prop · H30337 · 2015-10-28 00:00:00 — I och Arbetsförmedlingens gemensamma återrapportering anger myndigheterna att man inlett ett utvidgat samarbete med kommunerna avseende personer med aktivitetsersättning som befinner sig i daglig verksamhet. Syftet är att aktörerna gemensamt ska ge personer med aktivitetsersättning som har förutsättningar att etablera sig på arbetsmarknaden det stöd de behöver för att klara övergången från daglig verksamhet till lönearbete.302 Enligt företrädare för handlar detta samarbete i första hand om regeringsuppdraget303 angående projektverksamhet och utvärdering av nya former av arbetslivsinriktade rehabiliteringsinsatser. I övrigt arbetar man, enligt företrädare för , på lokal nivå med att ta fram överenskommelser om hur man till exempel ska kunna fånga upp personer som vill ta steget vidare från daglig verksamhet.304 4.4.3 bidrar till bättre samarbete Av enkät till handläggare som arbetar med aktivitetsersättning vid framgår att handläggare som arbetar i kommuner med samordningsförbund uppfattar att samarbetet fungerar bättre än de handläggare som arbetar i kommuner som saknar förbund.305 saknas samordningsförbund i 50 av landets kommuner. 4.5Samordning med hälso- och sjukvården Många personer som uppbär aktivitetsersättning har stora behov av kontakter med hälso- och sjukvården. Som exempel kan nämnas att en majoritet av gruppen har problem med psykisk ohälsa.306 Andra personer kan ha andra vårdbehov kopplade till sin funktionsnedsättning. Företrädare för såväl som Arbetsförmedlingen har i intervjuer med uttryckt att myndigheterna har svårt att genomföra sina respektive uppdrag på grund av problem kopplade till samverkan med hälso- och sjukvården.307 Bland annat påverkar långa väntetider i hälso- och 302Arbetsförmedlingen och , Förstärkt stöd till unga med aktivitetsersättning. Återrapportering enligt regleringsbreven , s. 24. 303Regeringsbeslut, Uppdrag angående projektverksamhet och utvärdering av nya former av arbetslivsinriktade rehabiliteringsinsatser, S2013/6630/SF. 304Intervju med , . 305Resultatet är signifikant på fem procents nivå. 306Inspektionen för socialförsäkringen, Unga med aktivitetsersättning, s. 35–36. 307Intervju med , , intervju med Arbetsförmedlingen, . sjukvården möjligheterna för personer att gå vidare med andra insatser.308 anger att det behöver ske en utveckling av samverkan på strukturell nivå för att utveckla förutsättningarna för ett effektivt samarbete mellan , Arbetsförmedlingen och hälso- och sjukvården.309 Arbetsförmedlingen beskriver det som att gränssnittet mellan en rehabilitering som ägs och förvaltas inom hälso- och sjukvården och en arbetslivsinriktad rehabilitering inte är helt enkel att identifiera. Det finns inga tydliga gränser mellan områdena och en person kan behöva insatser inom båda områdena . Arbetsförmedlingen betonar därför vikten av att göra vårdgivarna till en tydligare aktör både inom ramen för det förstärkta samarbetet men också inom Arbetsförmedlingens uppdrag överlag. Eftersom det förstärkta samarbetet har som utgångspunkt att förkorta tiderna i sjukförsäkringen bedömer Arbetsförmedlingen att det är viktigt att vårdgivare kommer in tydligare och framför allt tidigare i processen.310 I regleringsbrev för anges att i samråd med och tillsammans med hälso- och sjukvårdens företrädare ska vidta åtgärder som syftar till att vidareutveckla strukturer för kontaktvägar tidigt i sjukfallet mellan , hälso- och sjukvården och andra aktörer som exempelvis arbetsgivare och Arbetsförmedlingen.311 I sitt svar till regeringen identifierar en rad utvecklingsområden som bland annat innebär skapandet av ett nationellt samverkansforum som involverar Arbetsförmedlingen, och hälso- och sjukvården. Ett annat utvecklingsområde är koordinerande funktioner hos hälso- och sjukvården samt kontaktpersoner och samverkansfunktioner hos samtliga aktörer.312 Utredningen trygghet och bättre försäkring lyfter fram att hälso- och sjukvårdens hantering av sjukskrivningar måste fokusera mer på att hjälpa sjukskrivna tillbaka i arbete. För att förstärka hälso- och sjukvårdens insatser föreslås bland annat att krav på samverkan införs i hälso- och sjukvårdslagen. När det bedöms nödvändigt för att patienterna ska kunna återgå i förvärvsarbete ska , om patienten medger det, samverka med patientens arbetsgivare, och Arbetsförmedlingen.313 Vidare anger utredningen att Arbetsförmedlingens kontakter med hälso- och 308Intervju med , . 309Försäkringskassan, Svar på uppdrag i regleringsbrev: samlad redovisning avseende utvecklat samspel mellan och hälso- och sjukvården samt andra aktörer i sjukskrivningsprocessen, s. 3. 310Intervju med Arbetsförmedlingen . 311Försäkringskassans regleringsbrev för , s. 5. 312Försäkringskassan, Svar på uppdrag i regleringsbrev: samlad redovisning avseende utvecklat samspel mellan och hälso- och sjukvården samt andra aktörer i sjukskrivningsprocessen, s. 3–4. 313SOU 2015:21, Mer trygghet och bättre försäkring, s. 68–69. AKTIVITETSERSÄTTNING – EN ERSÄTTNING UTAN AKTIVITET? sjukvården behöver förbättras och att Arbetsförmedlingen bör ges möjlighet att ha direktkontakt och samverka med hälso- och sjukvården och andra rehabiliteringsansvariga för att kunna stödja återgång i arbete.314 4.6Samordning ur ett individperspektiv I gruppen unga med aktivitetsersättning finns personer med mycket omfattande funktionsnedsättningar, vilka troligtvis aldrig kommer att kunna arbeta. Men det finns också unga som har en nedsättning av arbetsförmågan som med hjälp av insatser kan förbättra denna. För unga med potentiell arbetsförmåga är behovet av aktiva insatser riktade mot arbete stort eftersom gruppen löper stor risk att aldrig etablera sig på arbetsmarknaden, vilket får negativa sociala och ekonomiska konsekvenser för den enskilde. I en underlagsrapport315 till studie med aktivitetsersättning genomfördes en kvalitativ undersökning riktad mot personer med aktivitetsersättning.316 Många av personerna i undersökningen beskriver långa perioder av inaktivitet och sysslolöshet. Insatser och aktiviteter har varit sporadiska och ofta har en insats avlösts av månader, ibland till och med år, av sysslolöshet. Flera av deltagarna upplever brist på kontinuitet när det gäller de insatser de har tagit del av. Avbrotten mellan olika insatser blir långa, och varje ny insats innebär att personerna i fråga måste börja om från början beträffande till exempel rutiner och sociala sammanhang.317 4.6.1Insatsernas syfte är otydligt Insatserna i kommunens och Arbetsförmedlingens regi upplevs, enligt deltagarna i ovan nämnda undersökning av , gå ut på att aktivera dem genom olika typer av praktikplatser. De praktikplatser som anordnas genom Arbetsförmedlingen upplevs vara ”på riktigt” och ligga närmast ett vanligt jobb medan praktikplatserna inom LSS upplevs som något 314SOU 2015:21, Mer trygghet och bättre försäkring, s. 75. 315Försäkringskassan, Personer med aktivitetsersättning – behov av stöd och hjälp för att komma ut på den ordinarie arbetsmarknaden. 316Målgrupp för undersökningen var personer som uppbär aktivitetsersättning. Samtliga ungdomar hade en pågående insats av arbetslivsinriktad karaktär. Intervjupersonerna fördelade sig jämt över följande typ av insatser: arbetslivsinriktad insats via Arbetsförmedlingen, aktivitet inom aktivitetsersättningen samt daglig verksamhet anordnad av kommunen inom ramen för LSS. Totalt medverkade 21 personer i undersökningen. 317Försäkringskassan, Personer med aktivitetsersättning – behov av stöd och hjälp för att komma ut på den ordinarie arbetsmarknaden, s. 23. att fylla dagarna med.318 Få av deltagarna i studien känner till syftet med de aktiviteter som beviljas av Försäkringskassan.319 De tillfrågade har svårt att själva förklara varför de deltar i just den insats de deltar i. De vet varken syfte eller mål med insatsen och vanligtvis finns det ingen fastställd handlingsplan som syftar framåt. För många av personerna fungerar insatserna enbart som ett tidsfördriv. Deltagarna beskriver att de känner sig luttrade med ett flertal olika insatser, eftersom de upplever att det inte händer så mycket mer än att de har någonting att göra . De personer som bytt verksamhet beskriver att platserna avlöst varandra utan egentlig förklaring och utan planering framåt.320 4.6.2Otillräcklig kontakt med handläggaren vid Inom ramen för sin avhandling aktivitetsersättning genomförde djupintervjuer med unga som får aktivitetsersättning. Hon drar slutsatsen att kontakten mellan en ung person med aktivitetsersättning och handläggaren skiljer sig avsevärt från ärende till ärende och att den ibland utgörs av icke-kontakt. träffas man med jämna mellanrum. känner de unga inte till att det finns en personlig handläggare på med ansvar just för det egna ärendet.321 Denna bild bekräftas delvis även i studie. Några deltagare i studien beskriver att de inte känner till möjligheten till ersättning för olika typer av aktiviteter. Andra beskriver att det är ovanligt att de diskuterar lämpliga aktiviteter och syftet med dessa med kontaktpersonen på Försäkringskassan.322 granskning visar att det förstärkta samarbetet mellan Arbetsförmedlingen och i stora delar fungerar väl, i synnerhet i de delar av landet där det finns ett nära samarbete mellan myndigheterna och där det finns upparbetade kontaktvägar. Såväl som Arbetsförmedlingen ser dock ett behov av att samordningsuppdrag förtydligas. 318Försäkringskassan, Personer med aktivitetsersättning – behov av stöd och hjälp för att komma ut på den ordinarie arbetsmarknaden, s. 24. 319Försäkringskassan, Personer med aktivitetsersättning – behov av stöd och hjälp för att komma ut på den ordinarie arbetsmarknaden, s. 30. 320Försäkringskassan, Personer med aktivitetsersättning – behov av stöd och hjälp för att komma ut på den ordinarie arbetsmarknaden, s. 24–26. 321Hultqvist, S. (2014), Att göra aktivitetsersättning – om målförskjutning och icke-kontakt vid förtidspension för unga, s. 107–108 och 167. 322Försäkringskassan, Personer med aktivitetsersättning – behov av stöd och hjälp för att komma ut på den ordinarie arbetsmarknaden, s. 30. AKTIVITETSERSÄTTNING – EN ERSÄTTNING UTAN AKTIVITET? Få personer med funktionsnedsättning i åldern 20–som hade en anställning med lönesubvention 2012 var anställda hos statliga arbetsgivare. kan konstatera att de ansträngningar som gjorts för att öka möjligheterna för personer med funktionsnedsättningar att erbjudas arbete inom statlig sektor inte har haft avsedd effekt. I granskningen har det framkommit att det är få som går över från daglig verksamhet till mer arbetslivsinriktade insatser hos till exempel Arbetsförmedlingen. En förklaring till detta kan vara att vissa kommuner främst ser daglig verksamhets funktion som omsorg samt att handläggarna vid inte prioriterar att följa upp hur insatser fortlöper hos kommunen. För att de personer som befinner sig i daglig verksamhet ska ha samma möjligheter att komma vidare till arbete eller studier som övriga personer med aktivitetsersättning är det en förutsättning att handläggarna på samt LSS-handläggarna vid kommunen, arbetar utifrån ett arbetslivsinriktat perspektiv med denna grupp. kan konstatera att har svårt att genomföra sitt samordningsuppdrag och sitt tillsynsuppdrag på det sätt som det är avsett. Detta beror bland annat på att handläggarna på ansvarar för ungefär dubbelt så många ärenden som de själva anser är rimligt för att hinna följa upp ärenden, samordna och verka för att insatser kommer till stånd. Granskningen har visat att detta påverkar de ungas möjlighet till insatser. De personer som i första hand prioriteras är inte heller alltid de som behöver mest hjälp utan ofta de som tar egna initiativ och själva hör av sig till sin handläggare vid . samordningsuppdrag på individnivå beskrivs av företrädare för som ett uppdrag utan gräns bland annat eftersom många unga vuxna med aktivitetsersättning har stora behov av hjälp och stöd samt att situationen för personer med aktivitetsersättning ser väldigt olika ut. utredningar visar hur unga med aktivitetsersättning upplever långa perioder av inaktivitet och sysslolöshet. Vidare upplever de att de slussas runt mellan olika aktiviteter och insatser utan att veta syftet med dessa och utan att ha en plan framåt. Långa väntetider i hälso- och sjukvården hindrar myndigheterna från att genomföra sina respektive uppdrag. Eftersom det förstärkta samarbetet har som utgångspunkt att förkorta tiderna i sjukförsäkringen kan konstatera att det är viktigt att hälso- och sjukvården blir en tydligare aktör inom ramen för det förstärkta samarbetet och att hälso- och sjukvården kommer in tydligare, och framför allt tidigare, i processen. 5Incitament för arbete och studier När aktivitetsersättningen infördes var ett av reformens syften att unga försäkrade skulle få ett särskilt stöd som stimulerar till aktivitet utan att den ekonomiska tryggheten riskeras. Ett ytterligare syfte med reformen var att aldrig ge upp hoppet om att en individ ska kunna utföra någon form av arbete eller habilitering/rehabilitering.323 Riksdag och regering vill således stimulera unga vuxna med funktionsnedsättningar till en aktiv livsstil för att så många som möjligt ska kunna komma in på arbetsmarknaden. Så som systemet med aktivitetsersättning är uppbyggt finns dock ett antal incitament som medför att unga vuxna med funktionsnedsättning riskerar att bli kvar i aktivitetsersättningen istället för att ta steget mot studier eller arbetslivet. I detta kapitel redogörs för kartläggning av ekonomiska incitamentsstrukturer för gruppen unga med aktivitetsersättning. Det finns relativt lite forskning när det gäller hur ekonomiska incitament påverkar förtidspensionärers arbetskraftsdeltagande. Norska forskare har dock funnit evidens för att arbetskraftsdeltagandet bland förtidspensionärer i ökade vid förbättrade ekonomiska incitament.324 I olikt (2010) konstaterades att den ekonomiska situationen för personer med funktionsnedsättning inte har studerats i tillräcklig utsträckning i och att regeringen borde ta initiativ till en översyn av den ekonomiska situationen.325 Det finns en rad olika bidrag som ges till unga med funktionsnedsättning. Ungdomar som på grund av sin funktionsnedsättning behöver extra tid för att slutföra sina grundläggande gymnasiestudier eller går i särskola326 har rätt 2000/01:96, s. 80–81. 324Ravndal Kostøl, A. & Mogstad, M. (2014), Recipients to Return to Work. 325Socialstyrelsen, Alltjämt olikt – levnadsförhållanden för vissa personer med funktionsnedsättning, s. 13–14. 326Detta gäller även dem som går i särvux, specialskola, riksgymnasierna för döva och hörselskadade samt rh-anpassad utbildning. (Rh-anpassad utbildning är speciellt anpassad för ungdomar med svåra rörelsehinder.) AKTIVITETSERSÄTTNING – EN ERSÄTTNING UTAN AKTIVITET? till aktivitetsersättning för förlängd skolgång.327 De ungdomar som har beviljats sådan ersättning får en utbetalning på efter skatt.328 Många av dem som beviljas aktivitetsersättning för förlängd skolgång övergår sedan till att få aktivitetsersättning för nedsatt arbetsförmåga.329 Storleken på den inkomstrelaterade aktivitetsersättningen beräknas med utgångspunkt i en ramtid som baseras på en antagandeinkomst.330 Ersättningen kan fås i fyra olika nivåer beroende på hur stor arbetsförmåga individen anses ha.331 Av de som får aktivitetsersättning har hel ersättning.332 Totalt har ersättningens garantinivå, vilken ligger på mellan 7 770–beroende på ålder.333 En försäkrad som får aktivitetsersättning kan även få så kallat bostadstillägg. Bidragets storlek beror dels på hur stora kostnader personen har för sitt boende, dels på hur stora inkomster personen har. Endast den del av boendekostnaden som inte överstiger för ett ensamhushåll räknas med – den del av hyran som överstiger blir den enskilde inte ersatt för. Totalt av hyreskostnaden räknas med i bostadstillägget och således är det maximala beloppet man kan få per månad.334 När beräkningen ska göras tar hänsyn till kapital och andra inkomster, vilket får som konsekvens att tillägget kan minska.335 Taket för förmögenhet är . Därefter minskar bostadstillägget.336 Totalt av gruppen med aktivitetsersättning fick 327Det innebär att deras sista år i gymnasieskolan finansieras genom sjukförsäkringen, inte inom ramen för det ordinarie studiestödssystemet. 328Andra gymnasister har en ersättning på . 329SOU 2008:102, Brist på brådska, s. 76. 330Ramtiden är en bestämd period bakåt i tiden innan det så kallade försäkringsfallet inträffat. Ramtiden är olika lång beroende på personens ålder. Antagandeinkomsten består av genomsnittet av de tre högsta årsinkomsterna . Årsinkomster över 7,5 prisbasbelopp räknas inte med. För aktivitetsersättningen finns också vissa alternativregler, där bland annat den sjukpenningsgrundande inkomsten kan vara en del av underlaget för att beräkna den inkomstrelaterade ersättningen. Detta beror på att yngre personer som drabbats av arbetsoförmåga i större utsträckning än äldre saknar en långvarig etablering på arbetsmarknaden och således ofta saknar inkomster från att grunda den inkomstrelaterade ersättningen på. 331Hel ersättning, 75 procents ersättning vid 75 procents arbetsoförmåga, 50 procents ersättning vid 50 procents arbetsoförmåga, 25 procents ersättning vid 25 procents arbetsoförmåga. 332Avser uppgifter , se , med aktivitetsersättning, s. 38. 333De som är får i ersättning, därefter ökar ersättningen gradvis till för dem som är . Avser belopp 2014. Se e-post från , . Den övre gränsen för det särskilda bostadstillägget, som kan beviljas personer med inkomster under skälig levnadsnivå är . Maxbeloppet har varit oförändrat . 335Försäkringskassan, med aktivitetsersättning, s. 116–117. 336Försäkringskassans webbplats, Bostadstillägg – till dig som har aktivitetsersättning eller sjukersättning. I genomsnitt låg det utbetalade bostadstillägget på . Handikappersättning kan beviljas det år man fyller . Ersättningen kan beviljas på tre olika nivåer – , eller av prisbasbeloppet.337 Vid bedömningen kan antingen hjälpbehovet, merkostnaderna eller en sammanvägning av hjälpbehov och merkostnader leda till att handikappersättning beviljas med någon av procentsnivåerna. Det är möjligt att få handikappersättning för enbart merkostnader, men då måste kostnaderna uppgå till av prisbasbeloppet, det vill säga 2013.338 Merkostnadernas belopp som sådana ersätts inte, utan det är en schablonersättning som betalas ut. Totalt av dem med aktivitetsersättning får handikappersättning.339 Personer med funktionsnedsättning kan även ansöka om assistansersättning för att anlita personliga assistenter. Ersättningen är för varje assistanstimme. Det finns möjlighet att ansöka om högre ersättning om man kan visa att man har högre kostnader. Det kallas förhöjt timbelopp och den högsta ersättningen är per timme.340 Totalt av dem med aktivitetsersättning får assistansersättning.341 När en individ deltar i daglig verksamhet beviljar ett stort antal kommuner habiliteringsersättning från sin kommun. Kommunerna är dock inte skyldiga att betala ut ersättningen. I öppna jämförelser av stöd till personer med funktionsnedsättning framgår att av kommunerna betalar habiliteringsersättning till deltagare i daglig verksamhet.342 Ersättningen är ofta per dag om personen deltar i daglig verksamhet på heltid.343 Den högsta ersättningen är . handikappersättning ger (skattefri ersättning), handikappersättning ger och handikappersättning ger Prisbasbeloppet var 2013. 338Socialdepartementet och , Faktagranskning av om aktivitetsersättningen, . uppgifter, se , med aktivitetsersättning, s. 39. 340Försäkringskassans webbplats, Om assistansersättning. uppgifter, se , med aktivitetsersättning, s. 39. 342Socialstyrelsen, Öppna jämförelser av stöd till personer med funktionsnedsättning 2013, s. 25. 343Socialstyrelsen, Daglig verksamhet enligt LSS – en kartläggning, s. 22. AKTIVITETSERSÄTTNING – EN ERSÄTTNING UTAN AKTIVITET? 5.2Incitamentsstrukturer för unga med aktivitetsersättning har kartlagt incitamentsstrukturerna för en person som får aktivitetsersättning. Kartläggningen visar att det finns positiva ekonomiska incitament för att arbeta med vilande ersättning – däremot finns det svaga ekonomiska incitament för att skriva in sig på Arbetsförmedlingen eller studera med vilande ersättning. Exemplet i kartläggning är beräknat på en person som är , som har garantinivå på aktivitetsersättningen, som inte har någon förmögenhet och som bor ensam med en bostadskostnad på . För varje ersättnings- och inkomstslag inkluderas maximalt bostadstillägg för de ersättningar där personen har rätt till detta, det vill säga aktivitetsersättning och vilande aktivitetsersättning för arbete eller studier.344 För övriga ersättningar och inkomster inkluderas maximalt bostadsbidrag, där personen har rätt till detta. Liksom bostadstillägget beror bostadsbidraget på beskattningsbar inkomst och är därför mellan cirka 120 och i månaden.345 Inkomsterna anges i nettobelopp, det vill säga inkomst efter skatt. beräkningar har kvalitetssäkrats av Försäkringskassan.346 Motivet till att har valt just detta typexempel är framför allt vikten av att det finns goda incitament för yngre personer att lämna ersättningen. Eftersom majoriteten av unga med aktivitetsersättning får bostadstillägg är det vidare väsentligt att studera hur bostadstillägget påverkar den totala inkomsten. Det bör betonas att incitamentsstrukturerna endast gäller för just detta typexempel med givna antaganden om personens ålder samt att personen får garantinivå samt summor för inkomst, hyra och förmögenhet. Resultatet kan se annorlunda ut till exempel om personen har arbetat tidigare och har högre nivå på sin aktivitetsersättning respektive sitt aktivitetsstöd. Inkomsten och incitamenten kan även se annorlunda ut om personen har en habiliteringsersättning från sin kommun vid deltagande i daglig verksamhet. Handikappersättningen har dock ingen större påverkan på incitamentsstrukturerna eftersom denna ges oberoende av vilken övrig inkomst som personen har. Även assistansersättningen ges oberoende av inkomst. 344Det maximala bostadstillägget som en 20-åring med funktionsnedsättning kan få beror på beskattningsbar inkomst och ligger därför . Detta gäller för detta exempel, där personen inte antas ha någon förmögenhet, ha en bostadskostnad på och vid arbete tjäna . 345Bostadsbidrag betalas inte ut vid årsinkomster . 346E-post från , . 5.2.1Bostadstillägg ger svaga incitament för personer med aktivitetsersättning att söka arbete Längst till vänster i diagram 6a nedan finns inkomsten vid hel aktivitetsersättning. Denna uppgår till . I följande stapel återfinns vanligt aktivitetsstöd, det vill säga den ersättning en arbetssökande får om den är inskriven i ett arbetsmarknadspolitiskt program vid Arbetsförmedlingen. Aktivitetsstödet ger en inkomst på . Stapeln ”Ung med funktionshinder” är ett särskilt aktivitetsstöd som ges till personer som är som har en dokumenterad funktionsnedsättning och som har varit inskrivna vid Arbetsförmedlingen . Den totala inkomsten ligger på . Även här är kravet för att få ta del av ersättningen att personen är inskriven i ett arbetsmarknadspolitiskt program vid Arbetsförmedlingen. När personer med aktivitetsersättning tar del av gemensam kartläggning och skrivs in hos Arbetsförmedlingen påbörjas personens kvalificeringstid för att få ta del av detta särskilda aktivitetsstöd. Inkomstskillnader vid aktivitetsersättning och aktivitetsstöd Personen antas bo i ensamhushåll, inte ha någon förmögenhet och ha en bostadskostnad på . Om man exkluderar bostadstillägget från inkomsten med aktivitetsersättningen blir den totala inkomsten högre för en person med det särskilda aktivitetsstödet: jämfört med med aktivitetsersättning. Detta skulle således kunna ses som att intentionen med det särskilda aktivitetsstödet är att ge ekonomiska incitament för att söka AKTIVITETSERSÄTTNING – EN ERSÄTTNING UTAN AKTIVITET?