prop · H3031d19 · 2015-09-21 00:00:00 — Bakgrun- den var ett förslag som lades fram i betänkandet Unga som varken arbetar eller studerar – Sta- tistik, stöd och samverkan (SOU 2013:74). I betänkandet framförs att de befintliga s.k. gym- nasieuppföljningarna bör utökas till att även avse ungdomar som avbrutit eller aldrig påbörjat en gymnasieutbildning. Det material som tas fram genom en sådan utökad uppföljning kan bl.a. ligga till grund för bedömningar av dessa ung- domsgruppers behov av vuxenutbildning. För att få fler ungdomar i arbete och för att stärka ungas kompetens har regeringen tagit de första stegen i ett ambitiöst reformprogram. För att främja en konstruktiv och flexibel samverkan mellan Arbetsförmedlingen och kommuner har regeringen tillsatt Delegationen för unga till arbete (dir. 2014:157). Regeringen har även avi- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 serat ett stegvis införande av en 90-dagarsgaranti för ungdomar, som innebär en bortre gräns för hur länge en ung person ska kunna vara arbetslös innan han eller hon erbjuds ett jobb, en insats som leder till jobb eller en utbildning. Flera olika satsningar har genomförts för att möjliggöra 90- dagarsgarantin, bl.a. har utbildningskontrakt och traineejobb införts (se vidare utgiftsområde 14, avsnitt 3 Arbetsmarknad och utgiftsområde 16, avsnitt 10 Politikens inrikting och avsnitt 11 Budgetförslag). Sammantaget bedöms dessa insatser ha betydelse för ungas etablering i ar- bets- och samhällslivet. Ungdomar som deltar i EU:s mobilitetsprogram Möjligheterna för ungdomar att delta i EU:s mobilitetsprogram bör så långt som möjligt underlättas. var det första med EU:s nya utbildnings- och ungdomsprogram (2014–2020). Programmet omfattar de aktivite- ter som fanns inom ramen för två tidigare pro- gram; det livslånga lärandet och Ung och aktiv i . Det sistnämnda har visat sig vara ett bra instrument för att främja ungas återinträde i utbildning och inträde på arbetsmarknaden. Regeringen har gett MUCF i uppdrag att vara nationellt kontor för ungdomsdelen av Erasmus+ och ansvara för att programmet ge- nomförs i . deltog totalt 2 620 unga och ungdomsledare inom ungdoms- delen av Erasmus+. Att främja ungas inflytande är en viktig del av målet för ungdomspolitiken. Regeringens in- satser för att stärka ungas inflytande fördelas över flera områden. Insatser för ungas valdeltagande MUCF har haft i uppdrag att fördela stöd till organisationer inom det civila samhället och till kommuner som genomfört verksamhet i syfte att öka valdeltagandet i Europaparlamentsvalet respektive i de nationella allmänna valen (U2013/07617, U2013/07806, U2013/06072 m.fl.) (se vidare utgiftsområde 1, avsnitt 9 Demokratipolitik). Utifrån sitt uppdrag att fördela stöd för att öka valdeltagandet inom målgrupperna med lägre deltagande i tidigare val, drar MUCF två slutsatser. Den första är att delar av samhället är på väg att förlora det demokra- tiska fundamentet. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 områdena känner sig, enligt MUCF, inte del- aktiga och anser sig sakna makt att påverka sin situation. I områden där få röstar saknas tillit till politiska processer och till de folkvalda. Den andra slutsatsen är att det stora antalet ansökningar om stöd vittnar om att det finns ett stort intresse i civilsamhället och i kommunerna för att förstärka demokratin (Varje röst är viktig, så fördelades stödet för ökat valdeltagande under , MUCF, 2015). MUCF har även genomfört skolval 2014, både i samband med valet till och i samband med de nationella valen (Ju2013/05251) (se vidare utgiftsområde 1, avsnitt 9 Demokrati- politik). Myndigheten har haft en samordnande roll att genomföra skolval inför riksdagsval. var dock första gången som skolval samordnades nationellt inför ett Europaparlamentsval och som det dessutom genomfördes två skolval under . Totalt 1 796 skolor deltog och 555 000 elever hade möjlighet att delta i skolval inför riksdagsvalet. blev därmed ett rekordår i det avseendet och ett stort antal elever har haft möjlighet att diskutera politik, ta ställning och prova hur ett val går till. Unga är underrepresenterade inom politiken och i folkvalda församlingar. Unga lämnar därtill sina politiska uppdrag i hög utsträckning. MUCF har därför fått i uppdrag att 2014 och 2015 genomföra insatser i syfte att fler unga kvinnor och unga män ska ta på sig uppdrag som politiskt förtroendevalda och för att motverka att unga politiker väljer att lämna sina uppdrag (U2014/03352). Insatserna ska bl.a. om- fatta en försöksverksamhet i ett begränsat antal kommuner, med stödinsatser för unga förtroendevalda i form av exempelvis intro- duktionsprogram, mentorskap och nätverk. Myndigheten har även haft i upp- drag att verka för förbättrad kännedom bland unga om medborgarförslag. har Utredningen om demokratisk delaktighet och inflytande (dir. Ju 2014:19) ar- betat bl.a. med frågor om ungas politiska representation, delaktighet och inflytande. Ut- redningen ska slutredovisa sitt uppdrag . En viktig del av ungdomspolitiken är regeringens dialog med ungdomar. Statsrådet med ansvar för ungdomspolitiken har ett s.k. Ungdomspolitiskt råd. Syftet med rådet är att regeringen ska få bidrag till sin omvärldsanalys på det ungdoms- politiska området och förankra förslag inom ungdomspolitiken med representanter för poli- tikens målgrupp. består av representanter för ungdomsorganisationer, liksom nätverk och verksamheter som på olika sätt arbetar med ungdomar. Även representanter för myndigheter och forskarsamhället deltar i rådet. har flera steg tagits för att stärka rådets roll, bl.a. i enlighet med propositionen Med fokus på unga – en politik för goda levnadsvillkor, makt och inflytande (prop. 2013/14:191), där det anges att bör få en mer strategisk roll. Som exempel kan nämnas att Ungdoms- politiska rådets deltagare har getts möjlighet att komma in tidigare i beredningsprocessen bl.a. när det gäller frågor om ungas politiska representation och inflytande. Ungdomspoli- är ett av de ca 50 fasta forum som har för samråd med det civila samhällets organisationer. Efter ett uppdrag från regeringen redovisade MUCF en kartläggning av ung- domars upplevda psykiska ohälsa (S2013/06261). Av rapporten livet känns fel – Ungas upplevelser kring psykisk ohälsa (MUCF, 2015) framgår att unga kvinnor i åldern 16‒24 år är den grupp i befolkningen som rapporterar de högsta nivåerna av stress- relaterade besvär. Många unga tycker att det är svårt att själva hitta en balans i tillvaron. Kra- ven utifrån upplevs som allt för höga, sam- tidigt som de egna ambitionerna blir till krav på prestation. Unga beskriver hur deras erfa- renheter av stress och att må dåligt påverkar möjligheten att göra saker som de vill eller måste göra i vardagen, vilket gör att de hamnar efter och blir ännu mer stressade eller ångest- fyllda. En återkommande anledning till upplevelser av stress bland unga är skolan. Andelen 13-åriga flickor som är stressade över sitt skolarbete upp- gick till 2013/14, vilket är nästan en fördubbling jämfört med /10. Bland poj- karna i samma ålder var andelen som var stres- sade , vilket också innebär en för- dubbling jämfört med /10. Skolstressen bland grundskoleelever är störst bland 15-åring- arna, av flickorna och av pojkarna var ganska eller mycket stressade över sitt skolarbete 2013/14. Stressen ökar också bland de äldre ungdomarna, och då främst bland unga kvinnor. Andelen som känt sig stressade eller var 51 pro- cent bland kvinnor i åldern 16–och 29 pro- cent bland män i samma ålder 2013. Unga kvinnor och unga män har ofta olika sätt att kommunicera problem och att de inte mår bra, vilket kan innebära ett större mörkertal kring unga mäns psykiska hälsa. Unga kvinnor beskriver i högre grad på vilket sätt de upplever psykisk ohälsa medan unga män i högre grad är utåtagerande och uttrycker sig genom våld och i en del fall kriminellt beteende. Unga män tar också sitt liv i betydligt högre utsträckning än unga kvinnor, medan unga kvinnor betydligt oftare försöker ta sitt liv. MUCF fick i uppdrag att genom- föra en jämställdhetssatsning med fokus på att främja unga kvinnors och unga mäns psykiska hälsa, trygghet och välbefinnande (U2014/03013). MUCF fick i uppdrag att be- skriva och, om möjligt, föreslå en eller flera modeller för hur samhällets stöd till unga med psykisk ohälsa som varken arbetar eller studerar kan organiseras och hur samverkan mellan olika aktörer kan utformas för att förbättra stödet för dessa unga att återkomma i aktivitet (S2014/06311). I uppdraget ingår också att be- skriva vilka strukturella hinder som kan uppstå i arbetet med att stärka dessa ungdomars psykiska hälsa och i arbetet med att främja deras möjlig- heter att få sysselsättning. Uppdraget ska slut- redovisas . Ungas fritid och organisering Den tematiska analysen Fokus 14 – om ungas fritid och organisering (MUCF, 2014) visar på stora skillnader vad gäller hur mycket fritid unga har och hur aktiva de är. värderar många unga fritiden högt och är aktiva på sin fritid. Idrotten intar en särställning bland ungas 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 En enkätundersökning visar att av unga kvinnor och unga män i ål- dern 13–idrottar eller motionerar inom en förening eller på egen hand minst en gång . Analysen pekar dock på att vissa barn och unga deltar allt mindre i föreningslivet. Barn som börjar med en aktivitet i tidig ålder slutar också tidigare. Av ungdomarna i åldern 13–är inte medlem i någon förening. Bland utrikes födda unga kvinnor, unga hbt-personer, unga nyanlända och unga kvinnor och män med funktionsnedsättning är detta särskilt vanligt. Var åttonde ungdom i åldern 13–har avstått från fritidsaktiviteter de skulle vilja vara med på på grund av att de inte kan delta av ekonomiska skäl. Även hur de unga blir bemötta inom fritids- verksamheter kan begränsa deras deltagande i fritidsaktiviteter. Detta gäller inte minst för unga kvinnor och unga män med funktionsnedsätt- ning och unga hbt-personer. Studien visar även skillnader sett till olika bo- stadsområden. I låginkomstområden är det van- ligare att unga besöker fritidsgårdar, och bibliotek, medan ungdomar i hög- inkomstområden i större utsträckning är med i aktiviteter som föreningsidrott och musik- och kulturskolor. Sammantaget är unga i låg- inkomstområden i betydligt mindre utsträckning med i föreningsidrotten och i musik- och kultur- skolan. Om olika fritidsaktiviteter läggs samman är fritidsaktiviteten lägre i låginkomstområden jämfört med höginkomstområden. Studien pekar också på olikheter mellan olika åldersgrupper. Ungdomar 13–befinner sig i olika faser i livet. Det är vanligare bland unga i gymnasie- skolan än i högstadiet att uppge att det finns för lite att göra , vilket kan bero på att offentliga verksamheter och stora delar av före- ningslivet främst når unga i . När det gäller ungas politiska engagemang vi- sar en forskningsöversikt kring ungas organise- ring och fritidsaktiviteter på nätet på flera tren- der. Dels lyfter forskning fram att ungas enga- gemang oftare tar sig uttryck i specifika kam- panjer och avgränsade frågor och att unga orga- niserar sig i mer lösa och decentraliserade nät- verk. Dels har internetanvändningen en central funktion och den digitala organiseringen följer andra mönster än den traditionella organise- ringen. Dock indikerar forskningen att de som är aktiva utanför nätet också är de som är aktiva på 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Det är således samma sociala strukturer som genomsyrar båda ”världarna”. Statsbidraget till barn- och ungdomsorganisa- tionerna styrs av förordningen (2011:65) om statsbidrag till barn- och ungdomsorganisa- tioner. Genom regleringsbrevet disp- onerade MUCF ca att för- dela som organisationsbidrag till barn- och ungdomsorganisationernas verksamhet. Därutöver disponerade myndigheten ytterligare ca att fördela som organisations- och projektbidrag ur anslaget Statligt stöd till organisationers arbete för barn och ungdomar på lokal nivå. Organisations- bidraget kan lämnas till barn- och ungdomsorganisationer, barn- och ungdoms- organisationer som företräder nationella minoriteter i , barn- och ungdoms- organisationer som företräder personer med funktionsnedsättning samt, under högst , till barn- och ungdomsorganisationer som inte uppfyller villkoren om antal medlemmar och geografisk spridning i den nämnda bidragsför- ordningen. Antalet bidragsgrundande medlem- mar 6–var för 629 067 personer i 106 barn- och ungdomsorganisa- tioner. Ungdomsorganisationernas medlemmar be- stod 2014 av 282 174 unga kvinnor och 335 533 unga män. Uppgift om könstillhörighet var 2014 frivilligt att lämna i ansökan och har inte lämnats av 41 915 medlemmar. Enligt uppdrag från rege- ringen fördelade myndigheten totalt ca i organisations- och pro- jektstöd till barn- och ungdomsorganisationer. Av övriga statsbidrag som MUCF fördelar till- faller en del även ungdomsorganisationer. Inom ramen för myndighetens uppdrag har myndig- heten också genomfört den andra uppföljnings- rapporten om villkoren för det civila samhället. Kunskap om ungas levnadsvillkor Syftet med uppföljningssystemet för ung- domspolitiken är att följa utvecklingen av ung- domars levnadsvillkor för att möjliggöra be- dömning av måluppfyllelsen. Uppföljnings- systemet administreras av MUCF och består av uppföljning av indikatorer som belyser ungas levnadsvillkor, tematiska analyser som ger en fördjupad bild av utvecklingen av ungas levnadsvillkor (Fokusrapporter) samt attityd- och värderingsstudier. Regeringen inledde 2010 ett arbete med att utvärdera och förändra uppföljningssystemet för den nationella ungdomspolitiken. Arbetet har bedrivits i flera steg. MUCF lämnade förslag till en revidering av de ungdoms- politiska indikatorerna. har MUCF också haft i uppdrag att utveckla en databas som presenterar indikatorerna på ett lättillgängligt och användarvänligt sätt. Detta har resulterat i en webbaserad databas, , som innehåller 60 indikatorer om ungas levnads- villkor och som kommer att lanseras av MUCF . För att stärka ungas och ungdomsorganisa- tioners perspektiv i ungdomspolitiken har MUCF fått i uppdrag att verka för att fler ung- domar och ungdomsorganisationer ska involve- ras och att ta fram en plan för hur arbetet skulle kunna utvecklas och förbättras under perioden 2015‒2017. utvecklade MUCF en processorienterad analysmodell för att bedöma och planera hur ungdomars och ungdomsorgani- sationers perspektiv kan stärkas i genomförandet av uppföljningen, från det att uppdrag ges hela vägen fram till presentationen av resultaten. Myndigheten har också presenterat en plan för de kommande årens arbete och en aktivitetsplan . deltar i internationellt ungdomspolitiskt samarbete inom EU, FN, , Nor- diska ministerrådet och . Samarbetet i EU har främst handlat om imple- menteringen av det nya utbildnings- och ung- domsprogrammet Erasmus+. antogs även en EU-arbetsplan på ungdomsområdet. Den syftar till att ungdomsområdet, under en pilotfas, ska använda existerande verktyg och resurser mer effektivt för att möta de utma- ningar unga står inför. har deltagit i kampanj No Hate Speech. Den svenska kampanjens syfte var att höja kunskapen, särskilt hos barn och ungdomar, om bl.a. främlingsfientlighet, sexism och liknande former av intolerans på internet 2013–2014 (A2013/02317 och A2014/01205). En redovisning finns under utgiftsområde 13, av- snitt 4 Diskriminering. fattades beslut att förlänga kampanjen och att utvidga kampanjen till att även omfatta våldsbe- jakande extremism (Ku2015/01869). MUCF har i uppdrag att 2014 och 2015, i sam- arbete med , sprida kunskap på kommun- och landstingsnivå om ett barn- och ungdomsperspektiv samt om metoder för dialog med barn och unga. Resultaten från det pågående uppdraget rör bl.a. ett ökat barnrätts- och ungdomsperspektiv inom området ekonomisk utsatthet bland barn och unga, att kunskaperna om barn och ungas levnadsvillkor fördjupas genom dialog med barn och unga samt förbättrad uppföljning på området. MUCF hade 2014 även i uppdrag att utveckla en strategi för myndighetens arbete med att verka för att ungdomsperspektivet integreras i relevanta myndigheters verksamheter och med att bidra till bättre samverkan och samordning av statliga insatser som riktas till ungdomar. har MUCF vidare haft i uppdrag att sprida kunskap om den nya ungdomspoliti- ken, främst till personer som i sina yrkesroller fattar beslut som påverkar unga. Budskapet som myndigheten har kommunicerat är att det bör skapas förutsättningar som kan bidra till att unga kan forma sina egna liv och bidra till en positiv samhällsutveckling och att ungdomspolitiken ska bidra till att alla unga får goda levnadsvillkor, makt och inflytande. Jämställdhet för unga kvinnor och unga män Jämställdhetsperspektivet har i allt högre grad integrerats inom ungdomspolitiken. Analyser av ungas levnadsvillkor belyser som regel situa- tionen för unga kvinnor respektive unga män och ger underlag för analyser av hur ungdoms- politiken kan bistå i arbetet med att möta de jämställdhetspolitiska målen. MUCF har som en av 18 pilotmyndigheter 2013 och 2014 genom- fört ett utvecklingsarbete kring jämställdhets- integrering, som spänt över samtliga verksam- hetsområden på myndigheten inklusive former för jämställdhetsintegrerad bidragsgivning. MUCF bedömer att jämställdhetsintegrering leder till en ökad kvalitet i myndighetens ordina- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 rie arbete och för de målgrupper myndigheten vänder sig till samt att detta bidrar till arbetet att nå de jämställdhetspolitiska målen. Ett flertal insatser för att stärka jämställdheten bland unga har inriktats på olika aspekter av våldsförebyggande arbete med syfte att för- hindra mäns våld mot kvinnor. MUCF har arbetat med uppdraget Pojkars och unga mäns attityder till jämställdhet, maskulinitet och våld (U2011/02232). Uppdraget har slutrap- porterats . Rapporten visar att upp- draget nått en stor målgrupp och svarat mot en omfattande efterfrågan på den utbildning, kun- skap och metodmaterial som myndigheten ut- vecklat. Som följd av uppdraget har kunskaperna om våldsförebyggande arbete med ett genus- perspektiv ökat bland myndigheter och kom- muner. MUCF har vidare genomfört uppdrag inriktade på insatser mot kränkningar, trakasserier och hot via internet och andra medier (U2013/04492) samt uppdrag att före- bygga sexuella övergrepp i föreningslivet (U2013/00106). Det sistnämnda har inriktats på en kartläggning av föreningslivets arbete för att förebygga sexuella kränkningar och övergrepp mot unga kvinnor och unga män samt stöd- material bl.a. i webbplatsen Gråzon Gränsfall Glasklart. Sammantaget har dessa uppdrag resulterat i förbättrade kunskaper om ungas utsatthet och om metoder för hur olika aktörer, däribland kommuner, skolor och föreningar bättre kan möta unga kvinnor och män som har erfarenheter av utsatthet eller kränkningar inklu- sive sexuella kränkningar och övergrepp. Dessa kunskaper och metoder innebär att det har skap- ats bättre förutsättningar i kommunerna för att utveckla ett våldsförebyggande arbete på dessa områden. Diskriminering och andras okunskap påverkar hbtq-ungdomars hälsa och självbild negativt. Många unga hbtq-personer har erfarenhet av dåligt bemötande, våld eller hot om våld och saknar tilltro till samhällets institutioner och många har självmordstankar (Öppna skolan, MUCF, 2015). Regeringen har därför genom- fört insatser för att stärka hbtq-undomars situ- ation. MUCF är hbt-strategisk myndighet och har genomfört ett utvecklingsarbete om hbtq-frågor. Myndigheten har integrerat ett normkritiskt perspektiv i sin verksamhet. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 En av de viktigaste arenorna för att stärka hbtq-ungdomars villkor är skolan. Skolan är den plats där unga i huvudsak tillbringar sin vardag och bidrar till att forma ungas identitet och bild av världen. MUCF har i uppdrag att 2014 och 2015 genomföra insatser för att skapa en öppen och inkluderande miljö i skolan för unga hbt- personer (U2014/07545). Insatserna har genom- förts i samråd med och bestått i att utveckla ett stödmaterial för skolpersonal, Öppna skolan, som kan användas för fortbild- ning men också i det dagliga arbetet på skolan för att skapa bättre skolmiljöer för hbtq-ung- domar. Myndigheten har även genomfört ut- bildningsinsatser för skolpersonal. Regeringen beslutade att tilldela Forte (då- varande FAS) samordningsansvaret för svensk barn- och ungdomsforskning. Forte ska på olika sätt stödja detta mångdisciplinära och breda forskningsområde. Stöd lämnas som program- stöd, anställningar och projektstöd. Viktiga delar av uppdraget är att göra strategiska satsningar inom området, skapa samverkan mellan olika finansiärer, sprida forskningsresultat samt ordna mötesplatser för forskare och praktiker. Forsk- ning om barns och ungdomars levnadsvillkor och hälsa ger viktiga underlag för utformningen av regeringens barn- och ungdomspolitik. MUCF lämnade en skrivelse (U2015/01886) i vilken det bland annat föreslås att samverkan mellan myndigheten och Forte ska ske kontinuerligt och vid behov. 14.3.4 Analys och slutsatser Den ungdomspolitiska propositionen Med fokus på unga – en politik för goda levnadsvillkor, makt och inflytande behandlades av (prop. 2013/14:191, bet. 2013/14:KrU9, rskr. 2013/14:354). Med denna proposition tydliggjordes att det övergripande målet för ungdomspolitiken är ett av flera verksamhetsområden som ska bidra till måluppfyllelsen. Även uppföljningen och upp- följningssystemet för ungdomspolitiken har tydliggjorts. Webbportalen Ung kommer att fungera som ett viktigt verktyg för att följa upp och sprida kunskap om ungas levnadsvill- kor. Den kommer också att fungera som ett stöd för integreringen av ett ungdomsperspektiv i statliga myndigheters verksamhet samt utveck- lingen av en kunskapsbaserad ungdomspolitik i kommuner och landsting. Den ungdomspolitiska propositionen innehöll även ett ungdomspolitiskt handlingsprogram som syftat till att fokusera regeringens insatser för att uppnå det övergripande ungdomspolitiska målet. De prioriterade områdena har varit egen försörjning, inflytande och psykisk hälsa. Regeringen har den höga ungdomsarbetslös- heten som en av sina högst prioriterade arbets- marknadspolitiska utmaningar. Närmare hälften av de arbetslösa ungdomarna är heltidsstu- derande som söker arbete, inklusive extraarbete och lov. För de flesta unga är arbets- löshetsperioderna relativt korta, vilket indikerar att många unga varvar arbete med korta perioder av arbetslöshet. Det finns dock en grupp bland unga arbets- lösa som befinner sig långt ifrån arbetsmark- naden och har svårigheter att hitta vägar in till arbetslivet. Störst risk för långtidsarbetslöshet och framtida arbetsmarknadsrelaterade problem löper unga som saknar fullföljd gymnasieutbild- ning, är utrikes födda eller har en funktions- nedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Utredningen om unga som varken arbetar eller studerar har i del- och slutbetänkande (SOU 2013:13, SOU 2013:74) lämnat ett flertal förslag. Flera av dessa förslag har genomförts, såsom förtydligande av det kommunala aktivitetsansva- ret för ungdomar som inte går i gymnasieskolan. Med detta har viktiga steg tagits för att minska andelen unga som varken arbetar eller studerar. De uppdrag och uppföljningar som initierats inom området kommer att bidra till att öka kunskapen om gruppen unga som inte påbörjat eller fullföljt en gymnasieutbildning, något som är värdefullt för utformningen av framtida insatser för gruppen. Kunskaperna om gruppen behöver dock fortsatt förbättras och utvecklingen inom gruppen följas upp kontinu- erligt. Gruppen är heterogen och ungdomarna har en komplex problembild. Ung- domar utan fullföljd gymnasieutbildning, unga som lider av psykisk ohälsa och utrikes födda ungdomar är överrepresenterade inom gruppen. Alltför många av dessa unga kvinnor och män befinner sig långt från utbildning och arbets- marknad. Att främja ungas inflytande är ett övergripande mål för ungdomspolitiken.