prop · H3031d24 · 2015-09-21 00:00:00 — För att bl.a. i syfte att få tillräcklig flexibilitet i bildande eller avveckling av sådana samarbeten bör regeringen bemyndigas att låta förvärva aktier eller andelar i eller bilda företag respektive sälja aktier eller andelar i eller avveckla företag inom ramen för den egna verksamheten i den utsträckning det bedöms behövas för effektivt genomförande av uppdraget och i syfte att begränsa affärsrisken. har tidigare (prop. 2005/06:1, bet. 2005/06:TU1, rskr. 2005/06:81) bemyndigat regeringen att besluta om bildande av bolag inom ramen för och genom beslut om budget- propositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 22, bet. 2014/15:TU1, rskr. 2014/15:86) anpassat formuleringen till 8 kap. 3 och 4 §§ budgetlagen (2011:203). Den nya for- muleringen förtydligar att bemyndigandet för omfattar även andra former av företag än aktiebolag och undanröjer en oklarhet som tidigare funnits. behöver inom ramen för sin affärsverksamhet teckna ansvarsförsäkringar hos enskilt försäkringsbolag. Regeringen har tidigare gett tillstånd att försäkra sig hos enskilt försäkringsbolag för att täcka ansvars- risker i verksamheten. Regeringen gör bedöm- ningen att båda dessa åtgärder är lämpliga för att begränsa risken i den berörda verksamheten. väntas 2015 fortsatt ha ett betydande likviditetsöverskott som föranleds av att pensionsskulden som reserveras i balansräkningen är betydligt större än behovet av kapital för att finansiera verksamheten inklusive anläggningstillgångar. löste in del av pensionsskulden som avser pensionärer, fribrev och livräntor. Liksom övriga affärsverk har möjlighet att sätta in kassamässigt överskott på räntebärande konto i eller i affärsbank. Medlen ska placeras räntebärande och förbehållas placeringar med låg risk, vilket 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 inkluderar statsgaranterade skuldebrev och certifikat samt obligationer med vissa förbehåll avseende bl.a. kreditvärdighet hos motparten enligt regeringens beslut. Regeringens förslag: Investeringsplanen för –2019 godkänns. Skälen för regeringens förslag: Luftfarts- verkets investeringsplan för perioden –2019 uppgår till totalt , vilket är i linje med behovet av långsiktig årlig investe- ringsnivå på . har prognosen ökat på grund av en tillfällig anpass- ning till aktualiserat behov av vissa investeringar kopplade till primärradar avseende sydöstra luftrum. bedriver ett pågående internat- ionellt samarbete avseende kontinuerlig utveckling av flygledningssystemet (COOPANS, COOPeration between ANS- providers) mellan leverantörer av flygtrafiktjänst som har samma typ av utrustning och samma systemleverantör, . RTC, Remote Tower Center, är ett system för att effektivisera driften av flygtrafiktjänst vid framför allt små och medelstora flygplatser genom s.k. fjärrstyrda torn för att leda och över- vaka trafik utan att flygledare är placerade i flyg- platsernas tornbyggnader. Implementering av projektet pågår i och avseende flygtrafikledningsfunktioner, displayer, för kameror m.m. Planerade investeringar avser dels åtgärder kopplade till driftssättningen som ägde rum , dels fortsatt utveckling av systemet. Investeringsplanen innehåller dessutom projekt avseende alternativa anläggningar för kontroll- centralerna i och (contingency) i syfte att säkerställa kapacitet i händelse av att ordinarie anläggningar slås ut, liksom anskaffning av s.k. primärradar (, Primary Surveillance Radar Terminal Area och ev. till sydöstra luftrum) som behövs som back-up till den normala radarövervakningen, liksom ett system för hantering av aeronautisk information (ADQ). Utöver vad som anges ovan inkluderas i inve- steringsplanen ersättningsinvesteringar för modernisering och utbyte av äldre system. Det gäller såväl utbyte av radiostationer i norra (VHF) som ersättning av nationellt nätverk för kommunikation mellan olika opera- tiva enheter och anläggningar, såsom radarstat- ioner och radio och huvudbildskärmar i trafik- ledningssystemet TOPSKY. Övriga investeringar avser främst in- vesteringar i byggnader, huvudsakligen i form av ersättningsinvesteringar för att bevara befintliga anläggningar inklusive utbyte av system såsom kraftmatning och ventilation. Därutöver ingår i posten it, bl.a. en uppgradering av affärssystemet samt en ny integrationsplattform (kommuni- kation mellan olika databaser), liksom nytt eller uppgraderat beslutsstödssystem. Regeringen delar bedömning avseende de prioriteringar som bör göras för att möta investeringsbehov . Mot denna bakgrund föreslår regeringen att investeringsplanen godkänns. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.81 Investeringsplan för Primärradar (PSR), m.m. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Politiken för informationssamhället omfattar områdena informationsteknik (it) inklusive elektronisk förvaltning, elektronisk kommuni- kation, post samt grundläggande betaltjänster. Åtgärder och resultat med koppling till it- området följs upp och redovisas även inom andra utgiftsområden. () är sektors- och tillsynsmyndighet inom områdena elektronisk kommunikation och post. Myndighetens uppgift är bl.a. att meddela tillstånd och utöva tillsyn över operatörerna på marknaderna för elektro- nisk kommunikation och post samt att inom ramen för sitt sektorsansvar följa och främja utvecklingen inom dessa områden. har som uppgift att stödja och samordna den offentliga sektorns behov av säkra metoder för elektronisk identifi- ering och underskrift (e-legitimationer) i den offentliga förvaltningens e-tjänster. Inom politiken för informationssamhället finns även ett antal kommittéer och forum, bl.a. (dir. 2012:04) och Bredbandsforum (dnr N2010/02461/ITP). Delegationen för e-förvaltning, E-delegat- ionen, (dir. 2009:19) avslutade sitt arbete . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom politiken för informationssamhället 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med 2:4 Informationsteknik och telekommunikation 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk 2:6 Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk Summa Politiken för informationssamhället 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. uppgick de totala utgifterna inom politiken för informationssamhället till . Prognosen avse- ende de totala utgifterna uppgår till . Huvudorsaken till sänkning är främst att kanalisationsstödet och den medfinansiering som PTS tidigare hanterat för kanalisations- stödet och landsbygdsprogrammet har löpt ut. Fortsatta medel för bredbandsutbyggnad han- teras inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel samt utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Regeringens förslag till anslag 2016 för poli- tiken för informationssamhället uppgår till sammanlagt . , 2018 och 2019 beräknas anslagen till sammanlagt , respektive . 4.3 Mål för området Målet för it-politiken är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjlig- heter (prop. 2011/12:1, utg. omr. 22, bet. 2011/12:TU1, rskr. 2011/12:87). Ett delmål är att elektroniska kommunikat- ioner ska vara effektiva, säkra och robusta samt tillgodose användarnas behov. De elektroniska kommunikationerna ska i första hand tillhanda- hållas genom en väl fungerande marknad, men staten ska ha ett ansvar på områden där allmänna intressen inte enbart kan tillgodoses av mark- naden (prop. 2014/15:1, utg.omr. 22, bet, 2014/15:TU1, rskr. 2014/15:86). Ett delmål är att ska ha bredband i världsklass. Alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska sam- hällstjänster och service via bredband (prop. 2009/10:193, bet. 2009/10:TU18, rskr 2009/10:297). Målet för postsektorn är att det ska finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet som upp- fyller de krav som anges i postlagen (2010:1045) (prop. 2014/15:1, utg.omr. 22, bet, 2014/15:TU1, rskr. 2014/15:86). Målet för politiken för de grundläggande betal- tjänsterna är att alla i samhället ska ha tillgång till grundläggande betaltjänster till rimliga priser (prop. 2006/07:55, utg. omr. 22, bet. 2006/07:TU16, rskr. 2006/07:205). 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 4.2 Mål för området Målet för it-politiken är att ska vara Målet för postsektorn är att det ska finnas en Målet för politiken för de grundläggande bäst i världen på att använda posttjänst av god kvalitet i hela landet som betaltjänsterna är att alla i samhället ska ha digitaliseringens möjligheter (prop. uppfyller de krav som anges i postlagen tillgång till grundläggande betaltjänster till 2011/12:1, utg. omr. 22, bet. 2011/12:TU1, (2010:1045) (prop. 2014/15:1, utg. omr. rimliga priser (prop. 2006/07:55, utg. omr. 2011/12:87). bet, 2014/15:TU1, rskr. 2014/15:86). 2006/07:TU16, rskr. 2006/07:205). Ett delmål är att elektroniska kommunikationer ska vara effektiva, säkra och robusta samt tillgodose användarnas behov. De elektroniska kommunikationerna ska i första hand tillhandahållas genom en väl fungerande marknad, men staten ska ha ett ansvar på områden där allmänna intressen inte enbart kan tillgodoses av marknaden 2014/15:1, utg. omr. 22, bet, 2014/15:TU1, rskr. 2014/15:86). Ett delmål är att ska ha bredband i Alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband (prop. 2009/10:193,utg. omr 22, bet. 2009/10:TU18, rskr 2009/10:297). 4.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder En rad olika faktorer påverkar utvecklingen inom informationssamhället. Politikens bidrag inom detta område är ofta svår att mäta och avgränsa från effekterna av andra offentliga och privata insatser. De viktigaste indikatorerna för att redovisa resultaten inom it-politiken är föl- jande: –Andel individer som använt internet i stort sett respektive som aldrig använt internet. –Andel individer som använt internet för att hämta information från myndigheters webbplatser samt som använt internet för att ladda ned blanketter från myndigheters webbplatser. –med minst tio anställda respektive företag med 1–9 anställda som använt internet för att söka information från myndigheters webbplatser. –Täckning i hela landet av tal och data via mobilnäten (yttäckning och befolknings- täckning) på /s, /s och /s. –Årsutveckling av pris per abonnemang för fast bredband minst /s samt årsutveckling lägstapris snittanvändare mobila samtalstjänster. –Andel hushåll och företag som har tillgång till bredband om minst /s och /s respektive antal hushåll och företag som saknar tillgång till bredband om minst /s. Några indikatorer är relativt nya, varför de historiska tidsserierna i dessa fall är korta, vilket framgår av tabell 4.3. Indikatorn andel hushåll och företag som har tillgång till bredband om minst /s är ny sedan budget- propositionen . För indikatorn andel företag med minst tio anställda respektive före- tag med 1–9 anställda som använt internet för att söka information från myndigheters webbplatser finns inga data . Regeringen ser behov av vidareutveckling av indikatorer för e-förvaltning. I () under- sökning Privatpersoners användning av datorer och internet har målgruppen utökats till åldersgruppen 16–. Då längre tidsserie saknas för denna indikator redovisas 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 även den tidigare åldersgruppen, 16–, se tabell 4.3. Målet för it-politiken kan också delvis mätas genom de internationella index och rankingar som finns för it-området. Dessa studier jämför länders förutsättningar samt investeringar och användning av it men visar inte genomslag på ekonomi eller sysselsättning vilket också kan vara av intresse (se mer i avsnitt 4.4.2). För området robusthet och säkerhet har lämpliga indikatorer ännu inte kunnat identi- Det finns därför ett fortsatt behov av utvecklingsarbete inom detta område. Inom områdena post och grundläggande betaltjänster följs utvecklingen upp genom kvalitativa bedömningar. Regeringen har ett ansvar för att se till att alla har tillgång till posttjänster och grundläggande betaltjänster. Om det finns indikationer på att så inte är fallet, ansvarar regeringen för att åtgärda detta bl.a. genom insatser från PTS som är ansvarig myndighet för dessa områden. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 4.3 Indikatorer för måluppfyllelse – it-politik Individer, andel (%) av befolkningen (kvinnor/ män) som: använt internet i stort sett använt internet i stort sett aldrig använt internet () aldrig använt internet () använt internet för att hämta information från myndigheters hemsidor () använt internet för att hämta information från myndigheters hemsidor () använt internet för att ladda ned blanketter från myndigheters hemsidor () använt internet för att ladda ned blanketter från myndigheters hemsidor () Företag andel (%) (minst 10 anställda/ 1–9 anställda), som: använt internet för att söka information använt internet för att hämta blanketter Mobiltäckning i hela landet (yttäckning/ befolkningstäckning (%): Prisutveckling (inkl. rabatter) Förändring pris/abonnemang fast bredband minst /s, augusti – augusti (%) Förändring pris/abonnemang fast bredband minst 100/10 bit/s, juni – juni (%) mobila samtalstjänster, (%) Förändring lägstapris mobilt 100 samtal 2GB data/mån, augusti – augusti (%) Andelen hushåll och företag som har tillgång till bredband om minst /s Andelen hushåll och företag som har tillgång till bredband om minst /s Antal hushåll och företag som saknar tillgång till bredband om minst /s Källor: SCB, PTS Prisutvecklingen på mobiltelefoni och bredband 2014, PTS Bredbandskartläggning 2014 1Avser den sammanlagda täckningen för , Tele2, TeliaSonera och Tre för handburen terminal utomhus. 2Avser den sammanlagda täckningen för Net1, , Tele2, TeliaSonera och Tre för handburen terminal utomhus. 3Avser den sammanlagda täckningen för , Tele2, TeliaSonera och Tre för handburen terminal utomhus. 4Avser den sammanlagda täckningen för , Tele2, TeliaSonera och Tre för handburen terminal utomhus. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Den nationella statistiken visar att individer och företag i blir generellt sett bättre på att utnyttja digitaliseringens möjligheter. Enligt SCB:s årliga it-undersökningar har personers och företags användning av internet inklusive e- förvaltning ökat generellt. Bland 16–85-åringar i har , ca 7,1 miljoner personer, tillgång till internet i hemmet och möjlighet att koppla upp sig. Det är vanligt att använda internet utanför hemmet eller arbetsplatsen. Totalt av befolkningen i åldern 16–har använt en smart telefon för mobil inter- netanslutning. De vanligaste användnings- områdena är e-post och att söka information om varor och tjänster. Det är också vanligt att titta på nyhetssajter och att använda internetbank (se tabell 4.3). SCB:s it-statistik visar att företagens använd- ning av it framför allt hänger ihop med storlek och bransch, men att de regionala skillnaderna är små. Av företag med tio anställda eller fler har tillgång till internet. Bland de minsta företagen, noll anställda, är siffran . Tillgången till både bredband och mobiltäck- ning har ökat generellt sett (se mer under respektive rubrik). Regeringen bedömer att utvecklingen mot att nå det it-politiska målet att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjlig- heter utmanas av att andra länder går starkt framåt. I en internationell jämförelse utförd av (), har tredje högsta poäng av 143 länders Index. I Digital Economy and Society Index, rankas som nummer 2 av EU:s 28 medlemsländer. Dessa jämförelser ger en likartad bild av att fortsatt hör till världens absolut mest framstående länder i it-relaterade frågor. Emellertid visar detaljerna i dessa index också att tappar indexpoäng medan många länder går framåt. Regeringens ambition är att alla som vill ska kunna vara digitalt delaktiga, dvs. kunna använda de möjligheter som digitaliseringen erbjuder (dnr N2011/00342/ITP). I SCB:s undersökning Privatpersoners användning av datorer och internet 2014 framgår att av befolkning i åldern 16– använder internet (siffran för åldern 16–är ) (se tabell 4.3). Detta är en viss ökning . Andelen som aldrig använt internet har dock ökat något, särskilt bland utrikes födda. De främsta anled- ningarna till att kvinnor och män aldrig använt internet är att de anser att de inte behöver internet eller att de inte vet hur man gör. Av dem som deltagit i SCB:s undersökning uppgav att de har någon form av funktionsnedsättning. av dessa, knapp en procent av hela befolkningen, upplever att de har stora svårigheter att använda datorer och internet på grund av sin funktions- nedsättning. Denna siffra har sjunkit något . PTS har på regeringens uppdrag genomfört en förstudie om en it-supporttjänst för personer med funktionsnedsättning (dnr N2014/05453/ITP). Därtill har Digitaliserings- kommissionen lämnat ett delbetänkande, Gör – digital kompetens (SOU 2015:28), med bl.a. förslag om insatser för ökad digital kompetens bland invånarna. Förslagen bereds inom . Regeringens Användningsforum arbetar med hur universell utformning ska kunna vara utgångspunkten för all utveckling av it-tjänster och -produkter, så att användbarhets- och till- gänglighetsperspektivet tas hänsyn till redan från början i utvecklingsprocessen. Det är fortsatt ingen större skillnad i användning av internet inklusive e-förvaltning mellan kvin- nor och män. Användningen har ökat bland både kvinnor och män jämfört med (se tabell 4.3). I den äldsta åldersgruppen, 75–, är dock skillnaden mellan kvinnor och män större. Andelen kvinnor som använt dator nästan utgjorde och män . Andelen kvinnor som använt internet nästan utgjorde och män . Totalt sett har andelen både kvinnor och män som aldrig använt internet ökat något . Skillnaden mellan kvinnor och män i åldern 16–har ökat. Andelen kvinnor i it-yrken ligger kvar på och män på , enligt SCB. Samma könsfördelning gäller för andelen utexaminerade kvinnor respektive män från it- utbildningar på universitet och högskolor, enligt statistik från . Denna siffra har varit . Generellt gäller enligt SCB:s undersökning Företagens användning av it 2015 att andelen företag med miljöpolicy som syftar till att minska resandet genom resfria möten ökar med företagens storlek. Av företag med fler än 10 anställda hade knappt en tredjedel av företagen en sådan policy. För företag med 1–9 anställda uppgick andelen till knappt en femtedel. Resultatet är i linje med undersökning. Mönstret är detsamma sett till andelen företag som har miljöpolicys för energiförbrukning vid användningen av it, krav på att leverantörer är miljöcertifierade samt ta hänsyn till energi- förbrukningen vid val av system eller hårdvara. Det är vanligare bland större företag jämfört med mindre att ha sådana policys. Förordningen (2009:907) om miljöledning i statliga myndigheter anger att myndigheterna så långt det är möjligt ska använda energieffektiv it för att miljöanpassa verksamheten. Av Natur- vårdsverkets rapport i staten 2014 framgår att av myndigheterna anger att de använt it för att minska energianvänd- ningen. It används i mycket stor utsträckning för att minska antalet tjänsteresor av myndighet- erna. Andelen som uppger detta uppgår till . Nivåerna är i paritet med undersökning. Regeringen har i regleringsbrevet uppdragit åt att under innevarande år driva vidare projektet möten i myn- digheter (REMM). Projektet samlar ett tjugotal myndigheter men kunskaper och erfarenheter kan spridas till en vidare krets av myndigheter. Den centrala tilldelningen av domännamn och IP-nummer styrs av for Assigned Names and Numbers (ICANN) i en modell av flerpartssamverkan där representanter för länder, näringsliv och civilsamhället lämnar råd till ICANN som fattar beslut om tilldelning av toppdomäner, t.ex. .com. deltar genom representation i (). Med internets växande betydelse ökar intresset för internets globala förvaltning och engagerar allt fler länder och aktörer runt om i 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 En fråga som en del länder driver är om internets globala förvaltning fortsatt ska ske i flerpartssamverkan eller övergå till en enbart mellanstatlig modell. Detta diskuteras i möten inom ramen för bl.a. Internationella teleunionen (ITU) och . Beslutet av att överväga en överlämning av sitt resterande inflytande över internets s.k. rot-zon utgör ett stöd för att främja modellen med flerpartssamverkan. Med ICANN:s organisatoriska stöd arbetar intresserade parter med att formulera förslag om en framtida ordning för hanteringen av internets rot-zon. Förslag ska överlämnas till . För att använda internet krävs bl.a. att varje ansluten enhet (dator, skrivare etc.) kan adresseras med en unik adress, s.k. internetprotokolladress (IP-adress). Adresser i version fyra av internetprotokollet (IPv4) håller globalt på att ta slut och det är nödvändigt att genomföra en övergång till IP version 6 (IPv6). Detta framhålls av Europeiska kommissionen (KOM[2008] 313) och PTS. PTS rapporterar löpande hur myndigheters införande av IPv6 utvecklas (). var av alla myndigheter tillgängliga med IPv6 för någon av tjänsterna e- post, DNS (domännamnssystem) och webb medan var tillgänglig för alla tre tjänsterna. PTS har på uppdrag av regeringen tagit fram en vägledning för organisationer som ska införa IPv6 och följer utvecklingen av myndigheters arbete med att göra sina webbplatser tillgängliga för IPv6. PTS undersökning visar att åtta av tio myndigheter har infört IPv6 för någon del av sin externa kommunikation. Emellertid återstår att införa IPv6 för många myndigheter. Enligt SCB:s it-undersökning har andelen individer som på något sätt använt myndigheters webbplatser ökat något . placering i olika internationella benchmarkingstudier varierar mellan nionde och 28:e plats. En svag men tydlig fallande trend kan skönjas. Innovativa och samverkande digitala lösningar Innovativa och samverkande digitala lösningar ska bidra till en enklare vardag för medborgare 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Flera av de myndigheter som är representerade i E-delegationen har därför tilldelats medel av regeringen för att utveckla digitala lösningar för att stödja livshändelserna5 Att bli efterlevande, Föräldraskapsbekräftelse, Gå till arbete, Nyanländ och Väntar och får barn. Regeringen stödjer utvecklingen och använd- ningen av gemensamma digitala lösningar såsom e-handel, e-legitimationer, Mina meddelanden och digitala arkiv. () har i uppdrag att främja arbetet med e-handel i staten samt följa upp och verka för användning och realisering av ekonomiska nyttor med hjälp av e- handel (dnr N2015/01135/EF). Intresset för e- beställningar var fortsatt högt men anslutningen av leverantörer för att möjliggöra elektroniska beställningar gick långsamt. ESV har haft i uppdrag att analysera konse- kvenser av eventuellt införande av ett krav på e- fakturering för fakturor som skickas till staten och till övrig offentlig sektor (dnr N2015/00739/EF). ESV bedömer i sin rapport (ESV 2015:44) från att ett lagkrav på varu- och tjänsteleverantörer att skicka elektro- nisk faktura till offentlig sektor är bra och nöd- vändigt för att realisera den potential som ligger i ökad elektronisk fakturering. finns det mer än sju miljoner e- legitimationer utfärdade i , vilket innebär att en stor andel av befolkningen använder eller har tillgång till e-legitimationer. Internationellt sett är detta en hög siffra. Användningen av e- legitimationer i offentlig sektors e-tjänster ökar snabbt. ökade antalet transaktioner . Dagens avtal om tjänster för elektronisk identifiering i offentlig sektor kan som längst användas till . arbetar med att ansluta myndigheter och leverantörer till Svensk e-legitimation, en ny modell för försörjning av offentlig sektors behov 5 Med livshändelse avses en händelse som inträffar i en medborgares liv, som leder till att något behöver hanteras. Tjänster i samband med detta kan involvera många aktörer, dvs. myndigheter, kommuner, landsting och privata aktörer. av enkel och säker elektronisk identifiering och underskrift. Regeringen har i budgetpropositionen satt upp målet att mellanstora och större myndigheter ska ha anslutit relevanta meddelandeflöden till Mina meddelanden .