prop · H30325 · 2015-10-14 00:00:00 — Från analog till digital marksänd radio – en plan från Digitalradiosamordningen, s. 26. 153Francis () i e-brev till . R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Ohlsson.154 En knäckfråga är hur man ska veta att ett visst antal lyssnare lyssnar digitalt. Hur ska man fråga människor? Har de ens någon aning om att de lyssnat på just digitalradio? Enligt kommer det troligen att bli stora mörkertal eftersom lyssnarna inte nödvändigtvis vet vilken teknik radion sänds med. En alternativ metod är så kallade PPM-mätningar (Portable People Meter) som genomförs av på uppdrag av , MTG Radio och SBS Radio. PPM-statistiken bygger på paneldata från drygt 1 300 personer som försetts med mobila mätare som på elektronisk väg registrerar när bäraren kommer i kontakt med någon av bolagens sändningar via FM, webb eller app. En fördel med PPM-tekniken är att det är möjligt att i sändningarna koda in vilken teknik som sändningarna distribueras med. En nackdel är att PPM-tekniken registrerar exponering, lyssnarens närvaro inom hörbart avstånd, och inte nödvändigtvis aktivt lyssnande. Dagens PPM- mätningar omfattar dessutom bara nationella sändningar från de tre radioföretagen. Allt övrigt lyssnande, inte minst på webben, men också lokal- och närradio, faller utanför undersökningarna.155 mäter 50-procentsgränsen genom telefonenkäter med knappt 1 000 svarande och frågar huruvida respondenterna lyssnade på radio dagen före och om det i så fall var FM-radio eller digitalradio (internet eller DAB+). Dessa enkäter fångar dock inte upp om radiolyssnarna faktiskt har gått över till att lyssna på just DAB+-radio. 4.4Lyssnarna får betala för nya radiomottagare Det är svårt att uppskatta hur många radiomottagare som berörs om FM-nätet släcks och vad det kommer att kosta. Digitalradiosamordnaren uppskattar att varje hushåll har två radioapparater och att totalt tio miljoner radiomottagare måste bytas ut vid ett beslut om övergång till DAB+.156 Med ett uppskattat pris på kostar detta i genomsnitt per hushåll. Priset för att byta ut sin analoga bilradio till en digital är betydligt högre. Samordnaren utgår från de norska priserna där priset för eftermontering av digitalradiomottagare i nyare bilar varierar mellan motsvarande 3 400 och plus installationskostnad. Priserna för digitala bilradioapparater, vilka kan köpas som separata enheter varierar från cirka 1 300 till . En extern adapter kostar från motsvarande för de enklaste varianterna, till . Totalt beräknar digitalradiosamordnaren att 3,56 miljoner fordon i måste eftermontera en DAB+-apparat eller en adapter.157 155Jonas () i e-brev till . Från analog till digital marksänd radio – en plan från Digitalradiosamordningen, s. 110. 157Ibid., s. 117–118. R I K S R E V I S I O N E N D I G I T A L R A D I O – V A R F Ö R O C H F Ö R V E M ? Det är av central betydelse att nya och gamla fordon utrustas med DAB+-mottagare vid övergången eftersom av allt radiolyssnande sker i bilar och andra fordon. Bilradio är den kanske största utmaningen i en digitalisering av radion.158 I såldes till exempel drygt en tredjedel av alla nya bilar utan DAB+-radio 2013. 4.4.1Lyssnarnas kostnader blir mindre om parallellsändningarna pågår länge Som en del av samhällsekonomiska bedömning har professorerna analyserat kostnaderna för lyssnarna vid en övergång till marksänd digitalradio.159 De antar utifrån en försiktig bedömning att kostnaderna är ungefär desamma för digitalradio som för analog radio vid nyanskaffning. Emellertid kommer vissa lyssnare att behöva ersätta fungerande utrustning om analoga utsändningar upphör, inte minst i det befintliga beståndet av bilar. Beroende på hur lång parallell sändningstid som väljs kommer detta behov att bli större eller mindre.160 I sin plan antar digitalradiosamordnaren en övergångsperiod när både DAB+ och FM sänds parallellt . Med utgångspunkt från Public service-utredningen antar professorerna att en ny radiomottagare kostar , att en adapter för radiodigital mottagning i bil kostar och att det inte är dyrare att köpa digitala än analoga radiomottagare vid inköp av ny bil respektive ny radio. De antar också att hela bilparken och hela beståndet av radiomottagare med eller utan digitalisering byts ut på 15 år.161 Eftersom det finns cirka 4,5 miljoner personbilar skulle en total och ögonblicklig släckning parallellsändningar innebära att 3 miljoner bilar måste förses med adapter och uppskattningsvis lika många radiomottagare måste bytas ut. Vid en plötslig släckning parallellsändningar minskar behovet av adaptrar och radiomottagare till 1,5 miljoner vardera och vid en femtonårig parallellsändningsperiod kan kostnaden antas vara mycket låg.162 Konsumenternas kostnad för ny utrustning skulle med dessa antaganden bli 3,6 respektive vid släckning efter fem respektive . Annorlunda uttryckt kan hushållens besparing som övergången förlängs uppskattas till , eftersom ytterligare 300 000 bilar och lika många radioapparater kan antas hinna ersättas genom inköp som ändå skulle ägt rum. Detta är ungefär dubbelt så mycket som merkostnaden för att sända FM-radio . 158Seminarium vid ; intervju med representant för i och intervju med vd för . 159Analysen bygger på och (2015) Digitalradio – en samhällsekonomisk analys. 160Mats och (2015) Digitalradio – en samhällsekonomisk analys. 161Dessa kostnader är lågt hållna. Det finns uppgifter om att en anpassning eller utbyte av radiomottagare i bil kostar . 162Mats och (2015) Digitalradio – en samhällsekonomisk analys. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N det samhällsekonomiskt ineffektivt att avbryta utsändningarna innan merparten av bilarna har hunnit bytas ut naturligt. 4.5Iakttagelser utifrån ett lyssnarperspektiv gör följande iakttagelser när det gäller analysen av lyssnarnas behov av och efterfrågan på marksänd digitalradio. Varken behovet av eller efterfrågan på marksänd digitalradio hos lyssnarna är klarlagt. Senaste undersökningen av lyssnarnas intresse för nya funktioner i radio gjordes 2008 och visade att en tredjedel av de tillfrågade var ganska eller mycket intresserade av fler radiokanaler. Däremot framgick det inte att kanalerna måste finnas i ett marksänt radionät. Ett mervärde för lyssnarna med att införa marksänd digitalradio är fler radiokanaler att lyssna till. Det är dock osäkert om detta skulle motivera en övergång från FM. De flesta lyssnare har tillgång till detta mervärde, globalt, via internet. Dessutom ger ett större utbud (kvantitet) inte alltid ett kvalitativt mervärde för konsumenterna. Det är även osäkert om fler kanaler skulle innebära så många nya lyssnare. Användningen av traditionella medier minskar snabbt till förmån för internetbaserade medier framför allt hos yngre generationer, det vill säga morgondagens lyssnare. får inte tillgodoräkna sig programtjänster via internet som ett sätt att uppfylla tillståndsvillkoren. Detta regleras i yttrandefrihetsgrundlagen, och regeringen har inte ansett att det är nödvändigt att initiera en översyn av lagen. Eftersom lyssnarna i ökande grad kommer att finnas på internet är detta en begränsning för public service. Ett kriterium i digitalradiosamordnarens plan är att av befolkningen ska lyssna på digitalradio via någon digital plattform. Det finns två problem med ett sådant kriterium – dels hur man ska mäta det på ett tillförlitligt sätt, dels hur man ska få information om hur många som faktiskt använder FM. Om av befolkningen lyssnar på internet och på FM-radio vore det olyckligt att släcka FM-bandet och satsa på DAB+. Det kan bland annat innebära att inte alla människor nås av viktiga meddelanden vid kriser och katastrofer. Ett byte från FM till DAB+ är förenat med ekonomiska kostnader för lyssnarna. En genomsnittlig radiolyssnare får investera i ny utrustning vid en övergång till DAB+. Problemet att utrusta alla fordon med nya mottagare ses av många som den största utmaningen vid en digitalisering av radion. R I K S R E V I S I O N E N D I G I T A L R A D I O – V A R F Ö R O C H F Ö R V E M ? R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 5Digitaliseringen utifrån ett tekniskt perspektiv En övergång till ett digitalt marksänt radionät innebär ett stort teknikskifte. I detta kapitel analyseras övergången till DAB+-radio ur ett tekniskt perspektiv. Dessa delar har inte utretts av digitalradiosamordnaren men de ingick delvis i Public serviceutredningen . Analysen baseras huvudsakligen på en utredning av professor med flera vid . De konstaterar att det finns en avvägning mellan antalet kanaler, kostnaden för energiförbrukningen och ljudkvaliteten i DAB+-nätet: ju fler kanaler, desto sämre ljud. Analysen visar också att kalkyler av den investering som krävs för att uppnå samma befolkningstäckning som FM-bandet inte ger samma yttäckning som FM-bandet. För att nå samma täckning krävs större investeringar i och sändare. Det är dessutom tveksamt om DAB+-nätet med nuvarande utbyggnadsplan blir lika robust och redundant som FM-nätet. Analysen pekar också på att det frekvensutrymme som ska användas för DAB+ kan ha en alternativ användning som inte har beaktats. 5.1Teracom har genomfört den tekniska analysen De senaste tekniska bedömningarna av en övergång till marksänd digitalradio har gjorts av det statliga bolaget i samband med Public service-utredningen.163 Bedömningarna handlar om vilka investeringar som krävs för en övergång till DAB+- radio, vilka kostnader övergången till DAB+-radio medför, vilka konsekvenser en övergång får för frekvensutrymmet samt om DAB+-nätet uppfyller kraven på täckning, robusthet och beredskap. Dessa beräkningar var en viktig grund för regeringens bedömning 2013 att bör gå över till marksänd digitalradio med DAB+-teknik. För att bedöma om den tekniska analysen är tillräckligt grundlig, har gett professor i uppdrag att granska den teknisk-ekonomiska analys som presenteras i Public service-kommitténs betänkande. Det tekniska underlaget inför en övergång till marksänd digitalradio har granskats utifrån följande frågor: Är bedömningarna av DAB+-nätets robusthet rimliga? Är beräkningarna om DAB+-nätets täckning rimliga? Är bedömningarna om vilka investeringar som krävs rimliga? 163 SOU 2012:59. Nya villkor för public service. R I K S R E V I S I O N E N D I G I T A L R A D I O – V A R F Ö R O C H F Ö R V E M ? Är analyserna av de strategiska konsekvenser som en övergång från FM till marksänd digitalradio får för frekvensutrymmet rimliga? har genom internationella överenskommelser tilldelats frekvensutrymme i bandet 174–motsvarande fyra så kallade frekvenslager för marksänd digital radio. Varje frekvenslager definierar en frekvensmängd som ger utrymme för att etablera ett rikstäckande sändarnät. I ett sändarnät kan flera kanaler sändas genom multiplexering, vilket är en teknik som innebär att flera digitala signaler som var för sig representerar olika radiokanaler kombineras i en och samma utsändning. Den omvända processen, demultiplexering, sker i radiomottagaren och ger lyssnaren möjlighet att ta del av de enskilda kanalerna. En multiplex, eller mux, är en del av den tekniska utrustning som ingår i ett sändarnät för digital marksänd radio. Begreppen sändarnät och multiplex (mux) kan användas synonymt för att beskriva en infrastruktur för digitala marksändningar. Med DAB+ ryms ett antal radiokanaler i ett sändarnät (mux), hur många beror på vilken ljudkvalitet man vill ha. har tilldelats en sändarenhet. (SOU 2014:77 s. 42–43.) 5.2Funktionalitet och prestanda är inte tillräckligt utrett Ett viktigt argument för att införa marksänd digitalradio handlar om DAB+-radions möjlighet till fler kanaler och att radion därigenom utvecklas som medieform. FM-nätet däremot anses vara fullt.164 Nätens funktionalitet och prestanda vad gäller till exempel robusthet, ljudkvalitet och täckningskrav är viktiga frågor som har stor betydelse för ett beslut om huruvida FM-nätet ska släckas. Detta är dock aspekter som digitalradiosamordnaren inte har utrett i sin plan; den planen bygger i stället på de beräkningar som Public service-utredningen gjorde 2012. 5.2.1Antalet kanaler påverkar ljudkvaliteten En fördel som lyfts fram med marksänd digitalradio är att radiolyssnarna får tillgång till så mycket som 60 radiokanaler om alla fyra sändarnäten utnyttjas maximalt. Dessutom kommer kanalerna att ha nationell täckning. Vissa storstadsområden har ett relativt stort utbud av radiokanaler, men på de flesta orter ute i landet finns det utrymme för sex kanaler.165 Ett annat argument för digitalradio är att det blir bättre ljud än i existerande FM-radio.166 Även om det digitala marknätet ger möjlighet till fler radiokanaler är det däremot tveksamt om DAB+-radio ger bättre ljud, enligt professor med flera,167 eftersom antalet kanaler är en kompromiss mellan den tillgängliga bandbredden och 164Till exempel SOU 2012:59, Nya villkor för public service. Betänkande av , s. 23–24. Från analog till digital marksänd radio – en plan från Digitalradiosamordningen, s. 24. Digitalradio ger fler kanaler. 167Intervju med professor , KTH. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N önskad ljudkvalitet.168 För att ge utrymme för fler kanaler använder de digitala stationerna en hög komprimering och låg bandbredd, och de levererar därför ett något sämre ljud än FM-stereo. De digitala kanalernas informationsöverföring är lägst 70 Kbit/sekund med 15 kanaler per sändarnät. Med 12 kanaler per sändarnät får man 100 Kbit/sekund per kanal i genomsnitt och det motsvarar ljudkvalitet för köks- eller bilradio. FM-stereo ger minst 160 Kbit/sekund och för högklassigt ljud krävs hastigheter på över 300 Kbit/sekund. Som jämförelse kan nämnas att () levererar upp till 192 Kbit/sekund över internet. Antalet möjliga kanaler i ett sändarnät är omdiskuterat och det finns en mängd olika ståndpunkter, enligt Myndigheten för radio och tv.169 Professor anser att det är tveksamt om antalet kanaler i ett nytt DAB+-nät kan vara så högt som 60 om ljudkvaliteten ska vara hög. Enligt analys är den maximala hastigheten med den tänkta DAB+-tekniken (192 Kbit/sekund) otillräcklig för att erbjuda ett så kallat perceptuellt transparent ljud, vilket innebär att det är omöjligt att höra någon skillnad mellan ljudet i radio och originalljudet. Däremot tillåter denna hastighet en kvalitet som är jämförbar med – och i vissa fall bättre än – ett modernt FM-system. Enligt vissa beräkningar skulle denna högsta kvalitet innebära att 24 kanaler kan rymmas i etern.170 Professor menar att DAB+-nätet inte kan uppnå alla fördelar som lyfts fram i till exempel Public service-kommitténs betänkande – lägre energiförbrukning, fler kanaler och bättre ljud – utan att man kommer att tvingas till kompromisser mellan dessa tre egenskaper.171 5.2.2Det är tveksamt om DAB+-nätet är lika robust som FM-nätet Ett robust och väl utbyggt marknät för radio är en viktig infrastruktur i ett informationssamhälle, enligt digitalradiosamordnaren. Ett marknät innebär dessutom en möjlighet till generell informationsspridning. Enligt digitalradiosamordnaren är det ”utomordentligt värdefullt att ha flera och delvis överlappande infrastrukturella kommunikationssystem.”172 () anser däremot att det är viktigt att minimera antalet plattformar för informationsspridning i Sverige.173 Nya villkor för public service. Betänkande av , s. 376. 169Myndigheten för radio och tv i faktagranskning till . 170Jens med flera (2015) Framtida distribution av rundradio – en tekno-ekonomisk analys. 171Ibid., s. 6. Från analog till digital marksänd radio – en plan från Digitalradiosamordningen, s. 25. 173DN debatt, nätupplagan , marksand-digitalradio/ R I K S R E V I S I O N E N D I G I T A L R A D I O – V A R F Ö R O C H F Ö R V E M ? har ett robust och väl utbyggt marknät i form av FM-nätet som klarar av att leva upp till högt ställda beredskapskrav och som till exempel visat sig stå emot hårda väderförhållanden. I princip alla människor har tillgång till FM-mottagare i hemmet och i princip alla bilar är utrustade med FM-mottagare. FM-nätet uppfyller alltså kraven på robusthet och redundans som ställs på denna typ av infrastruktur. Det är tveksamt om ett DAB+-nät så som det är planerat erbjuder samma robusthet som FM-nätet. Enligt den analys professor med flera vid KTH har gjort skiljer sig FM- och DAB+-näten åt en del på just denna punkt. Den tekniska beräkningen från som ingår i Public service-utredningen innefattar bara en sändarenhet. Det ger inte samma redundans som för dagens FM-nät som har minst fyra sändare per station. Ett bortfall av en sändarenhet skulle därmed blockera Viktigt meddelande till allmänheten i DAB+-nätet medan en defekt FM-sändare inte gör det. Enligt och hans kollegors analys krävs minst två sändarenheter per station för att få rimlig redundans.174 menar att en digital utsändning via marknätet kommer att kunna motsvara eller till och med överträffa dagens analoga sändningar när det gäller tillgänglighet, robusthet och redundans.175 Även SR menar att företaget tänker kräva samma redundans och robusthet i DAB+-nätet som i FM-nätet.176 5.2.3Yttäckningen blir sämre för den mobila lyssnaren Direktiven till digitalradiosamordnaren angav att ett framtida marknät för digitalradio ska nå av hushållen, vilket är detsamma som för dagens FM-nät. Några krav på yttäckning, vilken är viktig för mobil mottagning, specificeras dock inte i utredningen. sker av radiolyssnandet i bilen. Därför finns det anledning att tro att allmänhetens subjektiva upplevelse av täckningen i stor utsträckning kommer att färgas av yttäckningen, och inte bara hushållstäckningen. Dagens svenska FM-nät har mycket god yttäckning, där stereomottagning ofta fungerar utmärkt. Att matcha denna med DAB+-tekniken som har en mindre täckning per sändarstation blir en utmaning, enligt professor med flera, som i sin analys uppskattar att täckningsradien för DAB+ minskar till cirka två tredjedelar av motsvarande täckningsradie för FM. Det innebär att det behövs betydligt fler sändarstationer än för FM-nätet. plan för utbyggnaden är att använda befintlig infrastruktur för DAB+, det vill säga för dagens FM-nät och tv-nät. Det går att använda stationshus, , koaxialkablar och till viss del också antenner från nuvarande installationer. 174Jens med flera (2015) Framtida distribution av rundradio – en tekno-ekonomisk analys. 175Teracom i faktagranskning till . 176SR i faktagranskning till . R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N är 176 utrustade med FM-sändare men genom att placera DAB+ på de digital-tv-master (DVB-T) som använder kommer man upp i totalt 578 master.177 En befolkningstäckning på av hushållen ger med det analoga FM- marknätet en yttäckning på . menar att detta förhållande skulle gälla även för det planerade DAB+-nätet.178 Professor preliminära beräkningar visar dock att yttäckningen utifrån planerad infrastruktur med 600 sändarstationer blir sämre med DAB+, vilket därmed även gäller mobiltäckningen eftersom DAB+-mottagaren kräver högre signalstyrka än FM. Det medför att räckvidden per sändarstation blir lägre. Varje DAB+-sändare täcker en mindre del av den yta som motsvarande FM-sändare täcker. Detta kompenseras visserligen av fler sändarstationer men de nya sändarstationerna är inte placerade i nya högmaster utan de är främst placerade i låga för lokal hushålls-tv-täckning. Enligt professor med flera kan det leda till att den mobila täckningen i framför allt glesbygden kan bli problematisk. De menar att konsekvenserna för det mobila radiolyssnandet vid en lägre yttäckning blir omfattande. I en FM-radio börjar det ”brusa” långt från sändaren när signalen blir svag; programinnehållet kan visserligen avlyssnas men med allt sämre kvalitet. I DAB+-nätet är ljudkvaliteten hög ända tills ljudet försvinner helt eller så växlar det mellan bra kvalitet och helt tyst. Detta kan upplevas som störande. Det är därför viktigt att det finns tillräcklig marginal för att upprätthålla DAB+-signalen. I glesbygd kommer nya täckningsfläckar att uppstå, speciellt på mindre vägar utanför huvudstråken, om inte DAB+ förstärks ytterligare. Övergången till digital-tv uppvisade samma typ av beteende: avbrott i stället för snöig bild. Detta kantades av missnöjda tittare i täckningens utkanter. Ett sådant scenario kan också uppstå för en migration från FM till DAB+, menar professor med flera. Om fler än planerat måste byggas för att kompensera för sämre yttäckning kommer de ekonomiska kostnaderna för en utbyggnad bli högre än har beräknat. Eftersom kostnaderna för mast- och stationsplatser är de helt dominerande ska nybyggnation, enligt kalkyl, helst undvikas när DAB+ byggs ut. Vid täckningsproblem kommer i stället att söka inplacering i mobil- eller andra typer av master.179 SR anser att det inte är aktuellt att sänka kraven när det gäller täckningen i DAB+-nätet och att det kan komma att gälla även yttäckning och vägtäckning.180 177Jens med flera (2015) Framtida distribution av rundradio – en tekno-ekonomisk analys. 178Teracom (2013) : Klarar mobiltelenäten utsändning av radio? 179Jens med flera (2015) Framtida distribution av rundradio – en tekno-ekonomisk analys. 180SR i faktagranskning till . R I K S R E V I S I O N E N D I G I T A L R A D I O – V A R F Ö R O C H F Ö R V E M ? 5.3Frekvensutrymmet är inte tillräckligt utrett En stor och viktig fråga vid övergången till marksänd digitalradio är de problem som kan relateras till frekvensutrymmet. Frekvensutrymmet är en begränsad resurs som transporterar elektromagnetiska radiovågor via frekvenser och som staten beslutar över. Många användningsområden konkurrerar om utrymmet, bland annat tv, mobiltelefoni och radio, och värdet är högt eftersom resurserna är knappa. Frekvensutrymmet har också ett viktigt strategiskt värde för ur försvars- och beredskapssynpunkt samt ett stort ekonomiskt värde. Frågan om frekvensutrymme är delvis utredd av regeringen och andra aktörer i olika sammanhang men det saknas analyser av vad det utrymme som är avsatt för DAB+ kan vara värt om inte skulle bygga ut ett digitalt marknät. Inte heller har det analyserats vilka konsekvenser det kan få att man fördelar frekvenser till marksänd digitalradio . 5.3.1Den framtida användningen av frekvenserna är oklar Dagens FM-nät finns i det som kallas band II (87,5–) medan DAB+-systemet är tänkt att finnas i band III (174–), vilket är ett frekvensband som även har använts för tv-distribution. Vid en släckning av FM-nätet skulle band II potentiellt kunna frigöras till andra ändamål. Problemet är att det inte räcker att bandet frigörs i eftersom det är globalt harmoniserat för radio; för att leverantörer ska producera utrustning för alternativ användning krävs en världsmarknad. Det är alltså rimligt att anta att FM-bandet måste frigöras i hela eller större delen av för att det ska kunna bli kommersiellt intressant.181 Som digitalradiosamordnaren konstaterar finns det ingen tydlig alternativ användning för band II som skulle kunna ge det ett kommersiellt värde.182 Mobilindustrin är knappast intresserad, eftersom antennerna i detta frekvensband är stora och opraktiska för mobila enheter som surfplattor och smarttelefoner. () har dock internt diskuterat möjligheterna att använda band IIför viktiga meddelanden till allmänheten eller vid speciella tillfällen. Andra områden som har diskuterats är fjärrstyrning och övervakning.183 5.3.2DAB-frekvenserna kan ha ett värde för annan användning Itidigare utredningar saknas en analys av vilket värde de frekvenser som är planerade för DAB+-nätet har för annan användning om DAB+ inte byggs ut. Alternativanvändningen av band III har samma typer av problem som band II om inte DAB+ byggs ut – att det inte finns någon klar alternativ användning på kort till