prop · H30337 · 2015-10-28 00:00:00 — granskning visar att det varierar hur handläggarna hanterar krav på nya läkarutlåtanden i samband med att personer med permanent nedsatt arbetsförmåga ansöker på nytt om ersättningen. har inte försett handläggarna med några riktlinjer i denna fråga. Det beror bland annat på att myndigheten avvaktar regeringens beslut vad gäller förslag om att ge möjlighet till undantag från tidsbegränsningen av aktivitetsersättning för personer med långvarigt nedsatt arbetsförmåga. har inte haft möjlighet att i detalj granska förslag men konstaterar att förslaget ligger i linje med bedömning av behovet av en regeländring. Målgruppen för förslag utgör dock av målgruppen och bedömning är att gruppen som har så omfattande funktionsnedsättning att de aldrig kommer att kunna arbeta är betydligt större än så. bedömer därför att effekterna av förslag skulle bli begränsade gällande omfattningen av berörda individer och därmed även de administrativa kostnadsbesparingarna. Vid övervägande av förslag bör regeringen därför särskilt pröva vilka som skulle omfattas av undantaget från tidsbegränsningen. AKTIVITETSERSÄTTNING – EN ERSÄTTNING UTAN AKTIVITET? samlade slutsats är att syftet med aktivitetsersättningen inte uppnås och att ersättningen inte lever upp till och regeringens mål om ett aktivt förhållningssätt för unga med nedsatt arbetsförmåga. riktar därför följande rekommendationer till regeringen respektive . Se över ansvariga aktörers uppdrag när det gäller samordning av insatser till personer med aktivitetsersättning Med ansvariga aktörer avses både statliga myndigheter och den kommunala sektorns ansvar för gruppen unga med nedsatt arbetsförmåga. Även hälso- och sjukvårdens roll som aktör i systemet med aktivitetsersättningen bör ingå i översynen. Regeringen bör i samband med detta se över utbudet av insatser för gruppen och utreda vilken aktör som bör tillhandahålla dessa. Regeringen bör också pröva nuvarande system med omfattande projektverksamhet för att säkerställa kontinuitet i insatserna och likvärdighet över landet när det gäller tillgång till insatser. Se över möjligheten att öka de ekonomiska incitamenten Regeringen bör se över möjligheten att stärka de ekonomiska incitamenten för unga med aktivitetsersättning att gå vidare till studier. Här avses särskilt möjligheten att studera på deltid utan att förlora hela ersättningen. att stärka de ekonomiska incitamenten för unga med aktivitetsersättning att söka arbete bör regeringen även överväga möjligheten att ge gruppen unga med funktionsnedsättning rätt till bostadstillägg även när de är arbetssökande. Ambitionen bör generellt vara att förenkla regelverket kring aktivitetsersättningen. Se över möjligheten till längre beslutsperioder och differentierade ersättningsnivåer Regeringen bör se över möjligheten till längre beslutsperioder för aktivitetsersättning när det gäller personer med grava, permanenta funktionsnedsättningar. Regeringen bör även se över den ekonomiska situationen för gruppen. Regeringen bör också överväga ett system med differentierade ersättningsnivåer där de med permanent funktionsnedsättning får en högre ersättningsnivå än övriga personer i systemet. Lyft fram uppföljningen i samordningsuppdraget och utveckla statistik över relevanta resultatmått bör komplettera den nuvarande styrningen mot handläggning av ansökningsbeslut med lämpliga prestationer och parametrar som rör uppföljning av individer med aktivitetsersättning. En förutsättning för att ska kunna följa upp om syftet med aktivitetsersättningen uppfylls, är att myndigheten utvecklar statistik över vilka insatser gruppen med aktivitetsersättning tar del av. bör även säkerställa kunskap om den grupp som saknar insatser. Informera om de ekonomiska incitamenten kring aktivitetsersättningen bör klargöra hur de ekonomiska incitamenten ser ut vid olika möjliga vägar ut ur aktivitetsersättningen samt skapa verktyg för att på ett tydligt sätt informera personer med aktivitetsersättning om detta. AKTIVITETSERSÄTTNING – EN ERSÄTTNING UTAN AKTIVITET? Regeringsformen (1974:152). Hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). Lag om stöd och service till vissa funktionshindrade (1993:387). Lag om offentlig anställning (1994:260). Anställningsförordningen (1994:373). Socialtjänstlagen (2001:453). Förordning (2002:986) om sjukersättning och aktivitetsersättning. Förordning (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. Socialförsäkringsbalken (2010:110). föreskrifter (FKFS). allmänna råd (FKAR). rättsliga ställningstaganden (FKRS). Proposition 1973:90 med förslag till ny regeringsform och ny riksdagsordning m.m. Proposition 1985/86:116 om meritvärdering i statlig tjänst m.m. Proposition 1990/91:141 om rehabilitering och rehabiliteringsersättning m.m. Proposition 2005/06:159, Vissa socialförsäkringsfrågor. ställningstagande om stöd och service till vissa funktionshindrade (prop. 1992/93:159, bet. 1992/93:SoU19, rskr. 1992/93:321). ställningstagande om reformerad förtidspension m.m. (prop. 1997/98:111, bet. 1997/98:SfU11, rskr. 1997/98:237). AKTIVITETSERSÄTTNING – EN ERSÄTTNING UTAN AKTIVITET? ställningstagande om sjukersättning och aktivitetsersättning istället för förtidspension (prop. 2000/01:96, bet. 2000/01:SfU15, rskr. 2000/01:257). ställningstagande om en reformerad sjukskrivningsprocess för ökad återgång i arbete (prop. 2007/08:136, bet. 2007/08:SfU12, rskr. 2007/08:225). ställningstagande till statens budget (prop. 2012/2013:1, bet. 2012/13:FiU1, rskr. 2012/13:37). ställningstagande till statens budget (prop. 2013/2014:1, bet. 2013/14:FiU1, rskr. 2013/14:56). Regleringsbrev, regeringsuppdrag och regeringsbeslut Regleringsbrev för budgetåren 2011–2015 avseende . Regleringsbrev för budgetåren 2011–2015 avseende Arbetsförmedlingen. Regeringsbeslut, Uppdrag om praktikantprogram inom statsförvaltningen för personer med funktionsnedsättning (A2012/4066/A). Regeringsbeslut, Uppdrag angående projektverksamhet och utvärdering av nya former av arbetslivsinriktade rehabiliteringsinsatser (S2013/6630/SF). Regeringsbeslut, Framställan om förlängd tid för redovisning av uppdrag (S2014/6630/SF). , Brist på brådska, SOU 2008:102. En översikt av bedömningsmetoder i och andra länder, SOU 2008:66. Slutbetänkande av , Möjlighet att leva som andra – ny lag om stöd och service till vissa personer med funktionshinder, SOU 2008:77. , Moderniserad studiehjälp, SOU 2013:52 , Unga i ohälsoförsäkringen – tid för aktivitet och utveckling, SOU 1998:106. Slutbetänkande av parlamentariska socialförsäkringsutredningen, Mer trygghet och bättre försäkring, SOU 2015:21. , Att kombinera socialförsäkringar med incitament till arbete, SOU 2011:11, bilaga 8 till LU2011. Arbetsförmedlingen (2014). Arbetsförmedlingens återrapportering , Uppdrag om praktikantprogram inom statsförvaltningen för personer med funktionsnedsättning (dnr Af-2013/508922). Arbetsförmedlingen (2014). Förstärkt samarbete mellan Arbetsförmedlingen och (rapport, kundenkät). Arbetsförmedlingen (2014). Processkarta över det förstärkta samarbetet mellan Arbetsförmedlingen & (2009). Information till dig som ska delta i arbetslivsinriktad rehabilitering – gemensam information från Arbetsförmedlingen och (FK 40333). Arbetsförmedlingen & (2011). Samverkan genom samordningsförbund kring unga med aktivitetsersättning. (dnr AF-2010/436389, FK ). Arbetsförmedlingen & (2013). Förstärkt stöd till unga med aktivitetsersättning. (dnr AF 2011/414101, FK ). Arbetsförmedlingen & (2013). Förstärkt stöd till unga med aktivitetsersättning. Återrapportering enligt regleringsbreven (dnr Af 2011/414101, FK ). Bilaga 5.3 Förstärkta rehabiliteringsinsatser 2012 – överenskommelse mellan om samarbete. Arbetsförmedlingen & (2014). Förstärkt stöd till unga med aktivitetsersättning. Återrapportering enligt regleringsbreven (dnr Af 2012/445712, FK ). Arbetsförmedlingen & (2014). Tidiga och aktiva insatser för sjukskrivnas återgång i arbete – rehabiliteringsinsatser i samarbete. Återrapportering enligt regleringsbreven , delredovisning 2014 (dnr Af-2013/508922 och FK ). Arbetsförmedlingen & (2014). Effektutvärdering av insatser för unga med aktivitetsersättning. Återrapportering enligt regeringsbeslut S2013/6630/SF (dnr Af-2013/379053, Fk-046166-2013). Arbetsförmedlingen & (2014). Det förstärkta rehabiliteringssamarbetets effekter. Utvärdering av Arbetsförmedlingens och förstärkta rehabiliteringssamarbete. (dnr Af – 2011/414101, FK ). AKTIVITETSERSÄTTNING – EN ERSÄTTNING UTAN AKTIVITET? Arbetsförmedlingen, , Kommuner och Landsting & (2011). som projektägare för ESF-projekt, . informerar, nr 2 2014. Autor, D. H & Duggan, M. (2003). The rise in the disability rolls and the decline in unemployment. The quarterly 118 (1): 157-206. , H., Buckinsky, M. & Rust, J. (2010). Induced entry effects of a for offset in SSDI Benefits (No 05-03). Campolieti, M (2004). Disability insurance benefits and labor supply: some additional evidence. , 2004, vol. 22, no. Nationellt socialfondsprogram för investering för tillväxt och sysselsättning 2014–2020. (2012). (2012). med aktivitetsersättning – en studie av situationen för unga med aktivitetsersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga (dnr 06961-2011). (2012). Registeranalys av unga med aktivitetsersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga. Underlagsrapport till med aktivitetsersättning – en studie av situationen för unga med aktivitetsersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga. Svar på regeringsuppdrag (dnr 69161/2011). (2012). Unga som har aktivitetsersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga – bilaga 2: Underlagsrapport – insatser under tid med aktivitetsersättning (beteckning 69161/2011). (2012). Personer med aktivitetsersättning – behov av stöd och hjälp för att komma ut på den ordinarie arbetsmarknaden. aktivitetsersättning – en studie av situationen för unga med aktivitetsersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga (dnr 69161-2011). (2013). (2013). Processen för aktivitetsersättning version 1.0 (serienr 2013:02). (2013). Vägledning 2013:2, Version 1 – Aktivitetsersättning. (2013). Svar på uppdrag i regleringsbrev: samlad redovisning avseende utvecklat samspel mellan och hälso- och sjukvården samt andra aktörer i sjukskrivningsprocessen (dnr 005437-2012-FPS). (2014). Anslagsbelastning och prognos för anslag inom ansvarsområde budgetåren 2013–2019 (dnr 478-2014). (2014). Delrapport 2, . Socialförsäkringsrapport 2014:18 (). (2014). svar på uppdraget om delmål, uppföljning och redovisning inom ramen för ”En strategi för genomförandet av funktionshinderspolitiken 2011–2016”. Svar på regeringsuppdrag (dnr 42239-2012-FPA). (2014). Fler förslag för minskat krångel – (dnr 9030-2014). (2014). (2000). Benefits and Labor Supply. Economy (vol. 108, no 6). & , L. (2010). Moral hazard among the sick unemployed: evidence from a Swedish social insurance reform. Empirical Economics, vol. 39 (1). (2014). Att göra aktivitetsersättning – om målförskjutning och icke-kontakt vid förtidspension för unga. & Skogman-Thoursie, P. (2010). De senaste reformerna inom sjukförsäkringen: En diskussion om deras förväntade effekter. Rapport till 2010/5 (). Inspektionen för socialförsäkringen (2010). Underlagsrapport nr 7 till den parlamentariska socialförsäkringsutredningen (S 2010:04). Inspektionen för socialförsäkringen (2011). Unga med aktivitetsersättning (rapport 2011:10). Inspektionen för socialförsäkringen (2012). Aktivitetsersättning – från förlängd skolgång till nedsatt arbetsförmåga (rapport 2012:1). Inspektionen för socialförsäkringen (2013). Unga förtidspensionärer – studie av sju europeiska länder (rapport 2013:7). Inspektionen för socialförsäkringen (2014). Produktivitet och kvalitet vid lokala försäkringscenter (rapport 2014:14). (2008). The US earned income tax credit, its effects, and possible reforms (working paper 2008:14). market policy evaluation (IFAU). Moffitt, R. (2003). The negative income tax and the evolution of U.S. 17, no. & Östh, J. (2011). Förtidspensionering av unga – en fråga om utsortering efter utbildningsnivå och socioekonomisk bakgrund? Underlagsrapport nr 5 till den parlamentariska socialförsäkringsutredningen (S 2010:04). AKTIVITETSERSÄTTNING – EN ERSÄTTNING UTAN AKTIVITET? One-stop-shops i – samordning av sociala och arbetsmarknadspolitiska åtgärder utifrån ett organisations- och arbetsmarknadspolitiskt perspektiv. Underlagsrapport nr 11 till den parlamentariska socialförsäkringsutredningen (S 2010:04). Ravndal Kostøl, A. & Mogstad, M. (2014). Recipients to Return to Work (working paper No. 104 (2): 624-655. (2014). Fångad i fattigdom – inkomster och utgifter för vuxna personer med utvecklingsstörning. (2014). Situationen på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning 2013 (Rapport 2014:01). Kommuner och Landsting (2007). Samverkan för bättre välfärd – en idéskrift om finansiell samordning (). Kommuner och Landsting (2014). Socialfondsprojekt: kompetens för företag. Kommuners och regioners betydelse som ägare av Socialfondsprojekt riktade till näringslivet (2000). Hur särskild får man vara? En analys av elevökningen i särskolan (dnr 2000:2037). (2010). Hållbara försäkringar vid sjukdom och arbetslöshet (dir 2010:48). (2012). Ökad trygghet och bättre ekonomiska villkor för personer med aktivitetsersättning som vill försöka arbeta eller studera (dnr S 2012/4640/SF) (2012). En strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken 2011–2016 (S2012.028). (2008). Daglig verksamhet enligt LSS – en kartläggning (artikelnr 2008-131-22). (2010). Alltjämt olikt – levnadsförhållanden för vissa personer med funktionsnedsättning (artikelnr 2010-6-21). (2013). Öppna jämförelser av stöd till personer med funktionsnedsättning 2013 (artikelnr 2013-5-31). , M., , Å., , K., Anderzén, I. & , K. (2014). Dirigo 2 – Slutrapport. Finsams webbplats, , , hämtat: . webbplats, Aktörer i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen, sjukskrivnings-_och_rehabprocessen, hämtat: . webbplats, Bostadstillägg – till dig som har aktivitetsersättning eller sjukersättning, hämtat: . webbplats, roll och ansvar, forsakringskassans_roll_och_ansvar, hämtat: . webbplats, Om assistansersättning, om_assistansersattning/om_assistansersattning, hämtat: . webbplats, Sjuk- och aktivitetsersättning – antal mottagare efter åldersgrupp (Sjukersättning ), sjuk/sjukersattningaktivitetsersattning/sjsjukersattning/sjsjukersattningalder/sjukers_ offstat1, hämtat: . webbplats, Frågor och svar – Hur definierades begreppen funktionsnedsättning, funktionshinder och handikapp innan förändringen/ Hur definieras begreppen ?, , hämtat: . AKTIVITETSERSÄTTNING – EN ERSÄTTNING UTAN AKTIVITET? Enkät till handläggare som arbetar med aktivitetsersättning vid I denna bilaga redovisas enkät till handläggare vid som arbetade med att handlägga eller samordna ärenden Enkätundersökningen genomfördes i samråd med Statistikkonsulterna . Enkäten skickades till 297 handläggare vid och svarsfrekvensen var . I den aktuella undersökningen gjordes inget urval, vilket medför att det inte finns några urvalsfel. I den analys som gjort baserad på enkätsvaren har endast behandlat svar från handläggare som varit anställda på alternativt som handläggare för aktivitetsersättning. Totalt antal respondenter uppgår till 185, efter att svar från personer som arbetat än med handläggning av aktivitetsersättningsärenden och personer som har arbetat än 7 månader på har sållats bort. En känslighetsanalys har genomförts där enkätresultat utan rensning jämförts med rensade enkätresultat. Resultaten förändrades endast marginellt. Samtliga samband som redovisas i rapporten och är kopplade till enkät är statistiskt signifikanta på 5 procents nivå. Ett antal handläggare samt företrädare för fick möjlighet att kvalitetssäkra enkäten innan den distribuerades till handläggarna har även gjort en bortfallsanalys. Handläggare som är kopplade till storstadsområden är överrepresenterade i svarsgruppen och handläggare som arbetar i mellanstora städer är underrepresenterade. Handläggare i och är underrepresenterade i svarsgruppen och handläggare i Stockholmregionen och är överrepresenterade. En utvidgad bortfallsanalys har inte genomförts i den aktuella undersökningen, vilket medför att de analyser som är genomförda avseende skillnader mellan storstad och landsbygd respektive regioner bör tolkas med viss försiktighet. drar inga slutsatser enbart utifrån dessa analyser utan har kompletterat med annan empiri, bland annat intervjuer och dokumentstudier. AKTIVITETSERSÄTTNING – EN ERSÄTTNING UTAN AKTIVITET? Hur länge har du arbetat med att handlägga ärenden om aktivitetsersättning? 0–3 månader Mer än 3 månader Jag arbetar inte med att handlägga ärenden om aktivitetsersättning Ange din tjänstgöringsgrad * (jag arbetar heltid) (jag arbetar ) Annat, nämligen: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Vilket ansvar har du när det gäller ärenden som rör aktivitetsersättning? Jag ansvarar enbart för ansökningsärenden Jag ansvarar enbart för samordning (uppföljning) av pågående ärenden Jag ansvarar både för ansökningsärenden och samordning (uppföljning) av pågående ärenden På det kontor där du arbetar, finns det någon uttalad princip eller några riktlinjer för hur du ska prioritera mellan ansökningar om aktivitetsersättning och samordning (uppföljning) av pågående ärenden? Ansökningsärenden ska i allmänhet prioriteras framför samordning (uppföljning) Ansökningsärenden och samordning (uppföljning) ska prioriteras lika Samordning (uppföljning) ska i allmänhet prioriteras framför ansökningsärenden Det finns ingen uttalad princip för hur prioritering mellan ansökningsärenden och samordning (uppföljning) ska ske Annat, nämligen: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Ange ungefär hur många ärenden som du ansvarar för i respektive kategori nedan Fyll i det totala antalet ärenden (summan av ansökningsärenden och pågående ärenden). Om du inte ansvarar för ärenden i en viss kategori, fyll då i "0" i textrutan. Ange antal ärenden (st) som rör aktivitetsersättning för nedsatt arbetsförmåga: * Ange antal ärenden (st) som rör aktivitetsersättning för örlängd skolgång: * Ange antal ärenden (st) som rör sjukersättning: * Ange övriga ärenden (antal och ersättningstyp/förmån): * Ange ungefär hur många av de ärenden som du ansvarar för, som rör aktivitetsersättning för nedsatt arbetsförmåga, som är ansökningsärenden respektive pågående ärenden Om du inte ansvarar för ärenden i en viss kategori, fyll då i "0" i textrutan. Ange antal (st) ansökningsärenden: * Ange antal (st) pågående ärenden: * AKTIVITETSERSÄTTNING – EN ERSÄTTNING UTAN AKTIVITET? Ange ungefär hur många av dina pågående ärenden när det gäller aktivitetsersättning för nedsatt arbetsförmåga som rör personer som har behov av samordning (enligt klassificering)? Om du inte ansvarar för ärenden i kategorin, fyll då i ”0” i textrutan. Ange antal (st) ärenden där det finns behov av samordning: * Enligt ska verka för att insatser till personer med aktivitetsersättning kommer till stånd. Grovt uppskattat, ungefär hur många ärenden anser du att det vore rimligt att du skulle ansvara för , för att hinna följa upp ärenden, samordna och verka för att insatser kommer till stånd? Anta att du arbetar heltid och enbart har ansvar för ärenden som rör aktivitetsersättning för nedsatt arbetsförmåga * Antal (st): . Kommentera gärna ditt svar på föregående fråga: Om du skulle ha ansvar för det antalet ärenden som du bedömer är rimligt, hur tror du att det skulle påverka dina kunders möjligheter att (tidigare än vad som sker ) gå vidare till insatser vid Arbetsförmedlingen? En betydligt större andel skulle tidigare kunna gå vidare En något större andel skulle tidigare kunna gå vidare Jag har det antal ärenden som jag anser är rimligt Hur är de förutsättningar (t ex tid, kompetensutveckling) som ges dig som handläggare för att du ska kunna verka för att den försäkrade får insats efter behov? Varken bra eller dåliga Vad skulle öka dina förutsättningar att verka för att den försäkrade får insats efter behov? (Det går att välja flera alternativ) * Mer tid/färre ärenden Bättre samordning med Arbetsförmedlingen, kommun och samordningsförbund Annat, nämligen: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Välj det alternativ som bäst beskriver den kontakt du har med dina kunder * Jag har så mycket kontakt som det behövs med alla mina kunder (de kunder som har mycket behov av kontakt/stöd har jag mycket kontakt med och de kunder som har mindre behov av kontakt/stöd har jag mindre kontakt med) Jag har framför allt kontakt med de kunder som jag bedömer har absolut störst behov av stöd Jag har framför allt kontakt med de kunder som hör av sig till mig Jag har otillräcklig kontakt med samtliga kunder AKTIVITETSERSÄTTNING – EN ERSÄTTNING UTAN AKTIVITET? Beskriv vilka kunder du inte har kontakt med men som är i behov av kontakt/stöd * De kunder som jag inte har tillräckligt kontakt med är: Det ingår i uppdrag att erbjuda den försäkrade att delta i aktiviteter (efter ansökan om särskild ersättning). Enligt riksdag och regering ska aktiviteterna ha en gynnsam inverkan på sjukdomstillståndet eller den fysiska eller psykiska prestationsförmågan. Syftet med aktiviteterna är att öka förutsättningarna för att förbättra arbetsförmågan. Vilken av följande två faktorer är mest avgörande för om din kund har aktiviteter eller ej? * Med aktivitet avses aktivitet efter ansökan om särskild ersättning Att kunden själv är pådrivande och kommer med förslag på aktiviteter Anser du generellt att aktiviteterna ökar förutsättningarna för att förbättra arbetsförmågan? * Med aktivitet avses aktivitet efter ansökan om särskild ersättning. Ja, i mycket stor utsträckning Ja, i ganska stor utsträckning Nej, i ganska liten utsträckning Nej, i mycket liten utsträckning/inte alls Anser du att aktiviteterna är meningsfulla på något annat sätt än för att förbättra arbetsförmågan? (Det går att välja flera alternativ) * Med aktivitet avses aktivitet efter ansökan om särskild ersättning. Ja, aktiviteterna motiverar kunderna till ett mer aktivt liv Ja, aktiviteterna utvecklar kundernas sociala kompetens Ja, nämligen: Kan du se några förbättringsmöjligheter när det gäller hur arbetar med aktiviteter? (Det går att välja flera alternativ) * Med aktivitet avses aktivitet efter ansökan om särskild ersättning. Ja, kan vara tydligare mot kunderna med vilka aktiviteter som de har möjlighet att få ersättning för Ja, kan utveckla sin praxis/sina interna riktlinjer gällande aktiviteterna för att underlätta för handläggarna i sitt arbete med att bevilja aktiviteter Ja, nämligen: Nej, arbetet fungerar bra och jag har svårt att se några förbättringsmöjligheter Nej, arbetet fungerar inte bra men jag har svårt att se några förbättringsmöjligheter Enligt ska verka för att insatserna till de försäkrade kommer till stånd. För detta krävs en samordning av insatser med övriga berörda aktörer. Finns det samordningsförbund i den kommun där du arbetar? Vad anser du om de insatser som samordningsförbundet finansierar i den kommun där du arbetar? Insatserna fyller en mycket viktig funktion Insatserna fyller en ganska viktig funktion Insatserna fyller en ganska oviktig funktion Insatserna fyller en helt oviktig funktion Är antalet platser vid insatser hos samordningsförbundet tillräckligt många för att du ska kunna erbjuda de kunder som behöver en insats, insats efter behov? Nej, det saknas platser i vissa insatser Nej, det saknas platser i samtliga insatser AKTIVITETSERSÄTTNING – EN ERSÄTTNING UTAN AKTIVITET? Arbetar du aktivt i något ESF-projekt eller samordningsförbund (t.ex. i styrgrupp)? Ja, både ESF-projekt och samordningsförbund