prop · H203100 · 2015-04-15 00:00:00 — 48 Förändringar av anslagsbehållningar är skillnaden mellan anvisade medel och beräknade faktiska utgifter, dvs. nettot mellan förbrukning av kvarstående medel från föregående budgetår och sparade medel från innevarande budgetår samt utnyttjande av anslagskredit. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Tabell 7.2 Utgifter per utgiftsområde –2019 Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets kris- Hälsovård, sjukvård och social Ekonomisk trygghet vid sjukdom Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer Kultur, medier, trossamfund och 18Samhällsplanering, bostads- försörjning, byggande samt kon- Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen 1Anslagen är fördelade till de utgiftsområden de tillhör i statens budget . 2Enligt finansutskottets sammanställning (bet. 2014/15:FiU10) och förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2014/15:99). 3Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. Summa utgiftsområden exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. och exklusive minskning av anslagsbehållningar för sta tsskuldsräntor. Se regeringens förslag till utgiftstak –2017 i propositionen Vårändringsbudget och regeringens bedömning av utgiftstak och 2019 i avsnitt 5.2. Källa: Egna beräkningar. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 De takbegränsade utgifterna beräknas öka med 2014– 2019 (se tabell 7.3). Utgiftsökningen 2015 för- bl.a. av ett ökat antal personer i vissa transfereringssystem. Dessa ökningar består främst av asylsökande inom utgiftsområde 8 Migration, kommunmottagna personer inom utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet och personer med sjukpenning inom utgiftsom- råde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. Utgiftsökningen förklaras bl.a. också av reformer inom infrastruktur- området och utbildningsområdet under utgifts- område 22 Kommunikationer respektive 16 Ut- bildning och universitetsforskning samt av för- ändringar i makrobilden som påverkar utgifterna inom ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget (se tabell 7.2). Utgiftsökningarna 2016–2019 förklaras främst av förändringar i makrobilden som påverkar utgifterna inom ålderspensionssystemet vid si- dan av statens budget. De viktigaste faktorerna bakom den årliga förändringen av de tak- begränsade utgifterna framgår av tabell 7.3. Tabell 7.3 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med föregående –2019 Övrigt (antal personer inom 1Anslagsförändringar som motiverar tekniska justeringar av utgiftstaket ingår inte. Vidare ingår inte medel som i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2014/15:99) föreslås tillföras transfereringsanslagen (i första hand transfereringsanslag som är känsliga för förändringar av volym (antal personer inom olika transfereringssystem) och makroekonomiska förutsättningar). 2Avser den överstigande budgeteffekten av föreslagna och aviserade budgetförstärkningar i propositionen Vårändringsbudget samt aviserade budgetförstärkningar i denna proposition i förhållande till föreslagna och aviserade budgetförsvagningar. Källa: Egna beräkningar. Förändringar till följd av beslutade, föreslagna och aviserade utgiftsförändringar Beslutade, föreslagna och aviserade utgifts- förändringar beräknas leda till ökade utgifter under utgiftstaket med sammanlagt (se tabell 7.4). I tabell 7.4 redovisas hur denna förändring förde- las på enskilda år och utgiftsområden. Nedan kommenteras några av de största utgifts- effekterna 2015–2019 till följd av beslutade, före- slagna eller aviserade utgiftsförändringar. Dessa påverkas även av att tidigare reformer eller tem- porära program upphör eller minskar i omfatt- ning. Anslagskonsekvenserna –2019 av de förslag och aviseringar som lämnas i proposit- ionen Vårändringsbudget redovisas i avsnitt 7.2. Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets kris- beredskap beslutade reformer avseende bl.a. an- skaffning och utveckling av JAS 39 E samt in- satsorganisationens tillgänglighet och använd- barhet i närtid i propositionen Höständrings- budget (prop. 2014/15:2) ökade utgif- terna under utgiftsområdet med ca 2014 jämfört med . Eftersom dessa reformer avsåg åtgärder av engångskaraktär be- räknas utgifterna under utgiftsområdet minska 2015 jämfört med . Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Till följd av de utgiftsförändringar avseende bl.a. förlossningsvård och äldreomsorg samt den ök- ning av anslaget Bidrag för läkemedelsförmånerna som regeringen föreslår och aviserar i proposit- ionen Vårändringsbudget och utgifts- förändringar som regeringen aviserar i denna proposition beräknas utgifterna under utgifts- området öka med 2015 och minska med mellan 0,3 och 2016–2019, jämfört med föregående år. Satsningen avseende bemanning i äldre- omsorgen är i denna proposition beräknad . upphör ett antal tidigare beslutade tillfälliga satsningar avseende bl.a. pati- entsäkerhet, tillgänglighet och de mest sjuka äldre, vilket innebär att utgifterna under utgifts- området beräknas minska med 2015 jämfört med . Till följd av att schablonbeloppet för assistan- sersättningen 2014 och 2015 enligt tidigare be- slut räknats upp i en lägre takt än , och har beräknats göra det även kommande år, be- räknas utgifterna minska med 0,4 miljarder kro- nor 2015, 2016, 2017 och 0,7 miljarder kro- nor 2018, jämfört med föregående år. Utgifterna för bidraget till läkemedels- förmånerna beräknas successivt minska med anledning av regeringens ingångna överenskommelse med om att utveckla den svenska tak- prismodellen för äldre läkemedel samt Tand- vårds- och läkemedelsförmånsverkets mer aktiva arbete med att utveckla den värdebaserade pris- sättningen. Dessa åtgärder beräknas minska ut- gifterna för bidraget till läkemedelsförmånerna med 2015, 2016 och 2017, jäm- fört med föregående år. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Till följd av de reformer som regeringen föreslår och aviserar i propositionen Vårändringsbudget avseende bl.a. arbetslöshets- försäkringen, extratjänster, traineejobb, utbild- ningskontrakt och Arbetsförmedlingens verk- samhet, beräknas utgifterna under utgifts- området öka med 2015, P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 2016 och 1,3 miljarder kro- nor 2017, jämfört med föregående år. Ett antal tidigare beslutade temporära sats- ningar under utgiftsområdet upphör 2015, vilket sammantaget innebär att utgifterna beräknas minska med 2015 jämfört med . De temporära satsningarna avsåg bl.a. Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag, kon- junkturellt motiverade programplatser och ut- vecklingsanställningar inom till per- soner som lämnat sjukförsäkringen. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitets- forskning Till följd av de reformer som regeringen föreslår och aviserar i propositionen Vårändringsbudget och aviserar i denna proposition avse- ende bl.a. och utökandet av antalet platser inom högre utbildning och vuxen- utbildningen, beräknas utgifterna under utgifts- området öka med 2015 och 2016, jämfört med föregå- ende år. Till följd av tidigare beslutade reformer i den beslutade budgeten (enligt finans- utskottets sammanställning bet. 2014/15:FiU10) avseende bl.a. mindre klasser i lågstadiet, beräk- nas utgifterna under utgiftsområdet öka med ca 2015 jämfört med . En tidigare beslutad satsning avseende forsk- ning och innovation (prop. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3, rskr. 2012/13:151) innebär en beräknad ökning av utgifterna under utgifts- området med 2015 och 2016, jämfört med föregå- ende år. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Till följd av de reformer som regeringen föreslår och aviserar i propositionen Vårändringsbudget för att öka takten i arbetet med att nå miljökvalitetsmålen avseende bl.a. klimat- investeringar, biologisk mångfald och skydd av natur beräknas utgifterna under utgiftsområdet öka med 2015 och 2016, jämfört med föregå- ende år. Till följd av de reformer som regeringen föreslår och aviserar i propositionen Vårändringsbudget avseende bl.a. förstärkning av järnvägs- underhåll, beräknas utgifterna under utgiftsom- rådet öka med 2015 och 2016, jämfört med föregå- P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Eftersom satsningarna är temporära och upphör 2018 beräknas utgifterna minska med 2019 jämfört med . Till följd av tidigare beslutade reformer under utgiftsområdet, främst efter förslag i budget- propositionen , avseende drift och un- derhåll av järnvägar och vägar samt nya investe- ringar, framför allt i nya järnvägar, beräknas ut- gifterna öka med ca 2015 jämfört med (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:FiU1, rskr. 2012/13:37). Till följd av tidigare beslutade reformer avse- ende bl.a. infrastruktursatsningar i , i enlighet med förslag i bl.a. propositionen För- ändrad trängselskatt och infrastruktursatsningar i (prop.2013/14:76, bet. 2013/14:SkU24, rskr. 2013/14:186) beräknas ut- gifterna under utgiftsområdet öka med ca 2016 jämfört med . Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Till följd av att regeringen har valt att i proposit- ionen Vårändringsbudget föreslå och avisera att kommunsektorn kompenseras med anledning av förslaget att slopa nedsättningen av arbetsgivaravgiften för unga beräknas utgifterna under utgiftsområdet öka med 2015, 2016 och 2017, jämfört med föregå- ende år. Till följd av de finansieringar avseende priori- terade utbildningsreformer inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning som regeringen beskriver i denna proposition beräk- nas utgifterna under utgiftsområdet minska med 2016, 2017 och 2018, jämfört med föregående år. En tidigare beslutad satsning, efter förslag i budgetpropositionen , avseende utökad matematikundervisning i årskurs 4–6 beräknas öka utgifterna under utgiftsområdet med 2016 och 0,2 miljarder kro- nor 2017, jämfört med föregående år. De ovan redovisade reformerna motiverar inte någon teknisk justering av utgiftstaket (se av- snitt 5.2). Tabell 7.4 Utgiftsförändringar 2015–2019 i förhållande till föregående år till följd av tidigare beslutade, aviserade och föreslagna och aviserade åtgärder och finansieringar Budgeteffekt i förhållande till föregående år. Minus- tecken innebär anslagsminskningar eller att temporära program upphör eller minskar i omfattning.1 -0,22 -0,01 -0,03 -0,35 Skatt, tull och exekution -0,10 -0,01 -0,03 -0,01 -0,12 Försvar och samhällets kris- -1,42 -0,64 -0,25 -0,50 -0,57 -0,48 -0,05 -0,02 Hälsovård, sjukvård och social -1,87 -1,20 -0,94 -2,54 Ekonomisk trygghet vid sjuk- -0,01 Ekonomisk trygghet vid ålder- Ekonomisk trygghet för familjer -0,01 -0,18 -0,53 -0,32 -1,23 -0,54 -0,47 -0,16 -0,30 Kultur, medier, trossamfund -0,08 18Samhällsplanering, bostads- försörjning, byggande samt -0,01 -0,01 -0,33 -0,73 -0,02 -0,01 Allmän miljö- och naturvård -0,30 -0,05 -0,48 -0,40 -0,18 -0,15 -1,23 Areella näringar, landsbygd -0,47 -0,05 -0,03 -0,13 -0,12 -0,03 Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska union- -4,99 1 Förslag i ändringsbudget redovisas exklusive medel som föreslås tillföras anslag utan att någon ny reform föreslagits (i första hand transfereringsanslag som är känsliga för förändringar i volymer (antal personer inom olika transfere- ringssystem) och makroekonomiska förutsättningar). Se tabell 7.8 för en fördel- ning av förslagen i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2014/15:99). Vidare ingår inte anslagsförändringar som motiverar teknisk justering av utgif t- staket. Källa: Egna beräkningar. Pris- och löneomräkning av anslag för förvaltnings- och investeringsändamål Inom staten genomförs en pris- och lö- neomräkning av anslag för förvaltnings- och investeringsändamål. Detta görs för att åter- spegla pris- och löneförändringar i övriga sam- hället. Anslagen knyts till pris- och löneindex och omräkningen för ett visst år baseras på pris- och löneutvecklingen . De kostnader som räknas om är löner, hyror och övriga förvaltningskostnader. Vid om- räkningen används separata index för pris- utvecklingen inom de tre nämnda kostnads- grupperna. Vid omräkningen av löner används ett arbets- kostnadsindex som baseras på utvecklingen av lönekostnaden för tjänstemän i den konkurrens- utsatta sektorn före det aktuella året, med avdrag för ett tioårigt genomsnitt av produktivi- tetsutvecklingen i den privata tjänstesektorn. För omräkningen av löner 2016 är omräknings- talet . Lokalhyror som inte omförhandlas under det kommande budgetåret räknas i pris- och löne- omräkningen om med ett index som motsvarar av den årliga förändringen av konsu- mentprisindex före det aktuella budgetåret. För omräkningen av hyror 2015 är omräkningstalet -0,för hyresavtal som inte kan omförhandlas. Omräkningen för hyresavtal som kan omförhandlas bygger på hyresutvecklingen från det att avtalet tecknades eller senast hade kunnat tecknas om. Detta omräkningstal är indi- viduellt för varje berört anslag. För omräkningen av övriga förvaltnings- kostnader används samma index för samtliga anslag som är föremål för pris- och löne- omräkning. Detta index fastställs genom en sammanvägning av flera index från avseende utgifter som förekommer vid myndighetsutövning. För omräkningen av övriga förvaltningskostnader 2016 är omräk- ningstalet . Pris- och löneomräkningen gör att utgifterna ökar med 2015 och med 2016. –2019 förväntas den årliga omräkningen uppgå till 3, 4 respektive . P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 De statliga utgifterna påverkas av den ekono- miska utvecklingen i och omvärlden, eftersom utgifterna under flera anslag påverkas av den allmänna pris- och löneutvecklingen. bidrar makroekonomiska förändringar (se avsnitt 4) sammantaget till att de takbegränsade utgifterna ökar med jämfört med . ökar utgifterna till följd av sådana faktorer med 21 respektive . ökar ut- gifterna till följd av makroekonomiska för- ändringar med 21 respektive . Flera transfereringar till hushållen följer den allmänna pris- och löneutvecklingen, t.ex. sjuk- penningen, föräldrapenningen, sjuk- och aktivi- tetsersättningen samt garantipensionen. Det låga resursutnyttjandet till följd av den ekonomiska krisen förde med sig en svagare pris- och löneut- veckling än normalt . Även 2015 bedöms pris- och löneökningstakten bli dämpad. Därmed ökar även transfereringsutgif- terna relativt långsamt till följd av dessa faktorer. Biståndsramens storlek under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd bedöms – 2019 motsvara av den förväntade brut- tonationalinkomsten (BNI), så som BNI beräk- nades fram t.o.m. . trädde en ny EU-förordning som medförde redovisningstekniska förändringar i beräk- ningsmetoden för BNI i kraft. Enligt den nya beräkningsmetoden motsvarar biståndsramen av beräknad BNI. Utvecklingen av BNI bedöms leda till en ökning av biståndet med ca 1,7–2,2015–2019. Större delen av makroförändringarna 2015– 2019 beror på utgiftsförändringar i ålders- pensionssystemet. De inkomstgrundade pens- ionerna följer normalt sett inkomstindex, vilket speglar de tre senaste årens reala genomsnittliga inkomstutveckling, med tillägg för inflationen . befinner sig ålderspensionssystemet i en period av balan- sering, vilket innebär att pensionerna i stället P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 följer balansindex, som utöver inkomstindex också påverkas av det s.k. balanstalet.49 Makroekonomiska faktorer väntas öka utgif- terna för ålderspensionssystemet med 2015 och med 2016–2019. De arbetsmarknadsrelaterade utgifterna minskar Antalet arbetslösa väntas minska 2015– 2018, vilket medför minskande utgifter för ar- betslöshetsförsäkringen och de arbetsmark- nadspolitiska programmen (se tabell 7.5). Antal arbetslösa tillsammans med antal personer i ar- betsmarknadspolitiska program mätt som helårsekvivalenter ökar visserligen , men eftersom ersättningarna i de ar- betsmarknadspolitiska programmen generellt är lägre än i arbetslöshetsförsäkringen minskar utgifterna totalt sett 2015. 49 Balanstalet uttrycker förhållandet mellan tillgångar, dvs. avgiftstillgång och buffertfond, och pensionsskuld i systemet för inkomstpension och tilläggspension. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Tabell 7.5 Helårsekvivalenter i vissa ersättningssystem 2007–2019 1Inklusive sjuklön som betalas av arbetsgivaren. 2Inklusive deltagare i arbetsmarknadspolitiska program som uppbär lönestöd i form av särskilt anställningsstöd, instegsjobb sa mt extratjänster och traineejobb. Deltagare i arbetsmarknadspolitiska program som får ersättning i form av rehabiliteringspenning räknas till sjuk - och rehabiliteringspenning. 3 Etableringsersättningen introducerades . I tabellen anges därför endast volymer fr.o .m. 4 Avser åldersgruppen 20–. Källa: Egna beräkningar. En stor del av förändringarna av de tak- begränsade utgifterna –2019 förklaras av andra faktorer än beslutade åtgärder, pris- och löneomräkningen och makroekonomiska för- ändringar. Dessa övriga faktorer medför att ut- gifterna ökar med sammanlagt 53 miljarder kro- nor 2014–2019 (se tabell 7.3). Förändringarna är framför allt hänförliga till antaganden om att antalet personer i vissa transfereringssystem ökar . Det gäller dels antal asylsökande inom utgiftsområde 8 Migration, som i förlängningen också påverkar antal kommunmottagna personer inom utgiftsområde 13 Integration och jäm- ställdhet. Därtill gäller det ett ökat genomsnitt- ligt antal beviljade timmar per person med statlig assistansersättning inom utgiftsområde 9 Hälso- vård, sjukvård och social omsorg, ett ökat antal sjukpenningdagar inom utgiftsområde 10 Eko- nomisk trygghet vid sjukdom och funktionsned- sättning, samt ett ökat antal barnbidrag och ut- tagna föräldrapenningdagar inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. I motsatt riktning verkar att antalet personer med garantipension och med sjukersättning beräknas minska över åren, vilket medför mins- kande utgifter inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom och ut- giftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjuk- dom och funktionsnedsättning (se tabell 7.6). Ökande utgifter för asylsökande och nyanlända Antalet asylsökande i var det högsta sedan och antalet asylsökande förväntas förbli högt under hela prognosperioden –2019. ionen i och , och fortsatt svåra förhål- landen i t.ex. , driver många människor på flykt. Personer som söker asyl i skrivs in i mottagningssystem, och den genomsnittliga vistelsetiden i mottagandet var för inskrivna vid utgången av 2014. uppgick genomsnittligt antal inskrivna personer i mottagningssystem till 61 900 och de beräknas gradvis öka så att det 2016 uppgår till 101 500, för att därefter sjunka och 2019 uppgå till 55 300 (se tabell 7.6). Ut- giftsprognosen för utgiftsområde 8 Migration följer prognosen för genomsnittligt antal in- skrivna personer, med ökande utgifter och 2016, och därefter minskande utgifter – 2019. Utgiftsprognosen är gjord med antagande om att förvaltningsanslag ökar efter behov under hela prognosperioden, vilket bedöms korta handläggningstiderna och i förlängningen hålla nere kostnaderna för boende och ersättningar. Utgiftsförändringarna under utgiftsområde 8 Migration påverkar också ut- giftsområde 7 Internationellt bistånd eftersom en del av kostnaderna för flyktingmottagandet avräknas från biståndet. Ersättningar och insatser för etablering av ny- anlända under utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet beräknas öka med ca till följd av det ökade antalet nyanlända. Utgifterna väntas där- efter sjunka något . Utgifterna be- räknas alltså bli som högst 2018, vilket kan jäm- föras med utgiftsprofilen för utgiftsområde 8 Migration, där utgifterna beräknas bli som högst 2016. Denna förskjutning uppstår eftersom de personer som befunnit sig i P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 mottagningssystem och sedan beviljats uppehåll- stillstånd därefter blir kommunmottagna. För detta får kommunerna bl.a. en schablonersätt- ning som utbetalas . Unge- fär hälften av de som beviljats uppehållstillstånd skrivs in i etableringsuppdraget och är därmed berättigade till etableringsersättning. uppgick antalet kvarstående som omfattas av etableringsuppdraget till 36 600 och fram beräknas antalet öka till 101 200 personer, för att därefter sjunka till 77 100 personer 2019 (se tabell 7.6). Utgifterna för sjukfrånvaron ökar Den sammantagna sjukfrånvaron, mätt med det s.k. ohälsotalet50, minskade kraftigt –2013. har emellertid ohälsotalet uppvisat en svag ökning (se diagram 7.1). Antalet netto- dagar i sjukpenningsystemet har ökat , som antalet personer med sjuk- ersättning fortsatt att minska. förväntas antalet sjukpenningdagar fortsätta öka, dock med en avtagande ökningstakt (se tabell 7.6). Antalet personer med sjukersättning beräknas fortsätta minska under prognos- perioden (se tabell 7.6). Det beror framför allt på att många personer med sjukersättning fyller och övergår till ålderspension samt på att ny- beviljandet av sjukersättningar är lågt. Samman- taget beräknas ohälsotalet öka svagt framöver. Diagram 7.1 Ohälsotalet 2000–2019 Fler barn och pensionärer Antalet personer med inkomst- och tilläggs- pension beräknas öka markant framöver, vilket huvudsakligen beror på demografiska faktorer. Allt fler personer som går i pension har inkomst- grundad pension och generellt en högre in- komstgrundad pension än dagens ålders- pensionärer. De nytillkomna pensionärerna vän- tas därför inte erhålla garantipension och bo- stadstillägg i samma utsträckning som dagens pensionärer. Som en följd av detta väntas antalet pensionärer med garantipension eller bostads- tillägg minska något 2014–2019. Antalet uttagna dagar med föräldrapenning har ökat och beräknas fortsätta att öka med 2014–2019. Ökningen beror framför allt på att fler barn föds. Det ökade barnafödandet medför även att antalet barnbidrag väntas öka med . 50 Ohälsotalet anger hur många heldagar befolkningen (16–) i genomsnitt uppbär sjuk- och rehabiliteringspenning samt sjuk- och aktivitetsersättning. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Tabell 7.6 Antal personer inom olika transfereringssystem 2013–2019 38,9%kv 35,8%kv 61,1%m 64,2%m 46,1%kv 46,1%kv 53,9%m 53,9%m 62,9%kv 63,5%kv (netto), miljoner 37,1%m 36,5%m 67,5%kv 66,5%kv 32,5%m 33,5%m (netto), miljoner 59,6%kv 59,7%kv 40,4%m 40,3%m 46,6%kv 46,8%kv 53,4%m 53,2%m 54,2%kv 54,2%kv 45,8%m 45,8%m 80,2%kv 80,0%kv 19,8%m 20,0%m 78,5%kv 77,7%kv 21,5%m 22,3%m 52,2%kv 52,1%kv 47,8%m 47,9%m 49,8%kv 49,9%kv 50,2%m 50,1%m 91,6%kv 88,0%kv 8,4%m 12,0%m 75,2%kv 74,7%kv 24,8%m 25,3%m 55,2%kv 54,8%kv 44,8%m 45,2%m 48,0%kv 43,5%kv 52,0%m 56,5%m 48,5%kv 48,3%kv 51,5%m 51,7%m 59,3%kv 59,3%kv 40,7%m 40,7%m Anm.: Uppgifter om antal personer avser årsgenomsnitt och är avrundade till närmaste hundratal. Antaganden om arbetslöshetstal och d eltagare i arbetsmarknads- politiska program ingår i de makroekonomiska förutsättningarna, vilka redovisas i avsnitt 4. 1 Bruttoräknat antal. När studenter har studerat på flera utbildningsnivåer eller både i och utomlands uppstår dubbelräkning. Nettoräknat var antalet studiemedelstagare 472 000 personer 2013 och 482 200 personer 2014. Källa: Egna beräkningar. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 7.2Utgiftsprognos –2018 Nya föreslagna och aviserade utgiftsförändringar jämfört med den beslutade budgeten I den beslutade budgeten ingick en beräkning av de takbegränsade utgifterna – 2018 (bet. 2015/15:FiU1, rskr. 2014/15:29). I tabell 7.7 redovisas den totala utgifts- förändringen –2018 mellan beräkningen i denna proposition och beräkningen i den beslu- tade budgeten, fördelad på olika förklarings- faktorer.51 Sammantaget bedöms de takbegrän- sade utgifterna bli högre 2016, högre 2017 och högre 2018 jämfört med beräkningarna i den beslutade budgeten. Tabell 7.7 Förändring av takbegränsade utgifter – 2018 jämfört med den beslutade budgeten Takbegränsade utgifter i den Reviderad pris- och löneomräkning -1,0 -2,3 -0,1 -5,4 -6,8 Volymförändringar (antal personer inom vissa transfereringssystem) -5,0 -0,8 -1,2 Takbegränsade utgifter i 2015 1 Avser den överstigande budgeteffekten av föreslagna och aviserade budgetfö r- stärkningar i propositionen Vårändringsbudget samt aviserade budget- förstärkningar i denna proposition i förhållande till föreslagna och aviserade budgetförsvagningar.