prop · H3031d18 · 2015-09-21 00:00:00 — Internationella vetenskapstävlingar syftar till att stimulera elevers lärande inom tävlingens veten- skapliga område, öka elevers intresse för vidare studier och stödja internationellt samarbete och utbyte för lärare och elever. Staten ger via statsbidrag för den typen av tävlingar. Det finns ett stort intresse för deltagande i internationella vetenskapstävlingar. Regeringen avser att bredda möjligheten till deltagande i internationella vetenskapstävlingar och avser även att införa möjligheten att få stats- bidrag för att anordna internationella veten- skapstävlingar. Regeringen föreslår att sats- ningen utökas med och beräknar för samma ändamål –2019, utöver de medel som regeringen fördelar till för detta ändamål. 9.4Vuxenutbildning – ett nytt kunskapslyft Utbildning ska vara tillgängligt för alla genom hela livet. innebär en betydande ambitionshöjning när det gäller vuxnas lärande vad avser både fler platser och högre kvalitet inom utbildning för vuxna. För att öka syssel- sättningen är det av stor vikt att de som söker arbete ges möjlighet till utbildning som ökar deras anställningsbarhet. Samhället har ett ansvar för att se till att det finns tillräckligt med utbild- ningsmöjligheter som personer som behöver stärka sin ställning i arbetslivet också själva bär ett ansvar för att använda och förvalta dessa möjligheter. Ett aktivt arbetssökande är vanligtvis en förut- sättning för att individen ska hitta ett nytt jobb men ibland behövs därutöver insatser som stärker den enskildes jobbchanser, t.ex. genom utbildning, arbetspraktik och subventionerade anställningar. Utbildningsinsatser syftar till att stärka 9.3.4IB-utbildning och utlandssvenska individens chanser att få ett jobb och därigenom har i enlighet med regeringens förslag beslutat att avskaffa regeringens möjlighet att besluta att en internatskola ska ha ställning som riksinternatskola (propositionen Vissa frågor om utlandssvenska elevers utbildning i , prop. 2014/15:39, bet. 2014/15:UbU5, rskr. 2014/15:109). I och med detta beslut kommer även regelverket för statsbidrag för de nuvarande riksinternatskolorna att förändras. Dessa föränd- ringar kommer att innebära en besparing i stats- budgeten som uppgår till 2016 och beräknas uppgå till 2017, 2018 och därefter . Förändringarna i regelverket för statsbidraget kan komma att innebära att fler elever än tidigare kommer i fråga för statsbidraget för utbildning som leder fram till International Baccalaureate (IB). Den ökade kostnaden för statsbidraget bedöms uppgå till 2016 och till . bidra till lägre arbetslöshet. Sådana insatser bidrar till att bryta passivitet genom att individen går från arbetslöshet till utbildning som individens kompetens och kunskaper utvecklas. Effekterna av utbildningsinsatserna kan variera mellan olika grupper av individer och beroende på insatsens syfte och utformning. För att kunna ge fler människor möjlighet att ta del av utbildning som skapar vägar in i arbets- och samhällslivet vill regeringen fortsätta och öka sina satsningar på ett stadigvarande kun- skapslyft med permanenta utbildningsplatser inom och folkhögskolan samt när det gäller såväl allmänna ämnen som yrkes- ämnen inom vuxenutbildning (komvux). Dessutom aviserade regeringen ekonomiska vårproposition (prop. 2014/15:100) en utökning av resurserna för högskoleutbildning i hela landet. ska ge människor chans att utbilda sig för att kunna få ett jobb, omskola sig till ett nytt yrke, få behörighet till högre utbild- ning, vidareutbilda sig för bättre karriärmöjlig- heter och bilda sig för ökat deltagande i sam- hällslivet eller för personlig utveckling. I en globaliserad värld där arbetsmarknaden ständigt förändras krävs en kraftigt utbyggd vuxenutbildning som ger människor möjlighet till återkommande utbildning. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 stärker konkurrenskraft och förbättrar samhällets omställningsförmåga. är därför centralt för att nå regeringens mål om att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020. Vuxenutbildningen kan även vara av avgö- rande betydelse för nyanlända kvinnor och män, inte bara för att de ska lära sig det svenska språket utan även för att de ska få en utbildning som leder till arbete eller kunna komplettera en tidigare utbildning. Till räknas även de insatser som görs inom utbildning i svenska för invandrare (sfi) och inom folkbild- ningen (se utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid när det gäller studie- förbund). Andra delar av vikt för kunskaps- lyftets funktionalitet är bl.a. studiestödssystemet (se utg.omr. Jämställdhetsarbetet ska bedrivas aktivt Regeringens mål är att kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning. I komvux och , som omfattas av , är det av central betydelse att de insatser som genomförs präglas av ett aktivt jämställdhetsarbete. Trots de åtgärder som vidtagits är det svårt att bryta de könsbundna utbildningsvalen. Därför behöver jämställdhetsarbetet fokusera på att ge kvinnor och män förutsättningar att göra medvetna utbildningsval. Regeringen arbetar aktivt för att utveckla arbetet med jämställdhetsintegrering. I programmet Jämställdhetsintegrering i statliga myndigheter (JiM) medverkar bl.a. , och Myndigheten för . Syftet är att stärka och vidareutveckla myndigheternas verksamhet så att de ännu bättre bidrar till att uppnå de jämställdhetspolitiska målen. 9.4.1Rätt till komvux för grundläggande och särskild behörighet I takt med att andelen jobb som enbart kräver kort tidigare utbildning minskar kraftigt blir utbildning allt viktigare. Att ha en gymnasieutbildning är avgörande för att varaktigt kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Det finns ett tydligt samband mellan utbildningsnivå och sysselsättning där kvinnor och män utan en fullgjord gymnasieutbildning är arbetslösa i högre utsträckning än personer med gymnasial eller högre utbildning. Vuxna utan gymnasieutbildning riskerar att långsiktigt fastna i en utsatt position på arbetsmarknaden, ofta präglad av större risk för arbetslöshet, otrygga anställningsförhållanden och låg lön. Människors vilja att läsa vidare vid universitet eller högskola eller yrkeshögskola ska inte heller bromsas av brist på platser inom komvux. Det ska vara god tillgång på kurser inom komvux som gör det möjligt för individen att kvalificera sig för vidare studier. Regeringen avser därför att återkomma med förslag om en rätt till behörighetsgivande kurser inom komvux. En sådan rätt skulle stärka människors position på arbetsmarknaden och i samhällslivet i stort som den skulle ge arbetsgivare bättre möjlighet att få efterfrågad kompetens. En rätt till komvux för behörighet till olika eftergymnasiala utbildningsformer är en av de största satsningarna på vuxenutbildning som gjorts . Satsningen innebär en betydande ambitionshöjning när det gäller tillgången till ett livslångt lärande. Skolväsendet bör stå öppet för alla oavsett ålder. Med den nämnda rättigheten tar regeringen ett stort steg för att göra gymnasial utbildning till en självklar möjlighet för alla vuxna. Rättigheten bör införas . För ändamålet beräknar regeringen . Regeringen avser att återkomma om reformens närmare utformning och kompensation till kommunsektorn. Utöver den ovan nämnda kommande satsningen på en rätt till behörighetsgivande kurser inom komvux föreslår regeringen att medel avsätts för fler utbildningsplatser inom komvux, varav en stor andel föreslås gå till den statligt finansierade yrkesinriktade gymnasiala vuxenutbildningen (yrkesvux). Vidare föreslås en utbyggnad av och fler utbildningsplatser inom folkhögskolan. innebär även fler utbildningsplatser inom högskolan enligt vad som aviserades ekonomiska vårproposition. Tillsammans med regeringens jobbsatsning och inklusive de platser som följer av beslutad budget , handlar det totalt om drygt 55 000 jobb och utbildningsplatser . Drygt 11 000 utbildningsplatser är, vilket också framgår av tabellen nedan, avsedda för utbildning för personer inom ramen för arbetsmarknadsreformer, bl.a. traineejobb och utbildningskontrakt. Utöver de utbildnings- platser som redovisas i tabellen tillkommer i regeringens jobbsatsning insatser inom arbetsmarknadspolitiken, se utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Tabell 9.1 Antal utbildningsplatser –20194 Trainee5 (20 ) Komvux – en satsning på allmänna ämnen Som ovan nämnts är avsikten att en rätt till behörighetsgivande kurser inom komvux ska införas . För att ge kommunerna bättre förutsättningar att anpassa och dimensionera sin vuxenutbildning utifrån den nya rättigheten 4En utbildningsplats kan bestå av fler individer. 5Utbildningskomponenten inom traineejobb. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 föreslår regeringen en satsning på fler utbildningsplatser inom allmänna ämnen i komvux . Satsningen innebär att kommunerna ges resurser att anpassa organisationen innan den nämnda rätten till komvux införs. Regeringen föreslår att , motsvarande 4 850 nya helårsplatser inom komvux, avsätts för ändamålet . Regeringen föreslår även medel för de tillkommande utgifterna för studiestöd (se utgiftsområde 15). Yrkesvux – viktigt för jobb och omställning Statsbidragssatsningen yrkesvux syftar till att motverka brist på arbetskraft med yrkes- utbildning och att nå de grupper som saknar gymnasieutbildning eller har en gymnasial yrkesutbildning som behöver kompletteras. Yrkesvux har därför kommit att bli en viktig komponent för arbetslivets kompetens- försörjning och utbildar till många yrken där det nu råder brist på personer med rätt kompetens. Detta gäller såväl inom välfärden, som bl.a. står inför nya utmaningar när andelen äldre i befolkningen blir allt större, som inom många andra branscher där ny kompetens efterfrågas. Yrkesvux kan här bidra till att förbättra matchningen mellan arbetssökande och arbetsgivare samt fungera som en omställnings- utbildning för många individer. Yrkesvux kan också bidra till att stärka kompetensen bland arbetslösa och därmed förbättra deras förutsättningar att få ett arbete. Inom yrkesvux finns behov av att i vissa avgränsade sammanhang prioritera elever inom sfi och komvux eller särskild utbildning för vuxna (särvux) på grundläggande nivå. Dessa elever har sällan möjlighet att delta i yrkesvux. har de ofta kort tidigare utbildning och ska därmed prioriteras inom vuxenutbildningen. Regeringen avser därför att reservera delar av satsningen på yrkesvux för elever i sfi och svenska som andraspråk inom komvux och särvux på grundläggande nivå. Regeringen föreslår att , motsvarande 4 350 nya helårsplatser inom yrkesvux, avsätts för yrkesvux och 5 000 helårsplatser . föreslår även medel för de tillkommande utgifterna för studiestöd (se utgiftsområde 15). 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 – matchning mellan utbildning och arbetsmarknad Folkhögskolan – pedagogik som ger fler möjlighet till utbildning och bildning som arbetslösheten är hög misslyckas ett stort antal rekryteringsförsök på arbetsmarknaden på grund av brist på efterfrågad kompetens. Därför behöver matchningen mellan utbildning och arbetsmarknad bli bättre. är ett bra verktyg för matchning. Arbetslivet medverkar i utbildningarna på olika sätt och de årliga uppföljningarna visar att nio av tio studerande har arbete året efter examen, många inom det område de har utbildat sig för. Även en rapport från marknads- och utbildningspolitisk utvärdering (IFAU) – vilka söker, vem tar examen och hur går det sedan? (2015:12) visar på samma goda resultat. IFAU:s rapport liksom årliga uppföljningar visar att sysselsättnings- graden är 60–innan utbildningen men efter utbildningen. Av de examinerade som var anställda både innan och efter utbildningen går strax till en ny arbetsgivare. Det tyder på att de examinerade kan ha gått vidare till ett arbete där deras kompetens kommer bättre till användning. Arbetsförmedlingens prognoser över behov av arbetskraft med eftergymnasial yrkesutbildning visar att det finns brister inom ett flertal områ- den där kan spela en roll. För ungdomar som vill fördjupa sina yrkeskunskaper från gymnasieskolan och för äldre som vill byta eller ta ett nytt steg i sin karriär fyller yrkeshög- skolan en viktig funktion. Trycket på är stort. Personer med yrkeshögskoleutbildning är efterfrågade på arbetsmarknaden och antalet ansökningar om att få bedriva en yrkeshögskoleutbildning ökar. Söktrycket från dem som vill studera på yrkes- högskolan är också högt och fortsätter att öka men det finns inte tillräckligt många utbild- ningsplatser. Regeringen vill därför kraftigt öka antalet utbildningsplatser och föreslår att avsätts för detta ändamål . Det motsvarar ca 2 500 utbildnings- platser. beräknar regeringen att satsningen uppgår till , vilket motsvarar 6 000 nya utbildnings- platser . Regeringen föreslår även medel för de tillkommande utgifterna för studiestöd (se utgiftsområde 15). Folkhögskolans pedagogik kan ge det stöd och den stimulans som många som inte har fullföljt en utbildning i det reguljära utbildningssystemet behöver. För nyanlända kvinnor och män kan folkhögskolan vara en väg in i det svenska utbildningssystemet och ge bra förutsättningar för att lära sig svenska. Därför anser regeringen att antalet utbildningsplatser bör utökas främst på folkhögskolans allmänna kurser men även på folkhögskolans särskilda kurs för att fler ska kunna få grundläggande behörighet till högskolestudier eller en yrkesinriktad utbildning. Under utgiftsområde 17 föreslår regeringen att folkhögskolan tillförs medel motsvarande 1 000 nya utbildningsplatser på såväl allmänna som särskilda kurser och beräknar motsvarande medel och enligt avisering ekonomiska vårproposition medel motsvarande 2 000 nya utbildningsplatser på folkhögskolans allmänna kurser . Under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv föreslår regeringen att medel tillförs motsvarande 1 000 platser på studiemotiverande kurser och medel motsvarande samma antal platser på yrkesinriktade kurser –2019, riktade till deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin. Högre utbildning avgörande för framtidens jobb och konkurrenskraft Antalet sökande till högskoleutbildning är fortsatt mycket högt. Fler behöriga sökande bör beredas plats i högskolan, särskilt mot bakgrund av en hög ungdomsarbetslöshet. För att fler behöriga ska kunna genomgå högskole- utbildning aviserade regeringen ekonomiska vårproposition en utökning av resurserna för högskoleutbildning i hela landet. inleddes en utbyggnad som beräknas innebära att ytterligare resurser motsvarande ungefär 14 600 helårsstudenter tillförs högskolan 2019. Kombinationer av arbete och utbildning Inom arbetsmarknadspolitiken återfinns satsningar som kombinerar utbildning med arbete och praktik. Dessa satsningar är också en del av regeringens politik för ett nytt kunskapslyft. Utbildningskontraktet syftar till att arbetslösa ungdomar i åldern 20–ska påbörja eller återgå till studier med målsättningen att fullfölja en gymnasieutbildning inom komvux eller på folkhögskola. Inom ramen för kontraktet ska det vara möjligt att studera på heltid men det ska också vara möjligt att kombinera deltidsstudier med t.ex. arbete eller praktik. I enlighet med vad regeringen aviserade i propositionen Vårändringsbudget (prop 2014:15/99) föreslår regeringen att medel avsätts för statsbidrag motsvarande 3 675 utbildningsplatser inom komvux inom ramen för utbildningskontraktet. Regeringen aviserade ekonomiska vårproposition även att dagens satsning på studiemotiverande kurser på folkhögskola ska förlängas och föreslår att medel avsätts för ytterligare 2 000 utbildningsplatser . Traineejobb införs inom välfärdssektorn och bristyrkesområden. Målgruppen är arbetslösa ungdomar i åldern 20–som har en gymnasieexamen eller motsvarande kunskaper. I traineejobben ska anställning kombineras med en yrkesutbildning inom området för anställningen (se utg. omr. I enlighet med vad regeringen aviserade i propositionen Vårändringsbudget föreslår regeringen att , motsvarande 3 551 utbildningsplatser, avsätts för traineejobb . Regeringen beräknar för samma ändamål och , vilket motsvarar ca 5 450 respektive ca 5 340 utbild- ningsplatser. Inom ramen för bör också deltagare i det arbetsmarknadspolitiska programmet jobb- och utvecklingsgarantins sista del, sysselsättningsfasen (fas tre), ges ökade möjligheter till utbildning enligt vad som aviserats ekonomiska vårproposition. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 9.4.3Ökad kvalitet inom vuxenutbildningen Satsningar på fler utbildningsplatser behöver kombineras med satsningar på ökad kvalitet i vuxenutbildningen. Inom ramen för föreslår regeringen en rad satsningar som syftar till att förbättra utbildningen. En effektivare och individanpassad sfi och komvux Individ- och målanpassningen av vuxenutbild- ningen kan förbättras. En förbättrad språk- utbildning för invandrare och en vuxen- utbildning, bättre anpassad till utrikes föddas och korttidsutbildades behov, bidrar till att öka människors möjligheter att genomföra och klara sina studier med goda resultat, få ett arbete och etablera sig i det svenska samhället. fattade beslut med anledning av propositionen Ökad individanpassning – en effektivare sfi och vuxenutbildning (prop. 2014/15:85, bet. 2014/15:UbU13, rskr. 2014/15:246). I propositionen konstaterades att det behöver bli lättare att kombinera sfi med annan utbildning. Med en ökad möjlighet att kombinera olika studier kan den sammanlagda utbildningstiden kortas, vilket i sin tur kan leda till en snabbare etablering på arbetsmarknaden. För att stimulera utbyggnad av utbildning där kurser i sfi och svenska som andraspråk kombineras med en yrkesutbildning avser regeringen att reservera delar av satsningen på yrkesvux för elever inom sfi och svenska som andraspråk inom komvux på grundläggande nivå. Denna satsning beskrivs vidare i avsnitt 9.4.2. Satsning på ökad kompetens för lärare inom sfi och svenska som andraspråk inom komvux Allt fler människor flyr till från krig och förtryck. Det gör att behovet av insatser som möjliggör etablering ökar. En bra språk- undervisning förbättrar möjligheten för utrikes födda att etablera sig i det svenska samhället och på arbetsmarknaden. Regeringen vill att sfi ska hålla hög kvalitet. För att tillgodose de behov som finns i kommunerna är det nödvändigt att det finns lärare och att dessa lärare har rätt 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 behörighet och hög kompetens. råder det brist på lärare som är behöriga att undervisa inom sfi och svenska som andraspråk. Antalet behöriga lärare har inte ökat i samma takt som antalet elever som deltar i sfi och svenska som andraspråk. Därför vill regeringen genom olika satsningar, motivera och stimulera fler att vilja bli lärare, och även att fördjupa sin kompetens, inom sfi och svenska som andraspråk på grundläggande och gymnasial nivå i komvux. Satsningen på bättre sfi och svenska som andraspråk inom komvux ska även omfatta en satsning på alfabetisering. Undervisning av nyanlända kvinnor och män som är analfabeter eller har ett språk med ett annat alfabet än det latinska ställer extra höga krav på de undervisande lärarnas kompetens och det finns en efterfrågan på både utbildning och stöd- material bland undervisande lärare inom detta område. I enlighet med vad regeringen aviserade i proposition Vårändringsbudget föreslår regeringen därför att avsätts och beräknar motsvarande belopp för de ovan nämnda insatserna. Kontinuitet ska förenas med flexibilitet i utbildningar ska präglas av flexibilitet genom att de utgår från arbetsmarknadens behov. efterfrågas kontinuitet och långsiktighet från såväl det offentliga som det privata arbetslivet för att rekryteringen av kompetens ska tryggas. behöver även kunna uppfylla sitt syfte att vara en del i ett sammanhängande system för yrkesutbildning. Elever bör redan i gymnasieskolan kunna planera för vidare utbildning inom , som en del av en yrkeskarriär. Den kortsiktighet som präglar , med ständig omprövning av utbildningsutbudet, försvårar detta. har därför remitterat promemorian En stärkt yrkeshögskola – ett lyft för kunskap (Ds 2015:41) med förslag som tar sikte på fortsatta utveckling och inriktning och som bl.a. innebär att det ska finnas utrymme för både flexibilitet och kontinuitet i utbildningsutbud. Genom att utbildningsanordnarna får bättre planeringsförutsättningar kan kvaliteten i utbildningarna utvecklas och möjligheterna att satsa på investeringstunga utbildningar förbättras. Denna ökade kontinuitet bör förenas med flexibilitet genom att det fortfarande ska vara möjligt att fasa ut utbildningar och låta nya komma in i . På så sätt kan arbetslivets behov av kompetens i såväl det medellånga som det mer långsiktiga perspektivet tillgodoses. Andelen distansutbildningar inom yrkeshög- skolan har ökat. Detta förbättrar möjligheterna att studera inom oavsett bostadsort. För att säkerställa god måluppfyllelse och hög kvalitet avser regeringen att ge Myndigheten för i uppdrag att se över kvalitet och effekter av distansutbild- ningar inom . Regeringen avser också att ge Myndigheten för i uppdrag att informera utbildningsanordnare om möjligheten att samverka kring utbildningar samt att underlätta för berörda parter i det arbetet. 9.4.4Förbättrad validering för jobb och förkortad utbildningstid Validering är ett viktigt verktyg för att ta till vara människors kompetens. Att människor kan få en effektiv bedömning och ett erkännande av sina kunskaper och kompetenser gör att de kan arbeta med det de redan är utbildade för eller att utbildningstiden för individer kan förkortas. Validering är en möjlighet som ska stå alla och inte endast vissa grupper till buds. Regeringen avser att tillsätta en validerings- delegation för att följa, stödja och samordna ett intensifierat utvecklingsarbete inom validerings- området. Delegationens uppdrag kommer att vara att verka för att överblickbarhet, effektivitet och långsiktighet präglar utvecklingen av strukturer för validering och valideringsinsatser i mot bakgrund av bl.a. införandet av Europeiska unionens råds rekommendation om validering av icke-formellt och informellt lärande (2012/C 398/01). Regeringen föreslår att det för delegationens fortsatta arbete avsätts och beräknar för detta ändamål –2019 (se även utg. omr. bör få i uppdrag att utforma kurser om validering för studie- och yrkesvägledare. Regeringen föreslår att det för detta ändamål avsätts och beräknar för ändamålet samma belopp . Myndigheten för bör få i uppdrag att ta fram valideringsstandarder i samarbete med branscher. Regeringen föreslår att det för detta ändamål avsätts . Referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande beslutade regeringen en förordning om en nationell referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (SFS 2015:545). Referensramen ska göra det lättare för enskilda personer, arbetsgivare och utbildningsanordnare att förstå vilken nivå en kvalifikation, t.ex. examina, certifikat och diplom, motsvarar. Eftersom det tydligt ska framgå vilka kunskaper, färdigheter och kompetenser som kvalifikationerna innebär kan referensramen även underlätta arbetet med validering och stimulera utvecklingen av validering. Det är regeringens förhoppning att den nationella referensramen kan förbättra rörligheten såväl på arbetsmarknaden inom som mellan och andra europeiska länder, underlätta övergångar mellan arbete och utbildning, främja livslångt lärande och bidra till att ge resultaten av validering nationell legitimitet på arbetsmarknaden. Regeringen har i förordningen angett vilken nivå i referensramen de kvalifikationer som är författningsreglerade, kvalitetssäkrade och vilkas resultat av lärande anges i författningsreglering, motsvarar. Utfärdare av övriga kvalifikationer kan fr.o.m. ansöka hos Myndigheten för om att få ett beslut om vilken nivå i referensramen kvali- fikationen motsvarar. Att referensramen inkluderar kvalifikationer som utfärdas såväl av det offentliga utbildningssystemet som andra aktörer kan bidra till att skapa en helhetsbild av de kvalifikationer som ges ut i . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16