prop · H30343 · 2015-11-05 00:00:00 — begär med hänvisning till bestäm- melser i lagen (2007:171) om melser i lagen (2007:171) om sådana hem för vård eller boende sådana hem för omvårdnad och som tar emot barn ska endast inne- behandling m.fl. som tar emot barn hålla uppgifter om domar, beslut ska endast innehålla uppgifter om domar, beslut eller strafföreläg- påföljd har dömts ut för brott mot ganden där påföljd har dömts ut 3 kap. 1, 2, 5 och 6 §§, 4 kap. 1–2 för brott mot 3 kap. 1, 2, 5 och och 4–5 §§, 6 kap., 8 kap. 5 och 6 §§, 4 kap. 6 §§, 16 kap. 8, 9 och 10 a §§ 6 kap., 8 kap. 5 och 6 §§, 16 kap. 8, 9 och 10 a §§ , lagen om förbud mot vissa dop- förbud mot vissa dopningsmedel, lagen (1999:42) om förbud mot varor, 6 § lagen (2000:1225) om vissa hälsofarliga varor, 6 § lagen straff för smuggling och 11 kap. (2000:1225) om straff för smugg- 4 § alkohollagen (2010:1622) samt ling och 11 kap. 4 § alkohollagen medverkan och försök till sådana (2010:1622) samt medverkan och I fråga om brott som avses i försök till sådana brott. 6 kap. , narkotika- brott som avses i 6 kap. brottsbal- strafflagen och lagen om förbud ken, narkotikastrafflagen och lagen om förbud mot vissa dopningsme- utdraget också innehålla uppgifter del ska utdraget också innehålla om domar, beslut och strafföreläg- uppgifter om domar, beslut och ganden där påföljd har dömts ut strafförelägganden där påföljd har dömts ut för förberedelse, stämp- underlåtenhet att avslöja brott. ling och underlåtenhet att avslöja påföljden även avser något annat Om påföljden även avser brott, ska också uppgifter om det något annat brott, ska också upp- brottet lämnas ut. gifter om det brottet lämnas ut. Ett registerutdrag enligt 9 § andra stycket 5 lagen om belastningsregister som den enskilde begär med hänvisning till bestämmelser i lagen (2010:479) om registerkontroll av personal som utför vissa insatser åt barn med funktionshinder ska endast innehålla uppgifter om domar, beslut eller strafförelägganden där påföljd har dömts ut för brott mot 3 kap. 1, 2 och 6 §§, 4 kap. 1 §, 6 kap., 8 kap. 6 § och 16 kap. 10 a § . Om påföljden även avser något annat brott, ska också uppgifter om det brottet lämnas ut. Ett registerutdrag enligt 9 § andra stycket 6 lagen om belastningsregister som den enskilde begär med hänvisning till bestämmelser i lagen (2013:852) om registerkontroll av personer som ska arbeta med barn ska endast innehålla uppgifter om domar, beslut eller strafförelägganden där påföljd har dömts ut för brott mot 3 kap. 1, 2 och 6 §§, 4 kap. 1 §, 6 kap., 8 kap. 6 § och 16 kap. 10 a § . Om påföljden även avser något annat brott, ska också uppgifter om det brottet lämnas ut. Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (1999:1135) om misstankeregister Härigenom föreskrivs att 4 och 8 a §§ förordningen (1999:1135) om misstankeregister ska ha följande lydelse. Uppgift om misstanke om brott för vilket åtal har väckts, ska lämnas om det begärs av 1.Justitiekanslern, i fråga om den som ansöker om ersättning enligt lagen (1998:714) om ersättning vid frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder, 2.Kriminalvården, i fråga om den som myndigheten avser att anställa eller anlita som a)övervakare, b)förtroendeman enligt lagen (1991:2041) om särskild personutredning i brottmål, m.m. eller fängelseförordningen (2010:2010), c)personutredare enligt lagen om särskild personutredning i brottmål, m.m., d)biträde enligt 6 § andra stycket lagen (1994:451) om intensivövervakning med elektronisk kontroll eller 33 § fängelse-förordningen, eller e)kontrollör enligt 3 kap. 4 § förordningen (1998:642) om verkställighet av frivårdspåföljder, 3.Kriminalvården, när uppgiften behövs för prövning av en fråga enligt fängelselagen (2010:610), häkteslagen (2010:611), lagen om intensivövervakning med elektronisk kontroll eller lagen om särskild personutredning i brottmål, m.m., 4.en övervakningsnämnd eller Kriminalvården, i ärenden om övervakning, i fråga om den som ärendet gäller, 5.Riksbanken, i fråga om den som banken avser att anställa som bevaknings- eller transportpersonal, 6.en sådan statlig, eller landstingskommunal myndighet som beslutar om anställning av personal inom psykiatrisk sjukvård, vård av utvecklingsstörda, vård av barn och ungdom eller tvångsvård av missbrukare, i fråga om den som myndigheten avser att anställa eller anlita som uppdragstagare, 7.Lotteriinspektionen, i fråga om den som myndigheten a)vid prövning enligt lotterilagen (1994:1000) överväger att ge tillstånd att få anordna roulettspel, tärningsspel och kortspel, eller b)vid prövning enligt lagen (1982:636) om anordnande av visst automatspel överväger att ge tillstånd, 8.Myndigheten för samhällsskydd och beredskap eller en kommun, i fråga om den som myndigheten eller kommunen enligt lagen (2010:1011) om brandfarliga och explosiva varor vid lämplighetsprövning överväger att ge tillstånd eller godkänna som föreståndare, 9.en socialnämnd, i ärenden om a) utseende av kontaktperson eller kontaktfamilj enligt 3 kap. 6 b § socialtjänstlagen (2001:453) för en person som inte har fyllt , b) vårdnad om barn, barns b) vårdnad om barn, barns boende, umgänge med barn, med- boende, umgänge med barn, med- givande att ta emot barn m.m. givande att ta emot barn m.m. enligt 5 kap. 2 §, 6 kap. 6–6 a och enligt 5 kap. 2 §, 6 kap. 6–6 c och 8–10 §§ socialtjänstlagen, 8–10 §§ socialtjänstlagen, c)adoption enligt 6 kap. 12–16 §§ socialtjänstlagen, och d)åtgärder enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga eller lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall, 10.Transportstyrelsen, i fråga om den som myndigheten vid lämplighetsprövning a)enligt luftfartslagen (2010:500) och luftfartsförordningen (2010:770) överväger att ge certifikat eller tillstånd, eller b)enligt 4 § lagen (1990:1157) om säkerhet vid tunnelbana och spårväg eller 3 kap. 2–4, 6 och 8 §§ järnvägslagen (2004:519) överväger att ge tillstånd, 11.Finansinspektionen, i fråga om den som myndigheten vid lämplighetsprövning av större ägare enligt försäkringsrörelselagen (2010:2043), lagen (2011:755) om elektroniska pengar, lagen (2004:46) om värdepappersfonder, lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse, lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden eller lagen (2013:561) om förvaltare av alternativa investeringsfonder överväger att ge tillstånd, 12.chefen för eller den han eller hon bemyndigar, för utredning i ärenden om sådan lämplighetsprövning som avses i 11 i fråga om den som ärendet gäller i ärenden som rör banker och försäkringsföretag, 13.Fastighetsmäklarinspektionen, i fråga om den som myndigheten vid lämplighetsprövning enligt fastighetsmäklarlagen (2011:666) överväger att registrera som fastighetsmäklare, 14.Kammarkollegiet, i fråga om den som myndigheten vid prövning enligt förordningen (1985:613) om auktorisation av tolkar och översättare avser att auktorisera, 15.Revisorsnämnden, i fråga om den som myndigheten vid lämplighetsprövning enligt revisorslagen (2001:883) överväger att auktorisera eller godkänna, 16.Skatteverket, för prövning av upplagshavare, skatteupplag och registrerade varumottagare enligt lagen (1994:1563) om tobaksskatt, lagen (1994:1564) om alkoholskatt eller lagen (1994:1776) om skatt på energi, skattebefriade förbrukare enligt lagen om alkoholskatt eller lagen om skatt på energi samt lager-hållare enligt lagen om tobaksskatt eller lagen om skatt på energi, 17.Totalförsvarets rekryteringsmyndighet och Försvarsmakten, i fråga om dels totalförsvarspliktiga som skrivs in eller är inskrivna för värnplikt enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt, dels de som Försvarsmakten avser att anta eller som är antagna till militär utbildning inom myndigheten, 18.Försvarsmakten, i fråga om den som myndigheten avser att anställa för tjänstgöring i internationella militära insatser, Uppgift om misstanke om brott för vilket åtal har väckts ska lämnas ut om det begärs av en enskild som behöver ett registerutdrag om sig själv enligt bestämmelser i lagen (2007:171) om registerkontroll av personal vid sådana hem för vård eller boende som tar emot barn. , i fråga om den som myndigheten överväger att ge tillstånd enligt 2 kap. 1 § lagen (2009:366) om handel med läkemedel eller lagen (1992:860) om kontroll av narkotika, 20.Kronofogdemyndigheten, för utredning i ärenden enligt skuldsaneringslagen (1994:334), i fråga om den som ärendet gäller, och 21.Riksgäldskontoret, i fråga om den som myndigheten överväger att betala ut ersättning till enligt lagen (1999:158) om investerarskydd. Uppgift om misstanke om brott för vilket åtal har väckts ska lämnas ut om det begärs av en enskild som behöver ett registerutdrag om sig själv enligt bestämmelser i lagen (2007:171) om registerkontroll av personal vid sådana hem för omvårdnad och behandling m.fl. som tar emot barn. Registerutdraget ska endast innehålla uppgifter om brott som avses i 3 kap. 1, 2, 5 och 6 §§, 4 kap. 1–2 och 4–5 §§, 6 kap., 8 kap. 5 och 6 §§, 16 kap. 8, 9 och 10 a §§ , narkotikastrafflagen (1968:64), lagen (1991:1969) om förbud mot vissa dopningsmedel, lagen (1999:42) om förbud mot vissa hälsofarliga varor, 6 § lagen (2000:1225) om straff för smuggling och 11 kap. 4 § alkohollagen (2010:1622) samt medverkan och försök till sådana brott. I fråga om brott som avses i 6 kap. , narkotikastrafflagen och lagen om förbud mot vissa dopningsmedel ska utdraget också innehålla uppgifter om förberedelse, stämpling och underlåtenhet att avslöja brott. Denna förordning träder i kraft . För dessa barn har kommunen i stället rätt till ersättning med per barn och dygn. Ersättningen ska betalas ut i efterskott . förordning om ändring i förordningen (2002:1118) om statlig ersättning för asylsökande m.fl. Härigenom föreskrivs att 7 och 7 a §§ förordningen (2002:1118) om statlig ersättning för asylsökande m.fl. ska ha följande lydelse. En kommun har rätt till ersättning för kostnader för vård av barn i ett annat hem än barnets eget, om barnet omfattas av 1 § första stycket lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. Ersättning lämnas för vård som ges med stöd av socialtjänstlagen (2001:453) eller lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga som barnets ansökan om uppehållstillstånd prövas. Om ansökan om uppehållstillstånd avslås och ett beslut om avvisning eller utvisning ska verkställas lämnas ersättning också för vård fram till dess barnet lämnar landet. För barn som vårdas i ett hem för omvårdnad och behandling med stöd av socialtjänstlagen och som anvisats till kommunen enligt 3 § andra stycket lagen om mottagande av asylsökande m.fl. har en kommun dock inte rätt till ersättning enligt första stycket. För dessa barn har kommunen i stället rätt till ersättning med per barn och dygn. Ersättningen ska betalas ut i efterskott Ersättning enligt första och andra styckena lämnas också för vård av den som har fyllt 18 men inte , om vården påbörjats . En kommun som anvisats ett barn av enligt 3 § andra stycket lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. har rätt till ersättning för kostnader för en utredning enligt 11 kap. 1 och 2 §§ socialtjänstlagen (2001:453) avseende ett ensamkommande barn som omfattas av 1 § första stycket 1 lagen om mottagande av asylsökande m.fl. Ersättning betalas med vid placering i familjehem och med vid placering i hem för vård eller boende eller i boende som avses i 2 § andra stycket lagen om mottagande av asylsökande m.fl. Ersättning betalas med vid placering i familjehem och jourhem och med vid placering i hem för omvårdnad och behandling eller i boende som avses i 2 § andra stycket lagen om mottagande av asylsökande m.fl. Denna förordning träder i kraft . Förteckning över remissinstanser (SOU 2014:3) Efter remiss av delbetänkandet Boende utanför det egna hemmet – placeringsformer för barn och unga (SOU 2014:3) har yttrande inkommit från följande instanser: ombudsmän – JO, , Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , , , , , , , Inspektionen för vård och omsorg, , , , , , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, i , i län, i , i , i , i , (), (Tema barn), (), (), (), (Akademin för juridik, psykologi och socialt arbete), kommun, , kommun, kommun, Kumla kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, Sala kommun, kommun, kommun, kommun, , , kommun, , , , , , läns landsting, , , Forum för familjevård (FfS), Föreningen , Föreningen , Goda företagare för barn (Gfbu), Handikappförbunden, Kvinnors nätverk, Maskrosföräldrar, , Samarbetsorgan för etniska organisationer i , Samhällets styvbarn, Stiftelsen , Svenska Vård, Kommuner och Landsting, Vårdföretagarna . Credo – individuellt anpassad familjehemsvård, , , (), Familjehemsvårdens centralorganisation (FACO), Kammarrätten i , , , Föreningen socionomer inom familjehemsvården (FSF), frivilliga samhällsarbetare (), , , , Mental Hälsa (RSMH), samt . Följande instanser har inbjudits men har avstått från att yttra sig: kommun, kommun, Bjuvs kommun, kommun, kommun, , , kommun, , kommun, kommun, , , Barnens rätt i Samhället (), Kommunala företagens samorganisation (Kfs), män och förvaltare, Röda korset och Stulen barndom. skall sörja för att den som behöver vårdas eller bo i ett annat hem än det egna tas emot i ett familjehem eller i ett hem för vård eller boende. Promemorian Förslag till införande av en ny placeringsform för barn och unga (stödboende) i socialtjänstlagen (2001:453) Härigenom föreskrivs att 6 kap. 1, 2 och 4 §§ socialtjänstlagen (2001:453) ska ha följande lydelse. ska sörja för att den som behöver vårdas eller bo i ett annat hem än det egna tas emot i ett 1. familjehem, 2. hem för vård eller boende, eller 3. stödboende för barn och unga i åldern 16–. Barn i åldern 16–får tas emot i ett stödboende endast om det finns särskilda skäl. ansvarar för att den som genom nämndens försorg har tagits emot i ett annat hem än det egna får god vård. Vården bör utformas så att den främjar den enskildes samhörighet med anhöriga och andra närstående samt kontakt med hemmiljön. Varje kommun ansvarar för att det finns tillgång till familjehem och hem för vård eller boende för enskilda och familjer som behöver vårdas och bo utanför det egna hemmet. Enligt 3 § skall dock behovet av vissa hem tillgodoses av staten. Varje kommun ansvarar för att det finns tillgång till familjehem och hem för vård eller boende för enskilda och familjer som behöver vårdas och bo utanför det egna hemmet. Varje kommun ansvarar också för att det finns tillgång till stödboenden för barn och unga i åldern 16–som behöver vårdas och bo utanför det egna hemmet. Enligt 3 § ska dock behovet av vissa hem tillgodoses av staten. Vård i familjehem och hem för Vård i familjehem, hem för vård vård eller boende ska bedrivas i eller boende och stödboende för samråd med socialnämnden. barn och unga i åldern 16–20 år gäller även sådana hem som avses i 3 §. ska bedrivas i samråd med social- Detta gäller även sådana hem som avses i 3 §. Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) 6 kap. 1 § I första stycket läggs placeringsformen stödboende till så att den regleras på motsvarande sätt som familjehem och hem för vård eller boende. Det innebär att socialnämnden ska sörja för att den som behöver vårdas eller bo i ett annat hem än det egna kan tas emot i ett stödboende. Placeringsformen stödboende gäller för barn och unga i åldern 16–. Som huvudprincip bör en placering i ett stödboende endast bli aktuellt i de fall där barnets eller den unges egen problematik inte ligger till grund för placeringen, dvs. vård- och behandlingsbehov ska som utgångspunkt inte föreligga. I andra stycket finns en undantagsbestämmelse för barn i åldern 16–17. Barn i åldern 16–får tas emot i ett stödboende endast om det finns särskilda skäl. Särskilda skäl kan vara att barnet bedöms vara moget och förberett för att på ett bra sätt klara av bo och leva i ett eget boende/lägenhet och att barnet själv vill bo i ett eget boende/lägenhet. 6 kap. 2 § På motsvarande sätt som gäller för familjehem och hem för vård eller boende ska varje kommun ansvara för att det finns tillgång till stödboenden för barn och unga i åldern 16–som behöver vårdas och bo utanför det egna hemmet. 6 kap. 4 § På motsvarande sätt som gäller för familjehem och hem för vård eller boende ska stödboende för barn och unga i åldern 16–bedrivas i samråd med socialnämnden. ska sörja för vård och boende i stödboende ska sörja för att den som behöver vårdas eller bo i ett annat hem än det egna kan tas emot i en verksamhet med stödboende. har motsvarande ansvar avseende familjehem eller hem för vård eller boende. Det bör inte vara någon skillnad i ansvaret för socialnämnden att sörja för de placeringsformer som regleras i lag. bedömning av placering i stödboende Åldersgruppen som en verksamhet med stödboende ska omfatta är barn och unga i åldern 16–, vilket innebär att en placering kan ske fram till dess att den unge fyller . I första hand är ett stödboende tänkt som ett placeringsalternativ för 18-åringar och äldre, men om det finns särskilda skäl kan även 16- och 17-åringar bli aktuella för placering i ett stödboende (se vidare nedan). Det behövs en undre åldersgräns för placering i stödboende och denna ska vara . Personer som är ska därför inte kunna placeras i ett stödboende. ska ha ett övergripande ansvar för barnet eller den unge inför, under och efter en placering i stödboende. Motsvarande ansvar finns avseende familjehem och hem för vård eller boende. Av det här följer att det alltid ska göras en noggrann bedömning utifrån det enskilda barnets eller den unges behov samt barnets och den unges bästa om stödboende är en lämplig placeringsform. Vid bedömningen av om en placering i ett stödboende är lämplig bör särskilt överväga om barnets eller den unges eventuella behov av vård- och behandlingsinsatser motiverar en annan placeringsform. Som huvudprincip bör en placering i ett stödboende endast bli aktuellt i de fall där barnets eller den unges egen problematik inte ligger till grund för placeringen, dvs. vård- och behandlingsbehov ska som utgångspunkt inte föreligga. Utgångspunkten är, som beskrivits ovan, att det alltid ska göras en individuell bedömning om barnet eller den unge ska placeras i ett stödboende. Det är därför inte möjligt att ge en uttömmande beskrivning av de målgrupper som kan tänkas bli aktuella för placering i stödboende. En tänkbar och särskild angelägen målgrupp för placering i stödboende är barn och unga som varit placerade i familjehem eller hem för vård eller boende. En annan är ensamkommande barn och unga. Det bör framför allt vara aktuellt med frivilliga placeringar i stödboende (enligt socialtjänstlagen). Endast i undantagsfall kan det bli aktuellt med en placering i stödboende i enlighet med lag (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU). Främst handlar det då om placeringar enligt 2 § LVU, dvs. i de så kallade miljöfallen. När gör en bedömning av om ett barn eller en ung person bör placeras i ett stödboende är det viktigt att ta reda på hur barnet eller den unge ställer sig till en placering i ett eget boende/lägenhet. Det är därför viktigt att hämtar in barnets eller den unges åsikt om vad placeringsformen kan komma att innebära för henne eller honom - praktiskt, socialt och känslomässigt. Om barnet eller den unge känner tveksamhet över att bo ensam bör andra placeringsformer övervägas i första hand. behöver även bilda sig en klar uppfattning om barnet eller den unge har förmåga att klara av den nivå av självständighet som krävs för placering i stödboende. Beslutsstöd som utvecklats inom ramen för BBIC (Barnens Behov i Centrum) inför att den unge lämnar familjehem eller hem för vård eller boende kan exempelvis användas som underlag för den bedömningen. Vid bedömningen av om ett barn eller en ung person ska placeras i ett stödboende måste även de risker beaktas som uppstår om barn och unga med olika grader av psykosocial problematik förs samman, boendemässigt eller i samband med gruppaktiviteter. bedömning av placering av barn i stödboende Utredningen ansåg att stödboende i första hand är tänkt som ett placeringsalternativ för 17-åringar och äldre, men att även 16-åringar kan bli aktuella för stödboende, utifrån omständigheterna i det enskilda fallet. I likhet med vad utredningen har uttalat är bedömningen att socialnämnden behöver iaktta en större försiktighet vid placering av barn i stödboende, till skillnad från personer som är myndiga. Skälen till detta är främst att personer är att betrakta som en särskild skyddsvärd grupp och att det kan finnas risker med att placera ett barn i ett eget boende/lägenhet med en mindre närvaro och kontakt med personal. Placering av barn i stödboenden har heller inte varit möjligt tidigare. Till skillnad från utredningens förslag är bedömningen att barn i åldern 16–, dvs. fram till 18-årsdagen, endast ska kunna placeras i stödboende om det finns särskilda skäl. Särskilda skäl kan vara att barnet bedöms vara moget och förberett för att på ett bra sätt klara av bo och leva i ett eget boende/lägenhet och att barnet själv vill bo i ett eget boende/lägenhet. Kommunen ska ansvara för tillgången till stödboenden ansvarar varje kommun för att det finns tillgång till familjehem och hem för vård eller boende för enskilda och familjer som behöver vårdas och bo utanför det egna hemmet. Utredningen har föreslagit att varje kommun ska ansvara för att det finns tillgång till insatser som behövs för att kunna möta enskildas och familjers olika behov av vård utanför det egna hemmet. Det är viktigt att det i lagstiftningen är tydligt att varje kommun ansvarar för att det finns tillgång till de placeringsalternativ som är reglerade i lag. De reglerade placeringsalternativen ska spegla de behov som barn och unga har och därför måste kommunerna kunna säkerställa tillgången till placeringsalternativen. Mot bakgrund av det här föreslås att kommunerna ska ansvara för att det finns tillgång till stödboenden, precis på samma sätt som de ansvarar för att det ska finnas tillgång till familjehem och hem för vård eller boende. Stödboenden ska bedrivas i samråd med socialnämnden Utredningen har föreslagit att vård i stödboende ska bedrivas i samråd med socialnämnden. Motsvarande reglering finns avseende familjehem och hem för vård eller boende. Motsvarande reglering bör även gälla för stödboenden. Förslaget innebär att socialnämnden ansvarar för att den enskilde får den vård han eller hon behöver. Förslaget innebär också att ansvaret kvarstår även efter det att den enskilde har tagits emot i ett stödboende. Förteckning av remissinstanser som yttrat sig över promemorian Förslag till införande av en ny placeringsform för barn och unga (stödboende) i socialtjänstlagen (2001:453) Förvaltningsrätten i , Inspektionen för vård och omsorg, i , , , , Myndigheten för ungdom- och civilsamhällesfrågor, kommun, kommun, Bjuvs kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, Kumla kommun, kommun, kommun, kommun, , , , kommun, Sala kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, , , kommun, , , kommun och Kommuner och Landsting. Regeringen har följande förslag till lagtext. lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Härigenom föreskrivs att 2 a kap. 4 §, 3 kap. 2, 3 a, 6 a och 6 c §§, 5 kap. 1 §, 6 kap. 1, 2, 4 och 7–7 c §§, 7 kap. 1 och 3 a §§, 8 kap. 2 §, 11 kap. 3 §, 12 kap. 2 och 10 §§, 13 kap. 11 §, 14 kap. 1 § och rubriken till 6 kap. socialtjänstlagen (2001:453) ska ha följande lydelse. En kommun behåller ansvaret för stöd och hjälp åt en enskild som till följd av ett beslut av kommunen vistas i en annan kommun i 1. familjehem enligt 6 kap. denna lag eller 9 § 8 lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, 2. hem för vård eller boende 2. hem för vård eller boende enligt 6 kap., eller i stödboende enligt 6 kap., 3. boende för service och omvårdnad för äldre människor enligt 5 kap. 5 § andra stycket eller 7 kap. 1 § första stycket 2,