prop · H30333 · 2015-10-22 00:00:00 — planerade nedläggningar och försäljningar av fossila anläggningar räcker enligt bolaget inte till för att minska koldioxidutsläppen till 2020.19 Detta har resulterat i ett kvarstående gap till måluppfyllelse på för att nå slutmålet på till 2020.20 Den motsatta trenden i förhållande till målet är negativt för , särskilt mot bakgrund av att bolaget är ett av de bolag som har de största koldioxidutsläppen i . Det mål om ökad tillväxttakt inom förnybar energi som har antagit mäts i förhållande till genomsnittet för tio referensländer i . Förnybarhetsmålet är ett långsiktigt genomsnittligt mål . tillväxttakt är lägre än genomsnittet för referensländerna dessa år. Bolagets tillväxt i ny förnybar elproduktion uppgick till som bolaget uppskattar den genomsnittliga tillväxten för jämförbara länder i till 12,3 procent.21 ligger den prognosticerade marknadstillväxten på och tillväxt på 7,7 procent.22 Av års- och hållbarhetsredovisning 2014 framgår att bolagets genomsnittliga tillväxttakt har varit . Utifrån uppgifter om prognosticerad marknadstillväxt uppgår som jämförelse tillväxttakten för referensländerna i genomsnitt till . beslutade att införa en kortsiktig investeringsplan –2016. Denna ska gälla bland annat tillväxtinvesteringar i förnybar energi i vilken bolaget avser att satsa mer på medfinansiering från institutionella investerare (partners) i syfte att främst nå förnybarhetsmålet 2017. Det finns förväntningar och prognoser hos bolaget att ett samarbete och medfinansiering från investerare även åren efter 2017 ska förbättra förutsättningarna för att nå 16Finansdepartementet, e-post i årsakt, kvalitetssäkrad artikel i , . 17Vattenfalls synpunkter på rapportutkast för faktagranskning, . 18Finansdepartementet, e-post i årsakt, kvalitetssäkrad artikel i , . Års- och hållbarhetsredovisning 2013, s. 14 och 22. 20Finansdepartementet, protokoll från ägarmöte , management report, s. 31. 21Vattenfall, Års- och hållbarhetsredovisning 2013, s. 17, Års- och hållbarhetsredovisning 2014, s. 23. 22Finansdepartementet, protokoll från ägarmöte , Group management report, s. 32. – KONKURRENSKRAFTIGT OCH LEDANDE I ENERGIOMSTÄLLNINGEN? förnybarhetsmålet.23 Ingen beslutad investeringsplan finns –2020 med konkreta finansierade åtgärder för hur målet ska kunna uppnås.24 Enligt är det för staten som ägare centralt att de statliga bolagen bedriver sin verksamhet så att ett långsiktigt värdeskapande uppnås.25 En förutsättning för ett långsiktigt värdeskapande är att verksamheten bedrivs hållbart, definierat som ett ansvarsfullt nyttjande av resurser samt en ansvarsfull hantering av mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, miljö, antikorruption, affärsetik, jämställdhet och mångfald.26 är ett av de bolag som har störst koldioxidutsläpp i och bolagets tillväxttakt i förnybara energislag är lägre än den genomsnittliga tillväxttakten i tio europeiska länder.27 Riksdag och regering har betonat att ska generera en marknadsmässig avkastning genom att affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget är ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion.28 Ett av bolagets egna miljörelaterade hållbarhetsmål är också att bolaget ska ha en högre tillväxttakt än marknaden inom nyinstallerad förnybar kapacitet . är det omsättningsmässigt största statliga bolaget och det som har störst ekonomisk resultatpåverkan i den statliga bolagsportföljen.29 står inför en stor utmaning i att minska koldioxidutsläppen. Det finns dock en osäkerhet i hur bolaget och regeringen hanterar denna utmaning så att de möjligheter till långsiktig värdeutveckling som finns utnyttjas.30 Utmaningen är att skapa finansiella samt teknik- och utvecklingsmässiga förutsättningar för att kunna arbeta mot en långsiktig värdeutveckling genom hållbar produktion. 23Vattenfall anför att prognoserna är att marknaden växer och att har potential att växa . synpunkter på rapportutkast för faktagranskning . 24Finansdepartementet, protokoll från ägarmöte , underlag till styrelsemöte , samt intervju med . 2012/13:1, Budgetpropositionen , bet. 2012/13:NU7, s. 28, rskr. 2012/13:168. 27Vattenfall, Års- och hållbarhetsredovisning 2013, s. 17. 2009/10:179, Förtydligande av uppdraget för , bet. 2009/10:NU23, s.12, rskr. 2009/10:325. 29Omsättningsmässigt har vuxit från vid bolagiseringen 1992 till 2013. Detta motsvarade av de helägda statliga bolagens, dotterbolagens och intressebolagens omsättning på . gjorde en förlust (13,) vilket resulterade i att det totala resultatet för statens bolag minskade till . 30Regeringens årsakter och projektakter om 2012–2014 samt styrelseprotokoll med bilagor 2010–2014. är även det första bolaget för vilket en integrerad analys inklusive hållbarhetsanalys har gjorts av regeringen. elproduktion i är i stort sett fossilfri, medan bolagets elproduktion i till övervägande del är baserad på fossil kraft som ger stora utsläpp av koldioxid (se figur 1.2). elproduktion i och , procent Biobränsle, avfall: Biobränsle, avfall: Källa: års- och hållbarhetsredovisning 2014, s. 4. I motivet till granskningen har tillvaratagit erfarenheter från granskningsstrategin Hållbar utveckling – klimat. Granskningens inriktning och omfattning relaterar också till de identifierade riskområdena Statens förmögenhet och Klimatförändringar i övergripande riskanalys för staten. Syftet är att granska om utformat och regeringen styrt mot ändamålsenliga miljörelaterade hållbarhetsmål samt om planerar och genomför åtgärder och regeringen styr mot att uppdrag och hållbarhetsmål uppnås. måluppfyllelse av uppdraget i bolagsordningen och hållbarhetsmålen genom reella utsläppsreducerande åtgärder kan bidra positivt till konkurrenskraft och den långsiktiga värdeutvecklingen i bolaget som den bidrar till uppfyllandet av EU:s klimat- och energimål. – KONKURRENSKRAFTIGT OCH LEDANDE I ENERGIOMSTÄLLNINGEN? har formulerat tre revisionsfrågor som ska besvaras: 1.Är hållbarhetsmål, planering och genomförande 2010–2014 inriktade mot att bolaget ska vara ett konkurrenskraftigt och ledande bolag i energiomställningen och bidra till EU:s mål genom att ha fokus på reella utsläppsreducerande åtgärder? 2Är regeringens styrning och uppföljning av uppdrag och hållbarhetsmål 2012–2014 utformade så att förutsättningar skapas för långsiktig avkastning för staten? 3.Har regeringen –2014 informerat om strategier för att uppfylla sitt uppdrag och bidra till EU:s klimat- och energimål i enlighet med önskemål om att fortlöpande få information om bolagets utveckling och verksamhet? Granskningens övergripande bedömningsgrund utgår från budgetlagens grundläggande krav om att statens verksamhet ska bedrivas med hög effektivitet och god hushållning.31 Vidare är beslutade riktlinjer om förvaltning av statliga bolags aktier och krav på verksamheten i statliga bolag grundläggande.32 En annan utgångspunkt är näringsutskottets uttalanden om att förvaltningen ska vara effektiv, professionell och transparent och att de statliga bolagen ska bedriva sin verksamhet så att ett långsiktigt värdeskapande uppnås.33 EU och har antagit FN:s tvågradersmål inom klimatområdet och ställt sig bakom bedömningen att de industrialiserade länderna bör ställa om sina ekonomier för att kunna åstadkomma utsläppsminskningar på 80–till 2050 jämfört med 1990.34 Regeringen har även antagit en vision om att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser 2050.35 Dessa uttalanden gäller både den handlande och den icke handlande sektorn. Det innebär att alla verksamheter och bolag inklusive statliga bolag ska minska sina utsläpp på lång sikt. 311 kap. 3 § budgetlagen (2011:203). Bestämmelsen motsvarar bestämmelsen i 1 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten. 1995/96:141, Aktiv förvaltning av statens företagsägande, bet. 1995/96:NU26, rskr. 1995/96:302. 2012/13:1, Budgetpropositionen , bet. 2012/13:NU7, s. 28, rskr. 2012/13:168. RiR 2013:19, Klimat för pengarna? Granskningar inom klimatområdet, s. 36–37. 35Ibid s. 10. 1.4.1Styrning från riksdag och regering Riksdagsbeslut tas om riktlinjer för ägarförvaltning av statens kommersiella företag fattade beslut om riktlinjer för förvaltningen av statens ägande av kommersiella företag36. Som huvudprinciper skulle gälla dels att regeringen, som utövar förvaltningen av ett statligt ägt företag, ”med utgångspunkt i det uppsatta verksamhetsmålet aktivt ska följa företagets utveckling”, dels att regeringen ska ”vidta erforderliga åtgärder för att företaget uppfyller kraven på effektivitet, avkastning och strukturanpassning”. Därtill ska de statligt ägda företagen ”arbeta under krav på effektivitet, avkastning på det kapital företaget representerar och strukturanpassning”.37 Enligt näringsutskottet är det ”för staten som ägare centralt att de statliga bolagen bedriver sin verksamhet så att ett långsiktigt värdeskapande uppnås.”38 menar också att ”en förutsättning för detta är att företagandet bedrivs hållbart, definierat som ett ansvarsfullt utnyttjande av resurser samt hantering av mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, miljö, antikorruption, affärsetik, jämställdhet och mångfald. Förvaltningen ska vara effektiv, professionell och transparent.”39 Beslut tas i om uppdrag uppdrag i bolagsordningen har förändrats 2010 efter beslut av riksdagen.40 uppdrag anger att bolagets verksamhet ska ”generera en marknadsmässig avkastning genom att affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget är ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion…”.41 Det framgår av näringsutskottets betänkande att en ”ledande position i koldioxideffektiv teknik och hållbar energiproduktion är en viktig komponent för framtida värdeskapande för . Detta har också påverkan på varumärket. Lönsamhet och en ledande position inom hållbar energiproduktion är grundläggande för långsiktiga värdeskapande. Detta är också en förutsättning för att varumärke ska inge det förtroende som krävs av en internationell koncern med verksamhet på många olika marknader.”42 Vidare ska ”svenska staten vara en ansvarsfull ägare till koncernen och bolaget 1995/96:141 Aktiv förvaltning av statens företagsägande, bet. 1995/96:NU26, rskr. 1995/96:302. 2013/14:KU20, Granskningsbetänkande, s. 146, rskr 2013/14:312. 2012/13:1, Budgetpropositionen , bet. 2012/13:NU7, s. 28, rskr. 2012/13:168. 2009/10:179, Förtydligande av uppdraget för , bet. 2009/10:NU23, rskr. 2009/10:325. 2009/10:179, Förtydligande av uppdraget för , bet. 2009/10:NU23, s.7, rskr. 2009/10:325, 2013/14:KU20. – KONKURRENSKRAFTIGT OCH LEDANDE I ENERGIOMSTÄLLNINGEN? ska bedriva föredömlig verksamhet med utgångspunkt i rådande förutsättningar, oavsett på vilken marknad bolaget agerar”.43 lyfter fram en ledande position inom hållbar energiproduktion och EU:s 2020-mål som jämförelsepunkter anser i sitt ställningstagande att ”regeringens avsikt att använda EU:s 2020-mål som referenspunkt är mycket bra. Därmed kommer det att bli möjligt att utvärdera om verkligen är ett av de bolag som leder utvecklingen mot minskade utsläpp av klimatgaser och ökad andel förnybar energi.”44 framhåller vikten av att regeringen fortlöpande håller informerad om utveckling och verksamhet.45 I propositionen om det förtydligande uppdraget för nämner regeringen att ”klimatomställningens dimensioner, energisystemets samhällspåverkan och bolagets breda internationella verksamhet innebär att har en stor roll i utvecklingen mot en hållbar energiproduktion”.46 Aspekter som tas upp av näringsutskottet är att ”regeringen har varit pådrivande i arbetet med att forma gemensamma, legalt bindande klimat- och energimål för EU till 2020. EU:s målsättningar kommer att omsättas i nationella handlingsplaner för att öka andelen förnybara energikällor i alla länder där är verksamt. Det handlar om en minskning av utsläppen av växthusgaser jämfört med nivå, andel förnybar energi av den totala energianvändningen samt effektivare energianvändning”.47 menar vidare att den nya inriktningen i uppdrag ”överensstämmer med regeringens strävan att de grundläggande värderingar om miljöhänsyn och globalt ansvar som vägleder i klimatpolitiken och politiken för global utveckling också ska gälla när staten uppträder i rollen som bolagsägare. Därför ska , bland jämförbara europeiska bolag, tillhöra de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion.”48 2009/10:179, Förtydligande av uppdraget för , bet. 2009/10:NU23, s.8, rskr. 2009/10:325. 2009/10:179, Förtydligande av uppdraget för , bet. 2009/10:NU23, s.12, rskr. 2009/10:325. 2009/10:179, Förtydligande av uppdraget för , bet. 2009/10:NU23, s.11, rskr. 2009/10:325. 2009/10:179, Förtydligande av uppdraget för , bet. 2009/10:NU23, s.8, rskr. 2009/10:325. har ställt sig bakom regeringens initiativ till hållbart företagande Vad gäller hållbart företagande hänvisar näringsutskottet till statens ägarpolicy där det ”slås fast att de statliga bolagen ska vara föredömen inom området hållbart företagande”49. Regeringen ställer kravet att styrelserna i de statliga bolagen ska fastställa långsiktiga övergripande hållbarhetsmål knutna till verksamheten samt strategier för att nå målen.50 Bolagen ska enligt regeringen också agera transparent i frågor som rör väsentliga risker och möjligheter, integrera frågorna i sin affärsstrategi och fastställa strategiska hållbarhetsmål. Hållbart företagande bidrar enligt regeringen till bolagens konkurrenskraft vilket skapar värde för ägaren. Bolag med statligt ägande ska även ha en genomtänkt och förankrad policy och strategi inom området hållbart företagande.51 Regeringen har även uttalat att de statliga bolagen ska ha ett proaktivt hållbarhetsarbete.52 Regeringen anger att mål och måluppföljning inom hållbart företagande ska redovisas Regeringen menar att mål och måluppföljning inom hållbart företagande ska redovisas i bolagens årsredovisningar. kommer dessa mål att följas upp av regeringen kontinuerligt i den löpande bolagsstyrningen i likhet med andra frågor, exempelvis ekonomiska mål.53 I de fall regeringen iakttar att mål inte nås kan regeringen begära en plan från bolagen så att åtgärder vidtas.54 Regeringens återrapportering till är inte lagreglerad Formerna för regeringens information och rapportering till om de statliga bolagen är inte reglerad i lag. Systemet med årliga redogörelser från regeringen baseras på ett beslut av våren 1981.55 De statligt ägda bolagen lyder under samma lagar som privatägda bolag, till exempel aktiebolagslagen, bokföringslagen och årsredovisningslagen. Regeringens riktlinjer för extern rapportering är ett komplement till gällande redovisningslagstiftning och god revisionssed. gäller att regeringen till överlämnar en verksamhetsberättelse för bolag med statligt ägande, där regeringen redogör 2012/13:1, Budgetpropositionen , bet. 2012/13:NU7, s. 28, rskr. 2012/13:168. 51Regeringskansliet, Verksamhetsberättelse för företag med statligt ägande 2013, s. 127. 52Regeringskansliet, Verksamhetsberättelse för företag med statligt ägande 2013, s. 30. 2012/13:1, s. 71, Budgetpropositionen , bet. 2012/13:NU7, rskr. 2012/13:168. 54Regeringskansliet, Verksamhetsberättelse för företag med statligt ägande 2013, s.14. 1980/81:22, Om insyn i statliga företag, bet. 1980/81:NU29, rskr. 1980/81:147. – KONKURRENSKRAFTIGT OCH LEDANDE I ENERGIOMSTÄLLNINGEN? förvaltning av bolagen.56 Regeringen publicerar också två delårsrapporter om den finansiella utvecklingen i bolag med statligt ägande.57 Viss information ges också i budgetpropositioner och årsredovisningen för staten. Kravet på de statliga bolagen att rapportera en hållbarhetsredovisning enligt Global Report Initiative, (GRI), är ett led i att öka transparensen.58 I granskning av uppdrag och miljörelaterade hållbarhetsmål förutsätter att ekonomiska mål 2012 ska uppfyllas över en konjunkturcykel (medellång sikt).59 På kort sikt kan det dock uppstå målkonflikter mellan ekonomiska mål och hållbar energiproduktion vilka måste hanteras av regeringen och inom ramen för gällande regelverk för att bolaget ska få konkurrenskraft på lång sikt. Förändrade marknadsförutsättningar med kraftigt sjunkande intäkter har gjort att regeringen har sänkt avkastningskrav 2012. Det har också framförts av företrädare för regeringen att denna sänkning kan underlätta måluppfyllelse av hållbarhetsmålen.60 Vidare finns det en flexibilitet i de årliga besluten om utdelning, där besluten ska beakta genomförandet av bolagets strategi, finansiella ställning samt övriga ekonomiska mål.61 De bedömningsgrunder som hämtats från lagar, propositioner och betänkanden kan i sin tur omsättas i operationella bedömningsgrunder. När operationaliserat bedömningsgrunderna för har, utöver och regeringens uttalanden om hållbart företagande och om förtydligande uppdrag, information från och samt resultat och erfarenheter från andra klimatrelaterade granskningar beaktats. Dessa granskningar har genomförts inom ramen för granskningsstrategi Hållbar utveckling – 56Regeringskansliet, Verksamhetsberättelsen för företag med statligt ägande 2013 med Riktlinjer för extern rapportering, s. 128. 57Regeringskansliet, Verksamhetsberättelse för företag med statligt ägande 2013, s.14. 58Regeringskansliet, Verksamhetsberättelse för företag med statligt ägande 2008. 59Lönsamhetsmålet är en avkastning på sysselsatt kapital på . Mål för kapitalstrukturen är internt genererade medel (FFO)/justerad nettoskuld på 22–och en skuldsättningsgrad på 50–. Utdelningspolicyn är 40–av årets resultat efter skatt. 60Riksdagens protokoll 2012/13:72. Se interpellation 2012/13:261 och ägardirektiv, anf.44 () Statsrådet (M): ”Vi sänker avkastningsmålen från till av sysselsatt kapital, vilket innebär enligt det gamla sättet att räkna. Det möjliggör investeringar i projekt, till exempel solkraft, som inte har samma höga avkastningstal som till exempel vattenkraften.” Se även interpellation 2012/13:159 minskande andel av förnybar el: anf.26 () Statsrådet (M):”säger vi av sysselsatt kapital. Detta i sin tur leder till fler investeringsmöjligheter, framför allt i förnybar energi. Det är en mycket kraftig signal från ägaren att vi vill se det och att det inte håller att säga att det inte ger 15 procents avkastning. gäller: Ut och leta nya investeringsmöjligheter, gärna i förnybar energi!” 61Regeringskansliet, Verksamhetsberättelse för företag med statligt ägande 2012, s. 94. Vidare har identifierat vissa kriterier som visar hur ett energibolag med ett uppdrag att vara ett ledande bolag i energiomställningen idealt sett ska agera i sina beslut och sin implementering av hållbarhetsmål avseende utsläpp och förnybar energi. Dessa kriterier är planering, finansiering och utvärdering, forskning och utveckling samt investeringar dels i ny teknik som reducerar klimatgaser i befintlig verksamhet, dels i ny produktionsteknologi med låga eller inga utsläpp av klimatgaser. operationaliserade bedömningsgrund för vad som utmärker en proaktiv ägare bygger på riktlinjer för ägarförvaltningen, statens ägarpolicy och utredningen värde och samhällsnytta – förslag till en ny statlig ägarförvaltning62. De kvaliteter som har identifierat och som karaktäriserar en proaktiv ägare är ledarskap, kompetens och professionalism. Detaljerade operationella bedömningsgrunder redovisas i kapitel 3 för hållbarhetsmål, planering och genomförande samt i kapitel 5 för regeringens styrning. Styrningen hos regeringen samt planeringen och genomförandet hos bolaget har granskats utifrån identifierade problemområden. har i sin granskning fokus på långsiktiga affärsmässighet och möjlighet att bli ett ledande företag i energiomställningen i enlighet med beslutade uppdrag i bolagsordningen. Metodmässigt ligger fokus på dokumentstudier av dels årsakter och projektakter om för åren 2012–2014, dels strategiska underlag åren 2010–2014 i form av styrelseprotokoll med bilagor samt strategier, investeringsplaner, riskanalyser, styrelseutvärderingar och internrevisionsrapporter. Intervjuer har skett med den politiska ledningen på som under huvuddelen av granskningsperioden har varit ansvarig för ägarfrågorna. Vidare har intervjuer genomförts med företrädare för ägarförvaltningen inklusive funktionerna för bolagsförvaltning, bolagsanalys, ägarstyrning och hållbart företagande. har under granskningen i huvudsak varit placerad på . Därutöver har intervjuer genomförts med representanter för bland annat ledning, styrelse, internrevision, forskningsenhet och kommunikationsenhet i vilken ansvaret för hållbarhet ingår. Även företrädare för dåvarande Miljörespektive har intervjuats i syfte 62 SOU 2012:14 Ekonomiskt värde och samhällsnytta – förslag till en ny statlig ägarförvaltning. – KONKURRENSKRAFTIGT OCH LEDANDE I ENERGIOMSTÄLLNINGEN? att bedöma hur kunskapsinhämtningen sker inom . Vidare har dåvarande bidragit med kunskapsunderlag inom energiforskningen. Ett konsultföretag, , har anlitats för granskning av styrdokument och arbete mot de miljörelaterade hållbarhetsmålen. Konsulten har bland annat granskat bolagets planering och genomförande av forskningsinsatser samt finansieringslösningar för att säkerställa en kontinuerlig finansiering av investeringar och forskning. I detta arbete har konsulten testat hypoteser som formulerat. Relevansen i konsultens granskningsresultat har bedömts av med hjälp av egeninsamlade uppgifter. har valt att avgränsa sin granskning till uppdraget i bolagsordningen samt till de två stora miljörelaterade hållbarhetsmålen om minskade koldioxidutsläpp och högre tillväxttakt inom förnybar energikapacitet. Målen beslutades av 2012 och ska vara uppfyllda 2020. har däremot valt att inte granska tredje hållbarhetsmål om energieffektivisering, eftersom bolaget än så länge inte fastställt ett långsiktigt mål inom området. Nuvarande energieffektiviseringsmål gäller och det ska ligga till grund för ett långsiktigt mål som ska gälla till 2020. Granskningen omfattar inte hur väl hållbarhetsredovisning överensstämmer med riktlinjer från Global Reporting Initiative (GRI). Granskningen har genomförts av en projektgrupp inom effektivitetsrevisionen bestående av (projektledare) och . I projektgruppen har också deltagit på deltid med bland annat studier om och EU:s klimat- och energimål. 1.6Centrala termer och begrepp Bolag med statligt ägande ska bedriva sin verksamhet på ett sätt som gynnar en hållbar utveckling. Bolagen ska bland annat vara transparenta, agera föredömligt och integrera hållbarhet i sin affärsstrategi och fastställa strategiska hållbarhetsmål. Corporate Social Responsibility (CSR) Företagens sociala ansvar för verksamhetens konsekvenser för samhället. Socialt ansvarstagande, miljötänkande, etik, respekt för mänskliga rättigheter och ett konsumentperspektiv ska genomsyra verksamheten. EU:s system för handel med utsläppsrätter är ett styrmedel för att minska utsläppen av koldioxid och andra växthusgaser från anläggningar inom EU. Anläggningar som ingår i EU:s system för handel med utsläppsrätter, exempelvis kraftverk, förbränningsanläggningar, oljeraffinaderier och järn- och stålverk samt fabriker som tillverkar cement, glas, keramik, pappersmassa, papper och papp. De verksamheter som inte ingår i den handlande sektorn, exempelvis bostäder, transporter, service och jordbruk. Carbon Capture and Storage (CCS) Teknik för att avskilja och lagra koldioxid långt ner i berggrunden. Innebär att av utsläppen från finansiellt konsoliderade dotterbolag (men inte intressebolag) kan inräknas. Kallas ibland ”control approach” i hållbarhetssammanhang. Innebörden är att ett bolag kan tillgodoräkna sig hela miljöeffekten av en investering trots att bolaget endast har finansierat Produktionsdata motsvarande ägarandel i anläggningarna. Miljöeffekter som härrör från projekt som är delägda till räknas endast in till . Joint venture (JV) kallas även samriskföretag eller samföretag (konsortium) och är ett samarbete där företag går samman i ett nytt bolag för att kunna utveckla ett projekt tillsammans.