdrag att föra en dialog med trossamfunden i syfte att stimulera arbetet med demokrati och demokra- tiska värderingar (dnr Ju2011/08862/D). Uppdraget redovisades (dnr Ku2015/00062/D). SST har dels gjort en kartläggning och nulägesanalys av behov och förutsättningar bland samfunden, dels genom- fört kompetenshöjande åtgärder och projekt för ökat engagemang i demokratiska processer. SST har inom ramen för uppdraget tagit fram ett idé- och metodmaterial. I arbetet har SST använt sig av sina ordinarie möten med trossamfunden för att informera om och diskutera frågor med anknytning till uppdraget. De trossamfund som har omfattats av uppdraget är i första hand de statsbidrags- berättigade trossamfunden där bl.a. frikyrkor, katolska kyrkan, ortodoxa och orientaliska kyrkor liksom muslimska, judiska och budd- histiska riksorganisationer ingår. omfattas inte av SST:s insatser. Regeringen bedömer att satsningen på en utvidgad dialog med trossamfunden om demo- krati och demokratifrämjande arbete har varit framgångsrik. Över 250 representanter för trossamfund på nationell och regional nivå har mötts på rådslag och seminarier och börjat bearbeta utmaningar och anspråk vad gäller trossamfundens förhållande till demokratin. Spridningen av metodmaterialet har nått trossamfund på nationell och regional nivå med god verkningsgrad. Materialet har även använts på lokal nivå i olika satsningar tillsammans med studieförbund eller i enskilda församlingar. Tros- samfunden har visat intresse för att fortsätta och ytterligare fördjupa dialogen kring demokrati och mänskliga rättigheter. I regleringsbrevet (dnr S2014/08833/PBB, S2014/09035/) fick SST i uppdrag att ytterligare utvidga och fördjupa dialogen med trossamfunden i syfte att stimulera arbetet med demokrati och demokratisk med- vetenhet. I uppdraget ingår att inkludera ett brett spektrum av samfund och grupperingar inom samfunden i dialogen. Ett särskilt fokus ska läggas på kvinnor och ungdomar i syfte att stärka dessa gruppers röst inom samfunden. Demokratin i bedöms fungera väl. Enligt en undersökning som vid genomfört uppger av befolkningen att de är ganska eller mycket nöjda med hur demokratin i fungerar. över har andelen som uppger att de är nöjda ökat. En övervägande del av den svenska befolkningen hyser förtroende för och regeringen. Även här syns ett ökat förtroende . Det finns dock grupper i samhället som har ett lägre förtroende för demokratin och som uttrycker ett starkare missnöje med hur demo- kratin fungerar i . Det gäller bl.a. vissa ungdomsgrupper. Det finns ett fortsatt behov av att arbeta för att öka förtroendet för demokratin i dessa grupper. När det gäller synen på hur demokratin fungerar i EU är det som uttrycker att de är nöjda. har andelen som svarar att de är nöjda med demokratin i EU ökat. Enligt Eurobarometern, en undersökning som genomförs på uppdrag av , uppger 2015 kring av befolkning att de inte litar på och att de inte litar på Europeiska kommissionen. Det finns därför ett fortsatt behov av att främja delaktighet i EU för individer och andra aktörer i . Regeringen bedömer att de insatser som genomförts av SST för att nå ut till personer knutna till de religiösa samfunden med informa- tion och dialog kring demokratirelaterade frågor varit värdefulla. Insatserna har nått målgrupper som annars kan vara svåra att nå. 9.9Resultatredovisning för värna demokratin mot våldsbejakande extremism I detta avsnitt redovisas resultatet av de åtgärder som har vidtagits i syfte att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. I skrivelsen Handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism (skr. 2011/12:44) aviserade regeringen hur arbetet skulle bedrivas –2014. I detta avsnitt redovisas resultatet av arbetet . Insatser som värnar demokratin mot vålds- bejakande extremism kan också förebygga terrorism. Terrorism är en extrem form av våldsbejakande extremism. Ansvaret för att mot- verka terrorism och terroristbrottslighet ligger framför allt på de brottsbekämpande myndig- heterna. Att värna demokratin mot vålds- bejakande extremism inkluderar också insatser som motverkar radikalisering och rekrytering till terroristgrupper och terroristbrottslighet i och i utlandet. Därmed är också andra aktörer än de brottsbekämpande myndigheterna viktiga i det förebyggande arbetet mot terrorism, t.ex. skola, fritidsverksamhet, socialtjänst och det civila samhällets organisationer. Regeringens insatser mot terrorism beskrivs inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 tillsattes en nationell samordnare för arbetet med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism (dir. 2014:103). Den nationella samordnarens arbete redovisas under detta avsnitt. 9.9.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Åtgärderna i regeringens handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extre- mism har följande målsättningar: –Medvetenheten om de värderingar som det demokratiska systemet vilar på ska öka. –Medvetenheten och kunskapen om vålds- bejakande extremism ska öka bland myn- digheter, kommuner och organisationer inom det civila samhället och näringslivet. –Mekanismer och strukturer ska utvecklas eller etableras för att myndigheter, kom- muner och organisationer inom det civila samhället mer effektivt ska kunna samverka inom det förebyggande arbetet. –Arbetet med avhopparverksamhet ska intensifieras. –Grogrunden för det ideologiskt motiverade våldet ska motverkas. I denna resultatredovisning bedöms arbetet med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism utifrån dessa målsättningar. Ökad medvetenhet och ökad kunskap Ideologiskt motiverat våld som olika individer och grupper riktar mot samhällets institutioner, dess representanter eller mot enskilda individer på grundval av t.ex. deras politiska eller religiösa övertygelse, etniska tillhörighet, sexuella lägg- ning, könsidentitet eller könsuttryck är ett hot mot demokratin och den sociala samman- hållningen i ett samhälle. Det står i strid med demokratins grundläggande principer och alla människors lika värde och rättigheter. Den våldsbejakande propaganda som sprids via internet och sociala medier behöver mot- verkas och bemötas. Regeringen anser att det bästa sättet att bemöta sådan propaganda är med P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Det arbete som gjort på regeringens uppdrag (dnr Ju2013/03289/D) med att utveckla ett digitalt utbildningsmaterial, för mig (2014), redo- visades . har därefter fått i uppdrag att göra en nationell spridning av detta utbildningsmaterial till lärare inom årskurs 7–9 i och motsvarande skolformer samt lärare inom grund- och gymnasiesärskolan som undervisar i svenska och historia (dnr Ju2014/04192/D). Utbildningsmaterialet är ett hjälpmedel för att stärka unga mot antidemokratiska och vålds- bejakande budskap på internet och i sociala medier. Uppdraget redovisades (dnr Ku2015/01783/D). Regeringen anser att Statens medieråds genomförande av regeringens upp- drag har bidragit till att öka medvetenheten om de problem som finns samt till att öka kun- skapen om hur problemen med våldsbejakande propaganda via internet och sociala medier kan förebyggas. fattade därför regeringen beslut om att ge i uppdrag att utveckla och förlänga till att också omfatta insatser för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism genom att stärka barns och ungdomars medie- och informationskunnighet (dnr Ku2015/01869/D). Regeringen förlänger därmed även kampanjen . Uppdragen till Forum för levande historia och till SST som båda ingick i handlingsplanen för att värna demokratin mot våldsbejakande extre- mism redovisas under avsnitt 9.7. En nationell samordnare ska utveckla mekanismer och strukturer för samverkan Kommunerna behöver stöd för att utveckla det lokala arbetet mot våldsbejakande extremism. Vidare har flera myndigheter ansvar för insatser och samordningen mellan olika aktörer behöver utvecklas och förstärkas. Eftersom ingen myn- dighet har ett helhetsansvar för arbetet med att värna demokratin mot våldsbejakande extre- mism beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att som nationell samordnare förbättra samverkan mellan myndig- heter, kommuner och organisationer på natio- nell, regional och lokal nivå när det gäller arbetet med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism (dir. 2014:103). I uppdraget ingår att: –stärka och stödja samverkan i arbetet med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism på nationell och lokal nivå, –inrätta en referensgrupp för kunskaps- och informationsutbyte, –stödja aktörer som identifierar problem med våldsbejakande extremism lokalt, och –genomföra riktade utbildningsinsatser. Efter terroristattentaten i och Köpen- hamn och den ökade polarisering, rädsla och misstänksamhet som gick att iaktta efter dessa attentat, såg regeringen ett behov av att förstärka den nationella sam- ordnarens mandat och arbete gentemot myndig- heter, kommuner och det civila samhällets organisationer inklusive trossamfund. fattade regeringen därför beslut om tilläggsdirektiv till den nationella samordnaren (dir. 2015:27). Samordnaren har också i uppdrag att förbättra stödet till anhöriga, ta fram och initiera genomförandet av en sammanhållen strategi för att värna demokratin mot vålds- bejakande extremism, uppmuntra till insatser för individer som vill lämna våldsbejakande extremistiska rörelser och inrätta ett nätverk av experter. Uppdraget ska redovisas . Samordnaren har också på uppdrag av rege- ringen utrett förutsättningarna för att genom- föra en pilotverksamhet med en nationell stöd- telefon dit anhöriga, kommuner och organisa- tioner kan vända sig för att få information, råd och stöd. Uppdraget redovisades (dnr Ku2015/01564/D). Utifrån denna analys gav regeringen samordnaren i upp- drag att ge en frivilligorganisation i uppdrag att genomföra en sådan pilotverksamhet (dir. 2015:86).