prop · H203100 · 2015-04-15 00:00:00 — Tabell 8.1 Ekonomisk standard i olika regioner, 1995 och 2013 Förortskommuner till större städer Kommuner i tätbefolkad region Kommuner i glesbefolkad region Anm.: Inkomstnivån avser medianen av ekvivalerad disponibel inkomst för res pek- tive region. Den relativa inkomstnivån definieras som kvoten mellan inkomstnivån för regionen och medianinkomsten för hela befolkningen. Källor: () och egna beräkningar. Den reala medianinkomsten ökade med i de flesta regioner . Den geografiska indelningen i riksom- råden visar att skillnaderna i ekonomisk standard mellan personer som bor i olika delar av landet har ökat något 1995–2013, i synnerhet skillnaden mellan och övriga . hade medianinkomsttagaren i den rikaste regionen högre ekonomisk stan- dard än medianinkomsttagaren i den fattigaste regionen. hade skillnaden ökat till . Indelningen i kommungrupper bekräftar ten- densen till ökade skillnader mellan regioner. Per- soner i storstadsområdena (inklusive förorter) hade den högsta ekonomiska standarden , och de hade också en stark inkomstutveckling 1995–2013. Skillnaden i ekonomisk standard mellan medianinkomsttagaren i den rikaste och den fattigaste regionen ökade från 19 till 28 pro- cent . Finanskrisen och den efterföljande låg- konjunkturen har, till skillnad från 1990-tals- krisen, inte lett till en utjämning av inkomst- skillnaderna mellan regioner. –1995 föll den reala medianinkomsten i befolkningen med . Minskningen var större för personer i storstäder och förortskommuner än för personer i glesbygdskommuner.42 – 2013 var de olika regionernas utveckling för- hållandevis likartad (se diagram 8.1). I storstads- områdena (inklusive förorter) har den ekonomi- ska standarden ökat något i relation till befolk- ningen som helhet. I varuproducerande kommu- ner har den relativa standarden däremot sjunkit något. I glesbygdskommuner förefaller den rela- tiva ekonomiska standarden ha varit stabil 2007– 2013. Diagram 8.1 Ekonomisk standard i olika regioner 2007– 2013 Index, hela befolkningen=100 Anm.: Inkomstnivån avser medianen av ekvivalerad disponibel inkomst för res pek- tive region. Den relativa inkomstnivån definieras som kvoten mellan inkomstnivån för regionen och medianinkomsten för hela befolkningen. Källor: () och egna beräkningar. Regionala inkomstskillnader när hänsyn tas till boendeutgifter och offentliga välfärdstjänster P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 B i l a ga 2 matpriser, medan t.ex. boendeutgifter är höga i andra delar av landet. Många av dessa region- specifika förhållanden är svåra att beakta efter- som statistiskt underlag i många fall saknas. Boendeutgifterna i olika regioner följs dock kon- tinuerligt av SCB inom ramen för undersök- ningen om hushållens ekonomi (HEK). Boendeutgiften är högst i och i storstadsområdena, och lägst i Norrlandsregio- nerna samt i glesbygdskommuner.43 Om utgifter för boende dras från den disponibla inkomsten sker en viss utjämning av de regionala skill- naderna i ekonomisk standard (se tabell 8.2). Exempelvis är medianinkomsten i högre än medianinkomsten i Mellersta när boendeutgiften har be- aktats. Innan boendet hade beaktats var skill- naden mellan dessa regioner.44 Individens ekonomiska välfärd påverkas även av konsumtionen av offentligt finansierade väl- färdstjänster (se avsnitt 6 ovan). De regionala variationerna i konsumtionen av dessa välfärds- tjänster bidrar i viss utsträckning till att utjämna det ekonomiska välståndet mellan olika regioner (se tabell 8.2).45 När värdet av offentliga välfärds- tjänster adderas till den disponibla inkomsten minskar skillnaden mellan och medianen i riket från . Skill- naden mellan förortskommunerna och medianen i riket minskar från . lyfts regionerna med lägst disponibel inkomst, vilket sammantaget ger en mer sammanpressad inkomststruktur när de offentliga välfärdstjäns- terna beaktas i beräkningarna. Den sammantagna effekten av att ta hänsyn till boendeutgifter och konsumtion av offentliga välfärdstjänster är en påtaglig utjämning av skill- naden i ekonomiskt välstånd mellan regioner. Skillnaden mellan den rikaste och den fattigaste regionen minskar från enligt Att enbart jämföra de disponibla inkomsterna mellan personer som bor i olika delar av landet ger inte en helhetsbild av den ekonomiska väl- färden. I vissa regioner påverkas hushållens eko- nomi av jämförelsevis höga resekostnader eller 42 Se ekonomiska vårproposition (prop. 2003/04: 100 bilaga 3). 43Boendeutgifterna beräknas i detta avsnitt med hjälp av mikrosimule- ringsmodellen FASIT (se underbilagan för en beskrivning av modellen). För hyresrätt och bostadsrätt används intervjuuppgifter om hyra/må- nadsavgift. För bostadsrätter tillkommer dessutom skuldränta efter skatt. För boende i ägt småhus beräknas boendeutgiften som summan av fastighetsavgift, skuldränta och tomträttsavgäld efter skatt samt kostnad för drift och värme. 44Denna jämförelse av ekonomisk välfärd mellan regioner har vissa uppenbara begränsningar. Det beaktas t.ex. inte att samma boendeutgift kan innebära olika boendestandard i olika delar av landet. 45Se avsnitt 6 i denna bilaga och underbilagan för en beskrivning av hur värdet av olika offentliga välfärdstjänster har beräknats. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 B i l a ga 2 indelningen i riksområden och från enligt kommungrupperingen. Tabell 8.2 Ekonomisk standard efter offentliga välfärdstjän- ster och boendeutgifter i olika regioner 2012 Anm.: Den relativa inkomstnivån definieras som kvoten mellan medianinkomsten för regionen och medianinkomsten för hela befolkningen. Källor: () och egna beräkningar. 9Fördelningseffekter av förslagen i propositionen Vårändringsbudget I detta avsnitt redovisas hur förslagen i proposi- tionen Vårändringsbudget (2014/15:99) bedöms påverka hushållens disponibla inkoms- ter. Beräkningarna har gjorts med hjälp av mikrosimuleringsmodellen FASIT (se underbi- lagan). Förslagen är tänkta att införas . I beräkningarna i detta avsnitt redovisas den förväntade helårseffekten 2016 av de föreslagna regeländringarna. Hänsyn har tagits till de förslag som har en di- rekt påverkan på hushållens disponibla inkom- ster. Följande förslag har beaktats46: –Höjt tak i arbetslöshetsförsäkringen per dag. Efter 100 da- gars arbetslöshet sänks taket till per dag. –Höjt grundbelopp i arbetslöshetsförsäk- ringen per dag. –Höjd sjuk- och aktivitetsersättning från av antagandeinkomsten. –Höjt underhållsstöd med och barn. –Höjd ersättningsnivå i bostadstillägget till pensionärer från av bo- endekostnaden. Inledningsvis redovisas effekterna på den ekvi- valerade disponibla inkomsten (den ekonomiska standarden). Därefter studeras hur kvinnors och mäns individuella disponibla inkomster påverkas. Effekter på ekonomisk standard Förslagen i propositionen Vårändringsbudget beräknas förstärka hushållens dispo- nibla inkomster med ca 2016. Den ekonomiska standarden i befolknin- gen väntas öka med i genomsnitt . av befolkningen förväntas beröras av förslagen. Förslagen har en god fördelningspolitisk träff- säkerhet (se diagram 9.1). Förändringarna i ar- betslöshetsförsäkringen och höjningen av sjuk- och aktivitetsersättningen påverkar främst per- soner i den nedre delen av inkomstfördelningen. Då många barn med låg ekonomisk standard lever i hushåll som är mottagare av underhålls- stöd, är ett höjt underhållsstöd en fördelnings- politiskt träffsäker åtgärd. 46 Reformer som inte har beaktats inbegriper bl.a. satsningar på arbets- marknadspolitiska program samt åtgärder som huvudsakligen påverkar hushållens inkomster på ett indirekt sätt (t.ex. sänkt nedsättning av socialavgifter för unga och olika typer av miljöskatter). Att det är dispo- nibla inkomster som analyseras innebär också att beräkningarna bortser från eventuella förändringar i fördelningen av offentligt subventionerade tjänster till följd av regeringens politik. pensionärer är också en åtgärd som gynnar hus- håll med svag ekonomi. Diagram 9.1 Effekt på ekonomisk standard i olika inkomst- grupper av förslagen i VÄB15 Förändring av ekvivalerad disponibel inkomst, procent Anm.: Ekvivalerad disponibel inkomst (ekonomisk standard) är hushållets totala disponibla inkomst justerad för försörjningsbörda. Befolkningen delas in i inkomstgrupper efter stigande inkomst. I inkomstgrupp 1 finns tiondelen med lägst inkomst och i inkomstgrupp 10 finns tion- delen med högst inkomst. Källor: och egna beräkningar. Diagram 9.2 Effekt på ekonomisk standard för olika hus- hållstyper av förslagen i VÄB15 Förändring av ekvivalerad disponibel inkomst, procent Under , med barn Under , utan barn Anm.: Ekvivalerad disponibel inkomst (ekonomisk standard) är hushållets totala disponibla inkomst justerad för försörjningsbörda. Källor: och egna beräkningar. Diagram 9.3 Effekt på ekonomisk standard för olika ålders- grupper av förslagen i VÄB15 Förändring av ekvivalerad disponibel inkomst, procent 0–19 20–24 25–34 35–44 45–54 55–64 65–74 Anm.: Ekvivalerad disponibel inkomst (ekonomisk standard) är hushållets totala disponibla inkomst justerad för försörjningsbörda. Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 B i l a ga 2 Ensamstående föräldrar och barn 0–får en större inkomstförstärkning än övriga grupper, vilket beror på höjningen av underhållsstödet (se diagram 9.2 och diagram 9.3). Höjt bostadstil- lägg till pensionärer är en åtgärd som stärker ekonomin mest för de äldsta ensamstående pen- sionärerna. De inkomstförstärkningar som följer av en generösare arbetslöshetsförsäkring (den beloppsmässigt största reformen) är relativt jämnt fördelade över olika hushållstyper och åldersgrupper i förvärvsaktiv ålder. De reformer som föreslås i propositionen Vårändringsbudget bedöms bidra till en svag minskning av de samlade inkomstskillna- derna mätt med Gini-koefficienten (se tabell 9.1). Andelen personer med låg relativ ekono- misk standard (av medianen) bedöms också minska något till följd av försla- gen. Andelen minskar mest för ensamstående föräldrar och för de äldsta pensionärerna. Ande- len minskar också mer för kvinnor än för män. Tabell 9.1 Effekter på Gini-koefficienten och på andelen med låg relativ ekonomisk standard av förslagen i VÄB15 Andelar i procent och förändring av andelar i procentenheter -0,001 Andel med ek. -0,3 barn 0–19 år -0,4 -0,6 -0,4 -0,2 -1,6 Källor: och egna beräkningar. Effekter på kvinnors och mäns individuella inkomster Förslagen i propositionen Vårändringsbudget bidrar till att förbättra den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män. Kvin- nors individuella disponibla inkomster väntas i genomsnitt öka med , medan mäns inkomster väntas öka med (se diagram 9.4). P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 B i l a ga 2 Diagram 9.4 Effekt på individuell disponibel inkomst för vuxna kvinnor och män (20+år) av förslagen i VÄB15 Förändring av individuell disponibel inkomst, procent Anm.: Individuell disponibel inkomst definieras som summan av individens egna mark- nadsinkomster, som arbetsinkomst och kapitalinkomst, samt transfereringar och skatter. Hushållsrelaterade transfereringar (exempelvis barnbidrag och bostadsbidrag) fördelas lika mellan sammanboende. Källor: och egna beräkningar. Ett höjt underhållsstöd gynnar främst kvinnor, eftersom fler kvinnor än män är mottagare av underhållsstöd. Ett höjt underhållsstödsbelopp innebär även en högre betalningsskyldighet för den bidragsskyldige föräldern, vilket i en majori- tet av fallen är en man. Det höjda bostadstilläg- get för pensionärer är också en reform som främst gynnar kvinnor. Kvinnliga pensionärer har i genomsnitt lägre inkomster än manliga pensionärer, och är därmed i större utstäckning än män berättigade till bostadstillägg. Det höjda taket i arbetslöshetsförsäkringen ökar däremot mäns genomsnittliga disponibla inkomst något mer än kvinnors, eftersom fler män har inkom- ster över det nuvarande taket i arbetslöshets- försäkringen. Höjt grundbelopp i arbetslöshets- försäkringen och höjd sjuk- och aktivitetsersätt- ning bedöms påverka mäns och kvinnors inkom- ster i ungefär lika stor utsträckning. Disponibel inkomst: Hushållens sammanlagda inkomst från arbete, kapital, näringsverksamhet och positiva transfereringar minus negativa transfereringar såsom skatt, betalt underhålls- bidrag och återbetalda studielån. Erhållna studie- lån ingår som en positiv transferering. Justering för försörjningsbörda: För att kunna jämföra disponibla inkomster mellan olika typer av hushåll måste hänsyn tas till hur många per- soner som ska försörjas på inkomsten. Före- komsten av kollektiva nyttigheter och stordrifts- fördelar hos hushåll med flera medlemmar med- för att inkomst per person blir missvisande. För att justera för detta används därför en s.k. ekvi- valensskala, Svensk konsumtionsenhetsskala 2004 (se skalans definition i tabell u.1). Tabell u.1 Svensk konsumtionsenhetsskala Första vuxen (ensamboende eller sammanboende) Andra vuxen (sammanboende) Barn 1, 0–19 år Barn 2, 3 …., 0–19 år Ekvivalerad disponibel inkomst (ekonomisk stan- dard): Hushållets disponibla inkomst divideras med konsumtionsvikten enligt den svenska kon- sumtionsenhetsskalan . Genom att justera den disponibla inkomsten för försörj- ningsbörda skapas ett mått som är jämförbart mellan hushåll av olika storlek. Begreppet är framtaget för att på ett så rättvisande sätt som möjligt spegla den ekonomiska standard som hushållen lever under. Ekvivalerad disponibel inkomst och ekonomisk standard används därför synonymt i texterna. Individens ekonomiska standard: Det in- komstbegrepp som huvudsakligen används är hushållsbaserat, men redovisningen sker i regel på individnivå. Hushållets ekonomiska standard tilldelas då samtliga hushållsmedlemmar. Individuell disponibel inkomst: För att kunna jämföra individers ekonomiska situation, utan den utjämnande effekt som erhålls vid studier av hushållsinkomster, beräknas den individuella dis- ponibla inkomsten. Det sker genom en summe- ring av alla individuella inkomster och genom att P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 B i l a ga 2 fördela hushållsgemensamma inkomster, som t.ex. bostadsbidrag eller barnbidrag, lika mellan hushållets vuxna. Den individuella disponibla inkomsten är särskilt viktig för att jämföra in- komstsituationen mellan kvinnor och män. Utökad inkomst: Den ekvivalerade disponibla inkomsten kompletteras så att hushållets in- komst även omfattar subventioner för individ- uella välfärdstjänster som t.ex. barnomsorg, utbildning och hälso- och sjukvård. De totala subventionerna räknas samman för varje hushåll och fördelas sedan lika på varje medlem i hus- hållet. Värdet av offentliga tjänster antas inte be- ro på familjens storlek eller sammansättning, dvs. det uppstår inga stordriftsfördelar för denna typ av resursomfördelning. Kapitalvinst/förlust: Avser uppkommen vinst eller förlust vid försäljning av värdepapper, ut- ländsk valuta, personlig egendom, andel i han- delsbolag, fastighet eller bostadsrätt. En värde- ökning registreras som inkomst först när till- gången avyttras och vinsten realiseras. Värde- ökningar som ackumulerats kan därför komma att registreras som en inkomst under ett enskilt år, medan en värdeökning som uppkommit utan att realiseras inte räknas in i den disponibla inkomsten. Inkomstgrupper: Populationen delas in i tio lika stora grupper sorterade efter stigande inkomst. Det mittersta värdet, gränsen mellan den femte och sjätte inkomstgruppen, utgör medianen i populationen. Hushållstyper: Populationen delas in efter hus- hållets sammansättning med avseende på antal vuxna i hushållet, förekomst av barn samt ålder. Barn: Enligt SCB:s definition är barn individ- er i åldern 0–utan egen bostad. Inkomstandelar: För att beskriva utvecklingen i olika delar av inkomstfördelningen används ofta inkomstandelar. Dessa beräknas som den andel av de totala inkomsterna som en viss grupp, t.ex. en inkomstdecil, förfogar över. Gini-koefficient: är det vanligast före- kommande inkomstspridningsmåttet och kan definieras utifrån Lorenz-kurvan. Om befolk- ningen sorterats i stigande ordning med avse- P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 B i l a ga 2 ende på inkomsten visar Lorenz-kurvan sam- bandet mellan den kumulativa inkomstfördel- ningen och den kumulativa frekvensfördelningen (se diagram u.1 för ett exempel utifrån en fiktiv population). Om perfekt ekonomisk jämlikhet råder, dvs. om alla har exakt lika stora inkomster, sammanfaller Lorenz-kurvan med den räta dia- gonallinjen. Ju mer kurvan avviker från diagonal- linjen desto ojämnare är fördelningen. Om en individ har alla inkomster är kurvan lika med 0 förutom vid sista individen då den hoppar till 1. Gini-koefficienten definieras som den dubbla ytan mellan diagonallinjen och den skattade Lor- enzkurvan, vilket innebär att den i det första fal- let är lika med noll (maximal jämlikhet) och i det andra fallet lika med ett (maximal ojämlikhet). Diagram u.1 Hypotetisk Lorenz-kurva Inkomströrlighet: Inkomsternas rörlighet (M) definieras som M=1-R, där R är det s.k. Shorrocksmåttet på inkomsternas rigiditet.47 Spridningen kan mätas med valfritt ojämnhets- index, men här används Gini-koefficienten. Formellt skrivs R som: Tk 1 wk Gk , där wk  GT avser Gini-koefficienten för den samman- lagda inkomsten och Gk de årsvisa Gini-koefficienterna . Vikterna wk för ett enskilt år beräknas som det aktuella årets genomsnittliga disponibel- inkomst, Yk , som andel av inkomsterna . Måttet på inkomsternas rörlighet (M) kan anta värden mellan noll (maximal orörlighet) och ett (maximal rörlighet). Mått på ekonomiska drivkrafter Marginaleffekt: Den andel av en marginell in- komstökning som faller bort till följd av ökad skatt, ökade avgifter och minskade transferering- ar. Beräkningarna utförs med hjälp av FASIT- modellen (se nedan), efter en tänkt årlig in- komstökning om . De inkomst- slag som antas kunna ge upphov till marginal- effekter är inkomstskatter, barnomsorgsavgifter, bostadsstöd, betalt underhållsstöd, ekonomiskt bistånd och återbetalning av studielån. Ersättningsgrad: Den andel av den disponibla inkomsten som hushållet får behålla när indi- viden går från arbete till arbetslöshetsersättning, sjukpenning eller sjuk- och aktivitetsersättning. Ersättningsgraden visar hur hushållets ekonomi- ska standard förändras och beror på inkomster från alla i hushållet. Ersättningsgraden har beräk- nats med hjälp av FASIT-modellen (se nedan). Lönespridning: Baseras på överenskommen månadslön uppräknad till heltid. Löneskillnader mellan kvinnor och män kan delvis förklaras av skillnader avseende ålder, ut- bildningsnivå, arbetstid, sektor och yrke. SCB beräknar därför löneskillnader mellan kvinnor och män där dessa strukturella skillnader rensas bort genom s.k. standardvägning.48 Den åter- stående oförklarade löneskillnaden kan bero på diskriminering och/eller andra icke observerbara faktorer. Förmögenhetskoncentration: Andel av hela nettoförmögenhetssumman, värderad till mark- nadsvärde, som ägs av den hundradel av hushål- len som har störst förmögenhet. Andel med låg ekonomisk standard: Andelen med låg ekonomisk standard enligt ett absolut synsätt definieras som andelen individer med en ekonomisk standard understigande 48 För vidare läsning om standardvägning vid undersökning av löne- 47 Se Shorrocks, Income Inequality and Income Mobility, Journal of skillnader mellan kvinnor och män, se och , Kvinnors och Economic Theory 19(2), 1978. mäns löner jämförda yrke för yrke, , 2006. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 B i l a ga 2 av prisjusterade medianinkomst. kosthushåll kan också bestå av flera generatio- delen med låg ekonomisk standard enligt ett ner, syskon eller kompisar som bor tillsammans relativt synsätt definieras som andelen individer och har gemensam hushållning. lika mycket hos båda föräldrarna räknas till det av medianinkomsten respektive år. hushåll där de är folkbokförda och ingår således Andel med låg materiell standard: Alla EU- endast i den ene förälderns hushåll. länder mäter utvecklingen av andelen personer med låg materiell standard i under- sökningen SILC (Statistics on Income and Liv- ing Conditions). Svår materiell deprivation, eller LINDA-databasen består av ett urval om cirka mycket låg materiell standard, definieras som att av den svenska befolkningen. saknar förmåga (ej beroende på sitt individuella val av livsstil) inom minst fyra av nio Totalt omfattar urvalet ca komponenter: att möta oväntade utgifter, att åka 850 000 individer för . på en veckas semesterresa, att betala skulder (lån, hyra etc.), att äta en måltid med kött, kyckling eller fisk , att hålla hemmet tillräck- finns information –2013. ligt varmt, att ha en tvättmaskin, att ha en färg- Det hushållsbegrepp som används i TV, att ha en telefon och att äga en bil. baseras endast på information från administra- Andel som försörjs med olika typer av sociala tiva register och därmed skiljer sig från det som ersättningar: Antalet personer i åldern 20–64 år används i HEK-databasen. som försörjs med olika typer av sociala ersätt- av detta betraktas i sammanboende par ningar räknas i s.k. helårsekvivalenter. som inte är gifta eller har gemensamma barn som skulle kunna försörjas under med full ersättning från sjukpenning, sjuk- och aktivitets- ersättning, ersättning vid arbetslöshet och eko- Exempelvis utgör två personer, som varit heltidsarbetslösa var, till- EU:s statistik över inkomst- och levnadsvillkor sammans en helårsekvivalent. (EU-SILC) är ett instrument som syftar till att samla in aktuella och jämförbara tvärsnitts- och på data från Arbetsförmedlingen, Försäkrings- longitudinella mikrodata för flera väsentliga väl- kassan och SCB. färdsdimensioner, t.ex. inkomst, fattigdom, soc- ial utslagning och levnadsvillkor. förankrat i det europeiska statistiksystemet. ial utslagning och uppgifter om boende samlas in på hushållsnivå medan uppgifter över arbets- HEK – Hushållens ekonomi situation, utbildningsnivå och hälsostatus erhålls HEK är en urvalsundersökning som genomförs på individnivå för personer . uppgifterna är huvudsakligen på individnivå. Urvalet består av individer som är 18 år eller äldre bland samtliga hushåll och individer som var folkbokförda i landet i slutet av under- Både urvalspersonen och tillhö- rande hushållsmedlemmar ingår i undersöknin- För att analysera fördelningseffekter av ändrade Uppgifterna samlas in från deklarations- regler i välfärdssystemen använder regeringen uppgifter, telefonintervjuer och olika administra- Den senaste versionen av HEK för dessa beräkningar ligger HEK-databasen. avser 2013 och i urvalet ingår ca 39 000 individer Modellen tillåter undersökningar av hur dispo- fördelade på ca 17 000 hushåll. nibel inkomst m.m. påverkas av en ändring av HEK bygger på s.k. kosthushåll. reglerna för beräkning av olika skatter och, håll utgörs av alla personer som bor i samma För en analys av år där utfalls- bostad och har gemensam hushållning. data ännu inte finns tillgängliga görs en fram- hushållet ingår t.ex. kvarboende ungdomar. skrivning av de ekonomiska och demografiska P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 B i l a ga 2 förhållanden som väntas gälla för det aktuella året (se nedan). Det är även möjligt att under- söka hur en regeländring påverkar marginalef- fekter och ersättningsgrader för hushållen. Effekterna kan undersökas för olika grupper (in- komstgrupper, hushållstyper etc.) eller aggre- gerat till samhällsnivå. På grund av eftersläpningen i inkomststati- stiken krävs en framskrivning av HEK-data för att möjliggöra analyser av senare år. Framskriv- ningen görs i två steg. Först kalibreras data- materialets urvalsvikter så att kända ändringar i befolkningsstrukturen och andra antalsupp- gifter49 återspeglas. Genom kalibreringen juste- ras det antal individer som representeras av en viss individ i datamaterialet utan att individens övriga variabelvärden påverkas. För att justera vissa inkomstvariabler med avseende på den kända utvecklingen tillämpas sedan propor- tionell skalning. Detta görs bl.a. för löner, kapi- talvinster och övriga kapitalinkomster. Beräkning av välfärdstjänster 2012