prop · H203101 · 2015-04-15 00:00:00 — försörjningsstöd ökar till följd av att fler personer än beräknat är berättigade till sådant stöd och att de som får stödet är berättigade till högre belopp. Detta är främst en följd av att antalet invandrade med asylskäl ökade mer än vad som tidigare beräknats. Sänkt prisbasbelopp ger lägre utgifter för garantipension jämfört med Utgifterna för anslaget 1:1 Garantipension till ålderspension blev (1,3 pro- cent) lägre än föregående år. Minskningen beror på att prisbasbeloppet sänktes 2014. Ungefär 787 000 ålderspensionärer hade garantipension vid utgången av 2014, vilket är 25 000 fler än föregående år. Den genomsnittliga utbetalda garantipensionen uppgår till 2014, en minskning med jämfört med . Lägre utgifter då färre får änkepension Utgifterna för anslaget 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna uppgick till , vilket är (6,) lägre än föregående år. Änkepension svarar för den större delen av utgifterna under anslaget. Eftersom änkepensionssystemet är under avveckling minskar antalet personer med änkepension successivt. minskade de med ca 11 000 personer, till 287 000 personer. Bostadstilläggen ökar då inkomstpensionen minskade Utgifterna för anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer uppgick till . Det är en ökning med (3,) jämfört med . Ökningen beror huvudsakligen på att inkomstpensionen minskade 2014. Bostadstillägget ökar då pens- ionen minskar. En annan förklaring till ökningen är högre boendekostnader för pensionärerna. Antalet pensionärer med bostadstillägg uppgick till 286 000 personer, en ökning med 11 000 personer jämfört med . var det genomsnittliga årsbeloppet , en ökning med eller jämfört med . Ökad asylinvandring medför högre utgifter för äldreförsörjningsstöd De personer som är och bosatta i men som inte får sina grundläggande försörjningsbehov tillgodosedda genom andra förmåner inom det allmänna pensionssystemet är berättigade till äldreförsörjningsstöd. vilket är 66 miljoner kronor högre än föregående år. Antalet personer med äldreförsörjningsstöd ökade jämfört med och uppgick till 19 000 personer 2014. Det genomsnittliga årsbeloppet ökade och uppgick till 2014. Ökningen beror på att det är en något större andel av dem som är födda eller senare som får äldreförsörjningsstöd. Till skillnad från dem som är födda eller tidigare är de inte berättigade till garantipension efter att ha bott i utan det krävs en bosättning för full garantipension. En annan förklaring till ökningen är ökad asylinvandring. Tabell 2.62 UO 11 Övriga krediter likviditet i handeln med fondandelar har beslutat om en övrig kredit inom utgiftsområdet. Krediten är på och avser behov av likviditet i handeln med fondandelar. Krediten utnyttjades med ca . Maximalt utnyttjad kredit 2014 var . iakttagelser – årlig revision har fäst uppmärksamhet vid redovisning av inkomstpension i myndighetens årsredovisning. Av regleringsbrev framgår att inkomstpensionens finansiella ställ- ning och utveckling ska redovisas i ett särskilt avsnitt i resultatredovisningen. Redovisningen regleras i Socialförsäkringsbalk (2010:110) samt förordning (2002:780) om beräkning av balanstal. Detta redovisas i årsredovisningen i avsnitt 8 Resultatredovisning inkomstpensions- systemet. Som framgår av årsredovisningen är redovisningen i detta avsnitt en sammanställning som delvis baseras på uppgifter från andra aktörer än , den baseras också delvis på preliminära uppgifter. Gransk- ningen har omfattat uppgifter från och beräkningar utförda av . Uppgifter från andra aktörer har inte granskats av . I avsnitt 8 redovisar jämförelsetal från tidigare års . Dessa jämförelsetal har inte granskats av . I avsnitt 8.3 Prognos balanstalet redovisar ett antal prognoser för balanstalets utveckling över . Detta avsnitt har inte granskats av . RiR 2014:13 Att gå i pension – varför så krångligt? har granskat om regeringen och har utformat och informerat om valmöjligheterna i det allmänna pensionssystemet på ett sådant sätt att individen ges tillräckliga förutsättningar att göra bra val. har även granskat om regeringen har verkat för en motsvarande ordning inom tjänstepensionen. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i regeringens skrivelse om att gå i pension (skr. 2014/15:33). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2014/15:SfU8, rskr. 2014/15:117). RiR 2014:17 Det allmänna pensionssystemet – en granskning av granskningen har granskat statens förutsätt- ningar för att granskningen av det allmänna pensionssystemet ska bidra till att upprätthålla rättssäkerhet och effektivitet. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i regeringens skrivelse om granskningen av det allmänna pensions- systemet (skr. 2014/15:34). Gransknings- rapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2014/15:SfU9, rskr. 2014/15:118). 2.4.12 Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Tabell 2.63 UO 12 Anslag -2,7 Bidrag till kostnader för internationella -61,1 Vårdbidrag för funktionshindrade barn -1,0 Utgiftsområdet omfattar bland annat barn- bidrag, föräldraförsäkring och bostadsbidrag. Utfallet för utgiftsområdet uppgick till . Det är (1,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2013 blev utgifterna (2,) högre. Utgifterna för föräldraförsäkring lägre än anvisat Utfallet för anslaget 1:2 Föräldraförsäkring blev , vilket är (2,) lägre än anvisat i statens budget. Den främsta orsaken är att utgifterna för föräldrapenning blev lägre än beräknat. Utfallet för anslaget 1:5 Barnpension och efterlevandestöd blev , vilket är (4,) högre än anvisat i statens budget. Det finns två skäl till detta. Beviljandefrekvensen för ärenden som avser enbart efterlevandestöd ökade på grund av ändrad tillämpning efter en dom från som medfört förändrad rättspraxis. Beviljandefrekvensen blev i genomsnitt . Det högre utfallet jämfört med anvisad budget beror också på att antalet ansökningar ökade som en följd av stor flyktinginvandring. Antalet ansökningar har legat kvar på ungefär samma nivå 2014. Detta har resulterat i många beslut om efterlevandestöd . under som har invandrat till och vars ena eller båda föräldrar har avlidit kan få efterlevandestöd. tilldelade anslaget ytterligare på grund av det ökade antalet ansökningar om efterlevandestöd till följd av ökad migration och förändrad rättspraxis. Utfallet för anslaget 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn blev , vilket är (2,9 pro- cent) högre än anvisat i statens budget. Orsaken till det högre utfallet är en fortsatt ökning av andelen barn vars föräldrar beviljas vårdbidrag. Utgifterna för föräldraförsäkring och barnbidrag ökade jämfört med Att utgifterna för utgiftsområdet blev högre än beror främst på att utgifterna på anslaget 1:2 Föräldraförsäkring ökade med (2,). Föräldra- penningen utgjorde av utgiften för föräldraförsäkringen 2014. Utgifterna för föräldrapenning ökade med jämfört med . Ökningen beror dels på att det betalades ut drygt 306 000 fler föräldra- penningdagar och dels på att den totala medel- ersättningen ökade . var den genomsnittliga medelersättningen för kvinnor per dag och för män per dag. Skillnaden förklaras dels av skillnader i arbetsinkomst mellan män och kvinnor men också av att kvinnor i mycket högre utsträckning får ersättning på grundnivå och lägstanivå. betalades föräldrapenning för drygt 51,8 miljoner dagar ut, vilket är fler än 2013. Ökningen av antalet föräldrapenning- dagar är främst en följd av att antalet födda barn har stigit . Enligt () föddes preliminärt 114 907 barn , vilket är 1 314 fler barn än . Även utgifterna för den tillfälliga föräldra- penningen ökade till följd av att fler nettodagar användes. Ökningen var och för- främst av att antalet barn i åldrarna , som tillfällig föräldrapenning utges för, har ökat. Utgifterna för anslaget 1:1 Allmänna barnbidrag ökade med (2,) jämfört med föregående år. Det beror framför allt på att antalet barn i åldrarna 0– ökade. Utgifterna för anslaget 1:8 Bostadsbidrag ökade med (9,), vilket beror på att det särskilda bidraget till hemmavarande barn höjdes 2014. Detta ledde till ökade utgifter samt fler barnhushåll med bostadsbidrag. Antal hushåll med bostadsbidrag var i genomsnitt 251 530 , varav 189 334 barnhushåll och 62 196 ungdomshus- håll. Jämfört med ökade antalet barnhushåll och antalet ungdomshushåll minskade . Utfallet för anslaget 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn ökade med (4,). Antalet barn som har föräldrar som får vårdbidrag fortsatte att öka . Vårdbidrag är vanligare bland pojkar än flickor i alla åldersgrupper och det är vanligast med vårdbidrag bland barn i åldern 10–. Antalet nybeviljade vårdbidrag har ökat . uppgick antalet nybeviljade vårdbidrag till 10 400 och den vanligaste diagnosgruppen var psykiska sjukdomar och syndrom. RiR 2010:22 Underhållsstödet – för barnets bästa? har granskat om underhålls- stödet är ett ändamålsenligt verktyg inom den ekonomiska familjepolitiken och om systemet hanteras effektivt. Regeringen har redovisat vissa vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i Årsredovisning för staten 2010, 2011 och 2012. Betänkandet Fortsatt föräldrar – om ansvar, ekonomi och samarbete för barnets skull (SOU 2011:51), bereds fortfarande inom . Regeringen gjorde i budgetpropo- sitionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 12 avsnitt 3.6) bedömningen att det finns behov av mer stöd och rådgivning om civilrättslig underhållsreglering utanför underhållsstödet. har remitterat promemorian Ökat stöd för underhållsreglering (Ds 2014:27) där det lämnas förslag om att föräldrar ska få tillgång till sådant stöd, vilket till viss del tillgodoser rekom- mendationer. I sammanhanget bör även nämnas den lagändring i socialtjänstlagen (2001:453) som trädde i kraft som innebär att kommuner ska vara skyldiga att bereda föräldrar möjlighet att i samarbetssamtal ta upp frågor som gäller barnets försörjning om föräldrarna så önskar. Regeringen kommer att återkomma till Riks- dagen om de ytterligare åtgärder som regeringen avser att vidta med anledning av iakttagelser. Ärendet bereds inom . 2.4.13 Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet Tabell 2.64 UO 13 Anslag -5,4 Etableringsersättning till vissa nyanlända Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare -11,1 -2,7 -1,7 Utgiftsområdet omfattar integrationspolitik, politik mot diskriminering och jämställdhets- politik. Utgifterna uppgick till och är därmed (1,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med ökade utgifterna med (38,). Fler kommunmottagna flyktingar än beräknat Tabell 2.65 Kommunmottagna flyktingar och andra skydds- behövande samt deltagare i etableringsuppdraget 2varav ensamkomm ande barn Källa: och Arbetsförmedlingen Utfallet för anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande blev , vilket är (5,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Ersättningarna till kommunerna för mottagandet av ensamkommande barn blev lägre, trots att kommunerna tog emot fler än beräknat. Det lägre utfallet beror främst på eftersläpningar i ärendehantering och antal beviljade uppehållstillstånd på grund av det stora antalet asylsökande. Det innebär att ett stort antal ansökningar från kommunerna som avser mottagande 2014 kommer att betalas ut först . Kommunerna tog emot 45 836 personer, vilket är 5 836 personer fler än beräknat i statens budget. Av dessa var 3 370 ensamkommande barn och ungdomar, vilket är 370 fler än väntat. Utgifterna för anslaget 1:3 Etablerings- ersättning till vissa nyanlända invandrare blev (14,) högre än anvisat i statens budget. Orsaken är ett högre antal nyanlända i etableringsinsatser än beräknat. För att finansiera de ökade utgifterna beslöt att tillföra anslaget ytterligare . Utfallet för anslaget 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare blev (11,) lägre än vad som beräknades i budgetpropositionen . Orsaken är framför allt ett lägre utnyttjande av etablerings- lotsarnas tjänster än förväntat. Kommunerna tog emot fler nyanlända invandrare 2014 jämfört med Utgifterna för anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande blev högre jämfört med föregående år. Det högre utfallet beror främst på att kommunerna tagit emot fler nyanlända invandrare 2014 jämfört med föregående år. Antalet kommun- mottagna ökade från 34 499 personer 2013 till 45 836 personer 2014. Antalet barn och ungdomar ökade från 17 035 till 17 942, varav ensamkommande barn ökade från 2 331 till 3 370. Antalet nyanlända i etableringsuppdraget ökade kraftigt Utgifterna för anslaget 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare ökade med () jämfört med . Orsaken är att antalet nyanlända i etableringsuppdraget ökade från i snitt 22 871 deltagare 2013 till 36 478 deltagare 2014. Utfallet för anslaget 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare blev (87,) högre än 2013. Orsaken är det större antalet nyanlända invandrare i etablerings- uppdraget. Tabell 2.66 UO 13 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på . De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan be- myndiganden och utestående åtaganden uppgick till . Skillnaden för anslag 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare beror på att etableringslotsarnas tjänster utnyttjades i lägre omfattning än beräknat vid budgeteringen. RiR 2014:3 Staten och det civila samhället i integrationsarbetet har granskat hur staten har lyckats undanröja hinder och skapa förutsätt- ningar för det civila samhällets medverkan på integrationsområdet. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i regeringens skrivelse om staten och det civila samhället i integrations- arbetet (skr. 2013/14:244). Granskningsrappor- ten är därmed slutbehandlad RiR 2014:11 Att tillvarata och utveckla nyanländas kompetens – Rätt insats i rätt tid? har granskat statsens insatser för att tillvarata och utveckla nyanländas kompetens. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i regeringens skrivelse om att tillvarata och utveckla nyanländas kompetens (skr. 2014/15:19). Gransknings- rapporten är därmed slutbehandlad. RIR: 2014:14 Etableringslotsar – fungerar länken mellan individen och arbets- marknaden? har undersökt om den arbets- förberedande insatsen etableringslots är utform- ad på ett effektivt sätt, så att den kan bidra till att påskynda individens etablering i arbetslivet. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i regeringens skrivelse om etableringslotsar (skr. 2014/15:23). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. RiR:2014:15 Nyanländ i – Effektiva insatser för ett snabbt mottagande? har granskat statliga insatser för mottagande och bosättning av nyanlända invandrare i kommunerna. Regeringen har redovisat sin bedömning av granskningsrapportens slutsatser samt vidtagna och planerade åtgärder med anledning av iakttagelser i regeringens skrivelse om statliga insatser för mottagande och bosättning av nyanlända (skr. 2014/15:31). Granskningsrap- porten är därmed slutbehandlad. 2.4.14 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Tabell 2.67 UO 14 Anslag -2,7 Bidrag till arbetslöshetsersättning och -6,4 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program -6,1 -1,6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden -81,3 -20,6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden -3,6 -4,6 -4,9 1 Inkl. den svenska medfinansieringen Utgiftsområdet omfattar områdena arbets- marknad och arbetsliv och består i huvudsak av arbetsförmedling, utgifter för arbetsmarknads- politiska program, bidrag till arbetslöshets- ersättning och lönegarantiersättning samt arbetsmiljö, arbetsrätt och lönebildning. Vidare ingår bl.a. Europeiska socialfonden och bidrag till . Myndigheter inom området är bl.a. Arbetsförmedlingen, Rådet för Europeiska socialfonden i , Inspektionen för arbets- löshetsförsäkringen, och Arbetsdomstolen. Utfallet uppgick till , vilket är (4,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2013 blev utfallet (4,) lägre. En förklaring till det lägre utfallet är att färre personer uppbar arbetslöshetsersättning eller deltog i ett arbets- marknadspolitiskt program som berättigade till aktivitetsstöd än vad som antogs vid budgete- ringen. Jämfört med föregående år minskade utgifterna, bl.a. på grund av lägre program- deltagande och att färre personer fick löne- garantiersättning. Antalet arbetslösa på samma nivå som 15–74 år - därav personer med - därav ungdomar, 15–24 år Arbetslösheten, 15–74 år (arbetslösa som andel av arbetskraften) heten, 15-24 år som andel av samtliga Anm. Statistiken i tabellen avser genomsnitt för helåren 2013 respektive 2014. Källa: SCB. Tabell 2.68 visar arbetsmarknadsstatistik från Arbetskraftsundersökning () som görs av (). Statistiken är från helårsundersökningarna . Det genomsnittliga antalet arbetslösa enligt ökade med 100 personer . Ökningen är för låg för att vara statistisk säkerställd. Antalet arbetslösa som är heltids- studerande minskade med 2 500 personer mellan åren. Antalet långtidsarbetslösa, dvs. personer som varit arbetslösa , minskade med 4 500 personer . Antalet arbetslösa personer med utomnordiskt ursprung ökade med 8 200 personer. Däremot minskade antalet personer med utomnordiskt ursprung i långtidsarbetslöshet 2014 jämfört med . Ungdomar 15–utgör av samtliga arbetslösa. Antalet arbetslösa ungdomar minskade mellan åren både i faktiskt antal och som andel av den totala arbetskraften i undersökningen. Utfallet för anslaget 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader blev , vilket är lägre än anvisade medel och lägre än 2013. Antalet årsarbetskrafter vid Arbetsförmedlingen minskade med 278 och uppgick vid utgången av 2014 till 11 452 stycken. Lägre arbetslöshet än beräknat leder till att utgifterna blev lägre än budgeterat Utgifterna för anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd blev , vilket är (6,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Antalet arbetslösa blev lägre än vad som antogs i budgetberäkningen, både i antal och i procent av arbetskraften. Detta påverkar både utgifterna för bidrag till arbetslösersättning och aktivitetstöd. Framför allt fick färre personer arbetslöshetsersättning än vad som antogs när budgeten beräknades. Utgifterna för anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser blev , vilket är (6,) lägre än anvisat i statens budget. Utgifterna under anslaget påverkas främst av omfattningen av de arbetsmarknads- politiska programmen och minskade genomsnittligt antal deltagare i arbetsmarknads- politiska program med 12 761 personer till 176 624 personer vilket var en större minskning än vad som räknats med vid budgeteringen. Utfallet för anslaget 1:4 Lönebidrag och m.m. blev , vilket är lägre än anvisat i statens budget. Det lägre utfallet beror på att antalet beslut om lönebidrag minskade mer än vad som bedömdes vid budgetberäkningen. Utfallet för anslaget 1:11 Bidrag till lönegarantiersättning uppgick till , vilket är (20,) lägre än anvisat i statens budget. Antalet personer som omfattades av löne- garantin minskade . Minskade utgifter för arbetslöshetsersättning och aktivitetstöd jämfört med föregående år Utgifterna för anslaget 1:2 Bidrag till arbets- löshetsersättning och aktivitetsstöd minskade med (5,) mellan åren. Det är en minskning av utgifterna för såväl arbetslöshetsersättningen som aktivitetsstödet. Antalet deltagare i program med aktivitetsstöd minskade . Av de öppet arbetslösa fick arbetslöshetsersättning . Utgifterna för arbetsmarknadspolitiska program och insatser minskade jämfört med föregående år Utgifterna för anslaget 1:3 Kostnader för arbets- marknadspolitiska program och insatser minskade med (2,) mellan åren. Utgifterna under anslaget påverkas främst av omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska programmen. I tabell 2.69 visas statistik om deltagandet i arbetsmarknadspolitiska program, med specifikt fokus på jobb- och utvecklingsgarantin. Tabell 2.69 Arbetsmarknadspolitiska program och insatser därav fas 1 och 2 Anm. Statistiken i tabellen avser genomsnitt för helåren 2013 respektive 2014. Av samtliga inskrivna arbetslösa deltog i genomsnitt i arbets- marknadspolitiska program, samma andel som 2013. Det största programmet är jobb- och utvecklingsgarantin som svarade för av det genomsnittliga antalet deltagare i samtliga program med aktivitetsstöd. Antalet deltagare i jobb- och utvecklingsgarantins fas 1 och 2 var i genomsnitt 68 640 personer, vilket är en ökning jämfört med . Andelen deltagare som var i jobb- och utvecklings- garantins fas 1 och 2 i mer än 450 ersättnings- dagar var ungefär samma 2014 som 2013. blir deltagaren upptagen i sysselsättningsfasen. ingick i genom- snitt 34 386 arbetssökande i syssel- sättningsfasen jämfört med 34 196 personer 2013. I sysselsättningsfasen uppgick andelen kvinnor och andelen män till . Andelen utrikesfödda deltagare var , en ökning jämfört med föregående år. Fler subventionerade anställningar för personer med funktionsnedsättning jämfört med föregående år Utgifterna för anslaget 1:4 Lönebidrag och m.m. ökade med jämfört med föregående år. De särskilda subventionerade anställningarna för arbets- sökande med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, dvs. anställningar med lönebidrag, trygghetsanställning, utvecklings- anställning och offentligt skyddat arbete ökade sammantaget . Ökningen avser trygghetsanställningar och utvecklingsanställ- ningar. Den minskning av antalet anställningar med lönebidrag som pågått fortsatte. Färre konkurser och rekonstruktioner 2014 ledde till lägre utgifter än 2013 I tabell 2.70 visas omfattningen av lönegarantier- sättningen och antalet konkurser och rekon- struktioner. Tabell 2.70 Bidrag till lönegarantiersättning Antal personer med lönegarantiersättning Genomsnittlig ersättning per person Utgifterna för anslaget 1:11 Bidrag till lönegarantiersättning minskade med . Antalet personer som fick lönegarantiersättning blev 23 708 , en minskning som ersättning betalades ut var oförändrat, , jämfört med föregående år. Den genom- snittliga ersättningen per person ökade och uppgick till . Antalet företagskonkurser och företagsrekon- struktioner var 3 080 stycken, en minskning . Tabell 2.71 UO 14 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på . De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndiganden och utestående åtaganden uppgick till . Skillnaden beror på att det finns en stor osäkerhet i budgeteringen av de utestående åtagandena som bl.a. beror på längden och omfattningen av besluten om insatser och arbetsgivare och anordnare av insatser rekvirerar bidrag. RiR 2014:5 Effekter av förändrade regler i arbetslöshetsförsäkringen för deltidsarbetslösa har granskat effekterna av att reglerna i arbetslöshetsförsäkringen för deltids- arbetslösa förändrades 2008. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i regeringens skrivelse om effekter av förändrade regler för deltids- arbetslösa (skr. 2013/14:252). Gransknings- rapporten är därmed slutbehandlad. RiR 2014:27 Arbetsförmedlingens arbete vid varsel – Ett bidrag till effektiva omställningsinsatser? har granskat om i sitt arbete med varsel bidrar till att skapa effektiva omställningsinsatser för personer som varslas om uppsägning. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i regeringens skrivelse om Arbetsförmedlingens arbete vid varsel m.m. (skr. 2014/15:42). Granskningsrapporten är där- med slutbehandlad. 2.4.15 Utgiftsområde 15 Studiestöd Tabell 2.72 UO 15 Anslag -0,5 -7,1 1:3 (2013) Statens utgifter för studiemedelsräntor Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk -14,6 -16,3 -5,0