prop · H3031d26 · 2015-09-21 00:00:00 — Under ett och samma be- skattningsår ska dock högst 90 inkomstbas- belopp beskattas som tjänsteinkomst. Ytterligare utdelning beskattas som kapitalinkomst. Den del av utdelningen som överstiger gränsbeloppet (dvs. utdelningsutrymmet för kapitalbeskattning till 2/3) men som på grund av begränsnings- regeln ändå beskattas som kapitalinkomst med- för en skatteutgift som avser skatt på inkomst av tjänst. Skatteutgiften består i skillnaden i skatte- sats mellan dubbelbeskattad tjänste- och kapitalinkomst. Underskott i aktiv näringsverksamhet m.m. Underskott av aktiv näringsverksamhet får dras av som allmänt avdrag under vissa förutsätt- ningar (maximalt med högst ; restriktionerna gäller dock inte litterär, konstnärlig eller liknande verksamhet), se 62 kap. 2–4 §§ inkomstskattela- gen. är annars att underskottet får sparas och kvittas mot senare överskott i den aktiva näringsverksamheten. Den tidigarelagda kvittningen är en skattekredit. Skatteutgiften utgörs av räntan på skattekrediten och avser skatt på inkomst av tjänst. Skattskyldiga som har sjöinkomst under hela beskattningsåret ges sjöinkomstavdrag med om fartyget till övervägande del går i fjärrfart och om det går i närfart (64 kap. 2 § inkomstskattelagen). Om den skattskyldige inte har arbetat ombord ges avdrag för som sjöinkomst uppbärs. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst. Sänkt skatt för utländska nyckelpersoner Vissa förmåner och ersättningar till utländska experter, forskare och andra nyckelpersoner kan under vissa förutsättningar undantas från be- skattning (11 kap. 22 och 23 §§ inkomst- skattelagen). Det är som prövar om förutsättningarna för skattebefrielse är uppfyllda (11 kap. 23 a § inkomstskattelagen). Bland annat undantas av lönen och vissa ersättningar för utgifter, t.ex. avgifter för barns skolgång i grund- och gymnasieskola, från beskattning. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt. Utjämning av småföretagares inkomst Inkomstutjämnande åtgärder i små företag, t.ex. avsättningar till skogskonto (21 kap. inkomst- skattelagen) och periodiseringsfond (30 kap. inkomstskattelagen) samt överavskrivningar (18 kap. inkomstskattelagen), leder till en skatteut- gift när åtgärderna medför att ägarens marginal- skatt blir olika vid avsättning och uttag. Skatte- utgiften avser skatt på inkomst av tjänst. Kapitalvinst på enskildas näringsfastigheter beskattas som kapitalinkomst (13 kap. 6 § in- komstskattelagen). Skatteutgiften avser att en större del av näringsinkomsten beskattas som kapitalinkomst än vad som är förenligt med . Skatteutgiften utgörs av skillnaden mellan skattesatsen för näringsinkomst (inklusive särskild löneskatt) och skattesatsen på kapitalinkomst. Matching-credit-klausuler i olika dubbelbeskattningsavtal I vissa fall kan en skattskyldig få avräkning för den skatt som skulle ha tagits ut i det andra av- talslandet även om sådan skatt inte har betalats. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av närings- verksamhet. Regeringen kan i vissa fall medge att avdrag får göras enligt reglerna för koncernbidrag trots att alla förutsättningar inte är uppfyllda (35 kap. 8 § inkomstskattelagen). Detta förutsätter bl.a. att bidraget lämnas för en näringsverksamhet som är av väsentlig betydelse från samhällsekonomisk synpunkt. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet. Utdelning och kapitalvinst på andelar i onoterade bolag Enligt 42 kap. 15 a § inkomstskattelagen tas endast 5/6 av kapitalinkomster för delägare i onoterade bolag upp till beskattning i inkomst- slaget kapital. Den effektiva skatten på kapital- avkastningen blir således , vilket är lägre än för kapitalinkomster. Den lägre skattesatsen ger upphov till en skatteutgift som avser skatt på inkomst av kapital. Utdelning och kapitalvinst på kvalificerade andelar För den del av utdelning och kapitalvinst på kvalificerade andelar i fåmansföretag som under- stiger gränsbeloppet tas endast 2/3 upp till be- skattning enligt 57 kap. 20 och 21 §§ inkomst- skattelagen. Den effektiva skatten på kapitalav- kastningen blir således , vilket är lägre än för kapitalinkomster. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av kapital. Utdelning av andelar i dotterföretag Beskattning av aktieutdelning i form av andelar skjuts i det fall ett antal villkor är uppfyllda upp till dess att mottagaren säljer andelarna, se den s.k. lex Asea, 42 kap. 16 § inkomstskattelagen. Räntan på denna skattekredit är en skatteutgift. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av kapital. Utdelning och kapitalvinst på andelar i oäkta bostadsrättsföreningar Andelar i oäkta bostadsrättsföreningar omfattas av lättnadsreglerna till och med utgången av 2015. Lättnadsreglerna motsvarar de regler i 43 kap. inkomstskattelagen som gällde för utdelning och kapitalvinst på andelar i onoterade bolag före . Lättnadsreglerna innebär att ett belopp uppgående till av statslåneräntan multiplicerat med ett speciellt definierat underlag (i princip omkostnadsbelop- pet för bostadsrätten) undantas från beskattning i inkomstslaget kapital. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av kapital. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Enligt 43 kap. inkomstskattelagen får investeraravdrag göras av fysiska personer. Avdraget motsvarar hälften av betalningen för förvärvade andelar och får göras med högst per person och år. Investerarav- draget ger upphov till en skatteutgift som avser skatt på inkomst av kapital. För den som inte har tillräcklig inkomst av kapital för att nyttja hela avdraget medför avdraget ett underskott av kapital. Underskottet minskar skatten på tjänsteinkomster genom en skattereduktion. Ersättning för skiljemannauppdrag ingår inte i underlaget för socialavgifter om parterna är av utländsk nationalitet enligt 2 kap. 20 § socialavgiftslagen (2000:980). Skatteutgiften avser särskild löneskatt. Nedsatta socialavgifter för egenföretagare som fyllt och är födda eller senare För egenföretagare som fyllt och är födda eller senare, dvs. de som omfattas av det reformerade ålderspensionssystemet (lagen [2006:1339] om ändring i lagen [1990:659] om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster), ska enbart ålderspensionsavgiften betalas (3 kap. 15 § socialavgiftslagen). Skatteutgiften avser särskild löneskatt. Inga socialavgifter för egenföretagare som är födda eller tidigare För egenföretagare som är födda eller tidigare, dvs. de som omfattas av det gamla ålderspensionssystemet (lagen [2007:1250] om ändring i lagen [1990:659] om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster), ska inga socialavgifter betalas (punkten 6 i övergångsbe- stämmelserna till socialavgiftslagen [2000:980]). Skatteutgiften avser särskild löneskatt. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Nedsatta socialavgifter för anställda som fyllt och är födda eller senare För anställda som fyllt och är födda eller senare, dvs. de som omfattas av det refor- merade ålderspensionssystemet (lagen [2006:1339] om ändring i lagen [1990:659] om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster) ska enbart ålderspensionsavgiften betalas (2 kap. 27 § socialavgiftslagen). Skatteutgiften avser särskild löneskatt. Inga socialavgifter för anställda som är födda eller tidigare För anställda som är födda eller tidigare, dvs. de som omfattas av det gamla ålderspens- ionssystemet (lagen [2007:1250] om ändring i lagen [1990:659] om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster), ska inga socialavgifter betalas (punkten 5 i övergångsbestämmelserna till socialavgiftslagen [2000:980]). Skatteutgiften avser särskild löneskatt. Av 7 kap. 1 § mervärdesskattelagen (1994:200) följer att mervärdesskatten för transport i skid- lift är nedsatt till . Transport i skidlift räknas som antingen idrottstjänst eller person- befordran. Transport i skidlift sker normalt med syfte att nyttja nedfarterna i skidanläggningen och därmed som utnyttjande av idrottsanlägg- ning. I de fall den som köper en transport i skid- lift inte utnyttjar nedfarterna i anläggningen, t.ex. då liftanläggningen är öppen , kan transportmomentet anses vara det dominerande, och transporten faller därför under kategorin personbefordran. Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. För restaurang- och cateringtjänster gäller nedsatt mervärdesskatt till enligt 7 kap. 1 § mervärdesskattelagen. Take-away inkluderas i denna post och ej i livsmedel. Ned- sättningen gäller för omsättning med undantag för den del som avser spritdrycker, vin och Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Enligt 7 kap. 1 § mervärdesskattelagen är skatte- satsen för rumsuthyrning nedsatt till . Nedsättningen gäller rumsuthyrning inom ramen för hotellrörelse eller liknande verksam- het samt upplåtelse av campingplatser. Den ned- satta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Nedsatt energiskatt för dieselbränsle i gruvindustriell verksamhet Enligt 6 a kap. 1 § 13 lagen om skatt på energi (1994:1776) gäller energiskattebefrielse för dieselbränsle som används för drift av andra motordrivna fordon än personbilar, lastbilar och bussar vid tillverkningsprocessen i gruvindustriell verksamhet. Beräkningen av skatteutgiften utgår från skattesatsen på diesel- bränsle i miljöklass 1. Nedsatt energiskatt på uppvärmningsbränslen inom industrin För industrin inom och utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter gäller enligt 6 a kap. 1 § 9 lagen om skatt på energi energiskattebefri- else för användning av fossila bränslen i tillverkningsprocessen. ut- görs av full energiskatt på bränslet. Nedsatt energiskatt på el som används inom industrin Energiskattesatserna på el följer av 11 kap. 3 § lagen om skatt på energi. El som används i till- verkningsprocessen i industriell verksamhet beskattas med /kWh. utgörs av normalskattesatsen på el. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Energiskattebefrielse på el vid deltagande i PFE inom industrin Särskild nedsättning av koldioxidskatt för uppvärmning inom industrin För energiintensiva industriföretag, som deltar i program för energieffektivisering (PFE) gäller befrielse från energiskatten på el (11 kap. 9 § 6–7 lagen om skatt på energi) . Detta innebär en ytterligare skattenedsättning från den tidigare nedsatta skattesatsen för el inom industrisektorn på /kWh. Den ytterligare skatteutgiften uppgår till /kWh. Lagen (2004:1196) om program för energieffektivisering upphörde att gälla , men gäller fortfarande för företag som före utgången av 2012 godkänts som deltagare i programmet. Därmed upphör skatteutgiften . Nedsatt koldioxidskatt för dieselbränsle i gruvindustriell verksamhet Enligt 6 a kap. 1 § 13 lagen om skatt på energi gäller koldioxidskattebefrielse för dieselbränsle som används för drift av andra motordrivna fordon än personbilar, lastbilar och bussar vid tillverkningsprocessen i gruvindustri- ell verksamhet. Befrielsen sänktes fr.o.m. från av koldioxidskatten. utgörs av full koldioxidskattesats. Nedsatt koldioxidskatt för uppvärmningsbränslen inom industrin utanför EU ETS För industrin utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS) gäller enligt 6 a kap. 1 § 9 b lagen om skatt på energi koldi- oxidskattebefrielse för använd- ning av fossila bränslen i tillverkningsprocessen i industriell verksamhet. Befrielsen sänktes fr.o.m. från av koldioxidskatten. utgörs av full koldi- oxidskattesats. Denna budgetproposition innehåller förslag till förändringar av storleken på nedsättningen av koldioxidskatten(se förslag till statens budget, finansplan m.m., avsnitt 6). Den särskilda nedsättningsregeln har slopats fr.o.m. . Skatteutgiften har därmed upphört att gälla. Enligt 9 kap. 9 § lagen om skatt på energi medgavs energiintensiva industriföretag nedsättning av koldioxidskatten, utöver den generella nedsättningen, om koldioxidskatten översteg av de framställda produkternas försäljningsvärde. För det överskjutande beloppet sattes skatten ned till . EU:s minimiskattesatser måste dock alltid respekteras. utgjordes av full koldioxidskattesats. Skattskyldiga med sjöinkomst under hela be- skattningsåret har enligt 67 kap. 3 § inkomst- skattelagen rätt till skattereduktion med om fartyget till övervägande del gått i fjärrfart och med om det gått i närfart. Om den skatteskyldige haft sjöinkomst under endast en del av året, ska reduktion medges för som sjöinkomst uppbärs. Enligt 3 § lagen om statlig fastighetsskatt (1984:1052) ska statlig fastighetsskatt betalas för lokaler i hyreshus. Fastighetsskatten på lokaler är en objektskatt som enbart träffar fastighetskap- ital. Eftersom intäkterna beskattas som inkomst av näringsverksamhet utgör fastighetsskatten (som är avdragsgill mot intäkterna), till den del den inte reducerar inkomstskatten, en skatte- sanktion. Enligt 3 § lagen om statlig fastighetsskatt ska statlig fastighetsskatt betalas på industrienheter. Fastighetsskatten på industrienheter är en ob- jektskatt som enbart träffar fastighetskapital. Eftersom intäkterna beskattas som inkomst av näringsverksamhet utgör fastighetsskatten (som är avdragsgill mot intäkterna), till den del den 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 inte reducerar inkomstskatten, en skattesankt- ion. Målet för näringspolitiken är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag (prop. 2014/15:1, utg.omr. 24 avsnitt 2.4, bet. 2014/15:NU1, rskr. 2014/15:68). De näringspolitiska insatserna ska även bidra till att uppnå målen i EU:s gemensamma strategi för tillväxt och sysselsättning, 2020. Ett tydligt sysselsättningsmål ska styra politiken. Antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka så mycket att når lägst arbetslöshet i EU . 3.5.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Utvecklingen i näringslivet påverkas av en rad faktorer. De indikatorer som används för att redovisa resultaten för näringspolitiken är följande: –internationella konkurrenskraft (relativ enhetsarbetskostnad och export- förmåga) –Näringslivets utveckling (antal sysselsatta, produktion, produktivitet och växande företag) –Förutsättningar för företagen att utvecklas (lagar och myndighetsregler, tillgång till kapital, förmågor och attityder till företagande) –Innovation bland svenska företag (näringslivets FoU, innovationsverksamhet i företagen och immaterialrätt). En stärkt konkurrenskraft åstadkoms genom en mängd olika insatser inom ett stort antal politik- områden. Hur konkurrenskraften för ett land utvecklas beror även på utvecklingen i omvärlden. Analogt med att konkurrenskraft påverkas av en mängd olika faktorer kan konkur- renskraft eller olika aspekter av den mätas på flera sätt. Här redovisas relativ arbetskrafts- kostnad och exportförmåga som indikatorer på den svenska konkurrenskraften. Den relativa enhetsarbetskostnaden speglar den sammantagna utvecklingen av produktivitet, lönekostnader och växelkurs i förhållande till de viktigaste konkurrentländerna. I har de relativa enhetsarbetskostnaderna sjunkit , vilket inneburit ett förbättrat konkurrens- läge i förhållande till konkurrentländerna. har dock de relativa enhetsarbets- kostnaderna ökat i , vilket kan förklaras av en svagare produktivitetsutveckling och en stärkt kronkurs. sjönk den relativa enhetsarbetskostnaden åter något. Exportförmåga mäts som den faktiska till- växten i exporten i förhållande till tillväxten på exportmarknader. Från början av 1990- talet och fram växte svensk export snabbare än exportmarknaderna, och därefter har exporten vuxit långsammare än exportmarknaderna. Även har exportförmågan utvecklats negativt. Den utveckling som skett delar med många andra länder i och . De länder som gått i motsatt riktning, med en export som växt betydligt snabbare än dess exportmarknader, är , och , men även har haft en positiv utveckling. Ökad sysselsättning i de svenska företagen Antalet sysselsatta i näringslivet växer snabbare än befolkningen i arbetsför ålder och var 2013 och 2014 över 3,3 miljoner personer. Antalet män som är sysselsatta i näringslivet är betydligt fler än antalet kvinnor. Antalet sysselsatta kvinnor har ökat snabbare än an- talet sysselsatta män. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 antalet sysselsatta män marginellt snabbare än antalet sysselsatta kvinnor. Det finns tecken på att utvecklingen med ökad sysselsättning i näringslivet bromsas till Tabell 3.4 Näringslivets utveckling följd av brist på kompetens. Många företag anger att de misslyckas med rekryteringar då de inte hittar den kompetens de efterfrågar. Antalet sysselsatta i näringslivet, 1000-tal Produktionen i näringslivet, index 2000=100 Arbetsproduktiviteten i näringslivet, index 2000=100 Antalet företag med positiv sysselsättningsutveckling relativt föregående år Antalet företag med positiv sysselsättning relativt föregående år per 1000 existerande Antalet snabbväxande företag per 1000 existerande Källor: SCB , SCB Nationalräkenskaperna, SCB FAD och egna beräkningar samt Tillväxtanalys. Produktivitetstillväxt kan bidra till att ett land stärker sin samlade konkurrensförmåga. Produktionen kan öka både genom att fler arbetar och att arbetet sker effektivare. Produktionen i det svenska näringslivet växer, och denna utveckling drivs både av att fler är sysselsatta och att produktiviteten ökar. Bakom ökningen av antalet sysselsatta i näringslivet finns en underliggande dynamik. Många företag ökar antalet sysselsatta som sysselsättningen minskar i ett stort antal andra företag. 10–av de befintliga företagen ökar antalet sysselsatta från till nästa. Det betyder att det är över 50 000 företag som ökar sin sysselsättning. är betydelsefulla för skapandet av nya arbetstillfällen, vilket bidragit till att snabbväxande företag har fått stor upp- märksamhet . Här definieras ett snabbväxande företag som ett företag som haft en genomsnittlig sysselsätt- ningstillväxt på i tre år.1 Antalet snabbväxande företag är relativt få (cirka 1 Detta gäller företag med minst tio sysselsatta i utgångsläget. För företag med färre än tio sysselsatta krävs att sysselsättningen ökar med minst sju personer. Metoden för beräkningarna bygger på Poldahl A., och . (2011), Identifiering av snabbväxande företag och gaseller, Fokus på näringsliv och arbetsmarknad , . 3 stycken per 1 000 företag) men de har ändå betydelse för skapandet av nya jobb. En annan viktig del i sysselsättningsdynami- ken är skapandet av nya företag och att företag som inte klarar konkurrensen läggs ner. Antalet nystartade företag har ökat trendmässigt över . , 2013 och 2014 var dock antalet nystartade företag lägre än . Förutsättningar för företagen att utvecklas Att skapa goda villkor för företagande är och har länge varit en viktig del i politiken, för att ge företagen bättre möjligheter att utvecklas. En del av den verklighet som företag möter är de lagar och myndighetsregler som företagen måste följa. genomför en enkätundersökning där de bland annat ställer frågor om huruvida företag upplever lagar och myndighetsregler som hinder för sin utveckling och tillväxt. Resultaten visar att av de tillfrågade småföretagen upplevde regler och myndighetsregler som ett stort hinder för utveckling och tillväxt. Detta är en marginell minskning . skedde en större minskning i andelen småföretagare som upplevde lagar och myndighetsregler som ett hinder. minskade andelen i alla branscher utom utbildning. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 3.5 Lagar och myndighetsregler som anger lagar och myndighetsregler som ett stort hinder för företagens utveckling och tillväxt Källa: , Företagens villkor och verklighet. För många företag är tillgång till finansiellt kapital en förutsättning för start, utveckling och tillväxt. Den främsta källan för tillförsel av finansiellt kapital till företagen är via banklån. Utvecklingen av den totala utlåningen till icke finansiella företag i visar på en liten ökning . Tabell 3.6 Företagens tillgång till kapital 1 Riskkapitalinvesteringar i tidiga skeden och tillväxtfaser. Riskkapital som investeras av riskkapitalbolag, inklusive flera av de offentliga riskkapitalaktörerna. Källa: och Tillväxtanalys. För att få lån krävs säkerheter, vilket t.ex. små nystartade företag med tillväxtambitioner ofta saknar. Då krävs andra former av kapitaltillförsel t.ex. i form av riskkapital (ägarkapital). De före- tag som erhåller riskkapitalinvesteringar är ofta tillväxtorienterade företag som har potential att bidra relativt starkt till utvecklingen i närings- livet, vilket gör att utvecklingen av riskkapitalin- vesteringar är intressant att följa även om de jämfört med lån står för relativt blygsamma be- lopp. Som tabellen visar kan omfattningen av riskkapitalinvesteringarna variera . Det beror bland annat på att det är under peri- oden genomförda investeringar, och inte stocken investerat kapital, som avses. Omfattningen av riskkapitalinvesteringarna kan delvis förklaras av konjunkturen. Riskkapitalinvesteringarna mins- kade men steg åter något . Enligt Tillväxtanalys har de privata riskkapitalinvesteringarna minskat , medan de offentliga istället har ökat något. Befolkningens attityder till företagande kan också ha betydelse för hur företagen utvecklas. Även befolkningens förmåga att driva företag har betydelse, liksom tilltron till den egna för- mågan. Att mäta attityder och förmågor är dock svårt, och det närmaste man kan komma är genom enkätundersökningar direkt till enskilda Det är i stort sett bara genom enkät- undersökningar som information om upplevda attityder och förmågor kan erhållas. Tabell 3.7 Förmågor och attityder till företagande Andel av befolkningen, 18–, procent Som tror att de skulle klara av att starta Som helst vill vara företagare Källa: , Entreprenörskapsbarometern. Andelen personer i som tror sig klara av att starta ett företag är , vilket är något högre än vid mätningen som gjordes 2004. Även andelen i befolkningen som anger att de helst skulle vilja vara företagare har ökat från 2012. Både när det gäller tilltron till den egna förmågan att starta företag och viljan att vara företagare är andelen högre bland män än bland kvinnor. Skillnaden i svar mellan män och kvinnor skulle delvis kunna förklaras av de föreställningar som finns om vad företagande är och om vilka branscher som har framtidspotential. De resultat som finns till- gängliga, , innebär dock ett så långt tidsspann att resultaten bör tolkas med försiktighet. Innovation bland svenska företag För att främja innovation genomför bland annat staten, kommuner och privata företag olika typer av innovationsinsatser, i varierande storlek och på olika samhällsnivåer. Det är dock svårt att mäta utvecklingen på innovationsområdet, eftersom innovation är ett brett begrepp som innefattar ett stort antal aktiviteter och utfall. För att kunna ge en bild över utvecklingen redo- visas därför ett antal mått som speglar olika delar av utvecklingen. Forskning och utveckling (FoU) är en viktig innovationsdrivare inom många verksamheter. Nedan visas näringslivets utgifter för FoU som andel av bruttonationalprodukten (BNP), för att visa hur FoU-insatserna i näringslivet utvecklas . Näringslivets FoU-utgifter som andel av BNP minskade , men ökade åter något . Tabell 3.8 Näringslivets FoU Utgifter som andel av BNP, procent Företagens utgifter för egen FoU FoU är helt centralt för vissa verksamheter, medan andra verksamheter utvecklas med hjälp av helt andra former av innovationsrelaterade aktiviteter. Nedan redovisas andelen företag med innovationsverksamhet för att ge en mer hel- täckande bild. Innovationsverksamhet kan före- komma i olika former, t.ex. produkt- och processutveckling, utveckling av företagets organisation eller förändring i marknadsföringen av produkter. Tabell 3.9 Innovationsverksamhet i företagen varav samarbete med leverantör3 varav samarbete med kunder eller varav samarbete med universitet eller Andel av de produktinnovativa företagens omsättning som kommer från, för företaget, nya produkter varav nya även för företagets marknad 1I denna undersökningsomgång har näringsgrenar som inte funnits med i tidigare års undersökningar tillkommit.