prop · H20347 · 2015-01-22 00:00:00 — Resurstilldelningssystemet inom högskolans grundutbildning innebär, generellt sett, incitament för lärosätena att ge större vikt åt studenters efterfrågan än åt behovet på arbetsmarknaden. resursfördelningssystemet verkar som det gör riskerar det att få följdverkningar för hela utbildningsväsendet i . Resurstilldelningssystemet premierar att lärosätena ger utbildningar inom vilka det ﬁnns ett stort antal sökanden. Det försvårar för lärosätena att sinsemellan komma överens om att koncentrera vissa inriktningar inom lärarutbildningen till färre lärosäten. främst sådana inriktningar som har ett stort antal sökanden. Studenters efterfrågan och arbetsmarknadens behov matchar inte fullt ut varandra när det gäller lärarutbildningen. De ramar som gäller för hur antalet platser på en utbildning ska bestämmas ger , enligt bedömning, inte ett önskat resultat när det gäller lärarutbildningen. Studenterna agerar inte så som styrmodellen förutsätter, det vill säga att de väljer utbildningar där arbetsmarknadens behov är stort. Istället väljer studenterna utbildningar enligt andra preferenser vilket leder till att söktrycket är högre till utbildningsinriktningar där arbetsmarknadens behov är mindre. Granskningen visar att regeringen, trots att problemet med lärarbrist är väl känt, hållit fast vid sin återhållsamma styrning. De insatser regeringen tagit initiativ till utgörs av mindre insatser inom ramen för systemet. Insatserna är, enligt , relevanta men regeringen kan agera på ett e•ektivare sätt. Exempelvis skulle regeringen i högre grad kunna använda sig av ekonomiska incitament för att stimulera lärosätena att arbeta mer e•ektivt, särskilt vad gäller utbildningar inom bristområden. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET 8.3Samarbete och konkurrens - två värden i konﬂikt Regeringen har betonat att lärosätena ska proﬁlera sin verksamhet och samverka med varandra. En tydligare proﬁlering och specialisering lärosätena emellan skulle kunna öka lärarutbildningens attraktivitet genom att höja utbildningens kvalitet. I styra självständiga lärosäten konstaterades att konkurrensen om studenter motverkar att lärosätena tar gemensamma initiativ för att sinsemellan komma överens om att samarbeta och komplettera varandras utbildningsutbud. Problemen med bristande samverkan och ett likriktat utbildningsutbud är svåra att lösa inom ramen för nuvarande styrmodell där lärosätena ska konkurrera med varandra. Av denna granskning framgår att regeringens ambition att lärosätena ska samarbeta och proﬁlera sig inte fungerar fullt ut när det gäller lärarutbildningen. De allra ﬂesta lärosäten samarbetar i någon form med andra men det rör sig inte om särskilt djupgående samarbeten. Lärosätena anser att en koncentration av inriktningar på lärarutbildningar till vissa lärosäten vore positivt för lärarutbildningens kvalitet och ekonomi. Granskningen visar att lärosätena ogärna överlåter en utbildningsinriktning till ett annat lärosäte. bedömning är därför att konkurrensen på marknaden för högre utbildning fungerar hämmande för en koncentration av lärarutbildningen. Så som studentunderlaget ser ut inom vissa områden inom lärarutbildningen, blir antalet studenter mycket litet och studenterna sprids på relativt många lärosäten. UKÄ prövar och beviljar examenstillstånd. Tillståndsprövningen innefattar bland annat en kontroll av tillgängliga lärarresurser, vilket är en mycket viktig förutsättning för god kvalitet i högre utbildning. Tillståndsprövningen skulle emellertid kunna lägga vikt vid dimensioneringen. Det skulle exempelvis kunna ske genom att hänsyn tas till det totala antalet studenter som historiskt sett visat intresse för en utbildning och på så sätt motverka en spridning av studenter på ﬂer orter. En koncentration av lärarresurser och av studenter kan bidra till en högre kvalitet i utbildningen och minska risken för att utbildningar ställs in på grund av för litet studentunderlag. Enligt bedömning ger högskolelagen utrymme för UKÄ att ta hänsyn till den här typen av faktorer i sin examenstillståndsprövning. UKÄ:s prövning skulle då kunna få en dimensionerande e‡ekt, genom att examenstillståndsprövningen styr mot en koncentration och specialisering av vissa inriktningar på lärarutbildningen. anser också att det vore rimligt att examenstillståndsprövningen kunde fungera dimensionerande genom att ta hänsyn till arbetsmarknadens behov, utan att för den sakens skull göra avkall på kvaliteten i lärarutbildningen. Hur det rent praktiskt ska ske bör utredas närmare. STATENS DIMENSIONERING AV LÄRARUTBILDNINGEN – UTBILDAS RÄTT ANTAL LÄRARE? anser att regeringen har ett ansvar för att ta initiativ när det gäller frågor och problem som inte kan eller bör hanteras av lärosätena själva. Intensivare samverkan och proﬁlering är en sådana frågor. Det är därför motiverat att regeringen agerar för att möjliggöra detta. 8.4Inhämta kunskap och fördela utbildningsplatser 8.4.1 Brister i information om verksamma lärare Lärosätena hämtar in information som ﬁnns tillgänglig om arbetsmarknadens behov och har därmed viss kunskap om var behoven på arbetsmarknaden ﬁnns. Av granskningen framgår att det ﬁnns risk för brister i den nationella och den lokala statistiken över verksamma lärare och vilka de framtida behoven är. framgår en mycket samstämmig bild av vilka kategorier av lärare det råder brist på. bedömer därför att både lärosätena och regeringen i stor utsträckning har kunskap om tillgång och efterfrågan på lärare och bör agera därefter. 8.4.2 Beﬁntlig personal viktig för beslut om antalet platser granskning visar att beﬁntliga lärarresurser har stor betydelse för lärosätenas beslut om antalet platser på lärarutbildningens olika inriktningar. Det innebär att lärosätena i viss mån anpassar sitt utbildningsutbud efter vilken undervisande personal de har tillgänglig. Det är viktigt för att säkra kvalitet i lärarutbildningen. till en tröghet i systemet som gör att lärosätena fortsätter att erbjuda utbildningar där arbetsmarknadens behov är mindre som de kan ha svårigheter att öka antalet utbildningsplatser där behoven är större. menar att denna tröghet kan leda till bristande e•ektivitet i dimensioneringen av lärarutbildningen. En viktig orsak till att lärosätena lägger stor vikt vid lärarresurserna är att de vill erbjuda en god kvalitet i utbildningen, vilket självklart anser är mycket viktigt. Det förstärks troligen också av den vikt som läggs vid lärarresurser när UKÄ fattar beslut om examenstillstånd för lärarutbildningen. menar att lärarresurserna inte bör vara fullt så framträdande i besluten om antal platser, enligt den tänkta modellen för att besluta om antalet utbildningsplatser, som de förefaller vara . anser att lärosätena måste arbeta strategiskt med rekryteringen av undervisande personal med fortsatt fokus på hög kvalitet i undervisningen för att kunna erbjuda utbildningar som studenterna efterfrågar och som arbetsmarknaden har ett behov av. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Av granskningen framgår att de problem som vissa lärosäten har haft med att öka antalet platser på förskollärarutbildningen delvis handlar om en brist på personal med rätt kompetens. Det pekar på att regeringen, när den vill att lärosätena kraftigt ökar antalet platser på vissa utbildningar, också behöver stödja lärosätena i arbetet med att på bygga upp sina lärarresurser på de inriktningar där det råder brist på personal och där utbildningen behöver byggas ut. 8.4.3 Antal sökande studenter viktigt för beslut om antal platser anser att lärosätena bör lägga större vikt vid arbetsmarknadens behov när de beslutar om antalet utbildningsplatser. Granskningen visar att vid sidan av lärarresurser är antalet sökande studenter den viktigaste faktorn när lärosätena beslutar om vilka inriktningar på lärarutbildningen som ska erbjudas och hur många platser som erbjuds på respektive inriktning. Det är dessutom den avgörande faktorn när lärosätena väljer att inte erbjuda en viss utbildning. Det bidrar till risk för underskott på vissa lärare och överskott på andra. ser att problemet förstärks av att studenterna av skäl som inte är kopplade till lärosätenas verksamhet i högre grad väljer inriktningar eller examina där arbetsmarknadens behov är mindre. Studenters låga intresse för framför allt vissa inriktningar eller examina utgör en faktor som ligger bortom lärosätenas kontroll, men som lärosätena har att förhålla sig till i dimensioneringen. Av granskningen framgår vidare att lärosätena bara i enstaka fall drar ned på antalet platser på utbildningar där behovet av nya lärare är mindre. Lärosätena prioriterar dock ofta att ge KPU inom bristämnen. är det även där relativt vanligt med KPU till personer med ämnesbakgrunder inom vilka det inte råder brist. 8.4.4 Omfördelning av platser och resurser Ett sätt för lärosätena att kunna erbjuda utbildning i bristämnen, i de fall när ﬂer behöriga studenter än väntat kan antas, är att hålla på ett antal utbildningsplatser centralt på lärosätet. Dessa platser kan då vid behov fördelas till ämnesinriktningar där det råder lärarbrist. På så vis möjliggörs antagning av studenter även om planeringstalen och antalet platser ursprungligen var mindre. ser det som positivt att sådana insatser görs. Det är emellertid bekymmersamt att lärosäten ställer in inriktningar med få sökande studenter eftersom de inte kan få ekonomisk bärkraft i utbildningen. har i en tidigare granskning konstaterat att en ﬂexibel resursfördelning mellan kurser och ämnen inom institutioner eller motsvarande kan innebära fördelar, eftersom den gör det möjligt att fördela resurser efter behov.161 I den tidigare granskningen konstaterade 161 RiR 2009:25, Resursstyrning i högskolans grundutbildning. STATENS DIMENSIONERING AV LÄRARUTBILDNINGEN – UTBILDAS RÄTT ANTAL LÄRARE? dock att omfördelning av resurser mellan utbildningsområden sällan görs. Från den föreliggande granskningen framkommer en bild av att frågan om omfördelning av resurser mellan olika inriktningar på lärarutbildningen tas upp och diskuteras. Att en sådan omfördelning faktiskt också sker verkar dock vara mer ovanligt. Det resulterar i att kurser inom bristämnen ställs in. Som resurstilldelningssystemet fungerar ﬁnns det en risk för att värdet av regeringens satsning på utökade utbildningsplatser blir begränsat när det gäller ämnen där studentintresset är lågt men arbetsmarknadens behov stort. Utifrån lärosätenas rapportering i årsredovisningarna rörande bristande söktryck till just bristområdena är det inte självklart att ett ökat antal utbildningsplatser också leder till ett ökat antal registrerade studenter. Möjligtvis är det mer e•ektivt att fördela de resurser regeringen vill satsa på ett sådant sätt att lärosätena kan ge lärarutbildning inom bristämnen också med ett litet studentantal. 8.5Samtalen om dimensionering mellan lärosäten och skolhuvudmän kan utvecklas När det gäller lärarutbildningen ﬁnns en klart deﬁnierad avnämargrupp som lärosätena kan ha kontakt med för att få kunskap om arbetsmarknadens behov: skolhuvudmännen. Skolhuvudmän och lärosäten trä•as också, framför allt i regionala sammanhang. Diskussioner om antalet platser på lärarutbildningens olika inriktningar prioriteras dock inte högt i diskussionerna när lärosäten och skolhuvudmän möts utan de diskuterar främst skolutveckling och verksamhetsförlagd utbildning inom lärarutbildningen. Det är därför inte självklart att mer samarbete och kontakt skulle leda till ett mer avpassat utbildningsutbud utan det krävs också att dimensioneringsfrågan diskuteras i högre utsträckning. Granskningens resultat indikerar att en viss uppgivenhet ﬁnns hos både lärosäten och skolhuvudmän på grund av det låga studentintresset för vissa inriktningar på lärarutbildningen. Det skulle kunna vara en förklaring till att dimensioneringen inte tar stor plats i diskussionerna. Granskningen pekar vidare på att förutsättningarna för lärosätena att använda lokala prognoser skulle kunna stärkas genom att ﬂer skolhuvudmän tar fram aktuella personal- och kompetensförsörjningsplaner över behovet av lärare. Aktuella sådana planer kan potentiellt göra det lättare för lärosätena att ta större hänsyn till skolhuvudmännens behov i sin dimensionering. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET /14 gick av grundskoleleverna och av gymnasieeleverna i en skola som drivs av en enskild huvudman. Lärosätenas kontakter med enskilda huvudmän skulle kunna stärkas betydligt. i mycket lägre grad än de kommunala skolhuvudmännen i olika fora där lärosäten och skolhuvudmän möts för att diskutera lärarutbildningen. Mycket få enskilda skolhuvudmän ﬁnns representerade i organ inom lärosätena där lärarutbildningen diskuteras. 8.6Risk för bristande kvalitet i lämnade uppgifter och önskemål om ökad tillgänglighet till nationella register De uppgifter som kommunala skolhuvudmän rapporterar in till register över pedagogisk personal (lärarregistret) har enligt vissa kommuner visat sig ha kvalitetsbrister. Det skapar osäkerhet i underlagen för prognoser över behovet av lärare och pekar på att åtgärder kan behöva vidtas för att säkra kvaliteten i uppgifterna i samband med att de samlas in. De representanter för kommunala skolförvaltningar som intervjuat efterfrågar information från lärarlegitimationsregister. Sådan information skulle underlätta för kommunerna att ta fram ett bra underlag vad gäller behovet av lärare med olika utbildningsinriktningar. menar att statistik över lokalt verksamma lärare från lärarlegitimationsregistret skulle underlätta för skolhuvudmännen att förmedla sina långsiktiga behov av lärare till lärosätena. Det skulle kunna möjliggöra en bättre dialog med lärosätena om antalet platser på lärarutbildningen. Ett underlag av god kvalitet som beskriver arbetsmarknadens behov är också avgörande för att den aspekten ska kunna vägas in vid prövningen av examenstillstånd. STATENS DIMENSIONERING AV LÄRARUTBILDNINGEN – UTBILDAS RÄTT ANTAL LÄRARE? Granskningen visar sammanfattningsvis att regeringen behöver påverka lärosätenas dimensionering aktivare än vad som görs . Tillgång på kompetenta lärare är av stor vikt för samhället. Utan sådana lärare ﬁnns det också en risk att kvalitetshöjande insatser som staten gör i form av till exempel matematiklyft och läslyft inte får avsedd e•ekt på undervisningen. Det motiverar ett avsteg från principen om en återhållsam styrning av autonoma lärosäten som gäller för högskolesektorn i stort. En aktivare styrning skulle kunna fungera som ett e•ektivt komplement till de åtgärder som regeringen vidtagit för att höja läraryrkets status och på detta sätt öka attraktiviteten i utbildningen, exempelvis karriärvägar för lärare. rekommenderar regeringen att: Justera resurstilldelningssystemet så att det inom lärarutbildningen blir möjligt att stärka lärosätenas förutsättningar att ge utbildningar inom bristämnen även när studentantalet är litet. Stimulera och underlätta ytterligare för lärosätena att samverka rörande lärarutbildningen för att på så sätt uppnå ökad specialisering mellan lärosätena. Fortsätta arbetet med att utveckla statistiken rörande verksamma lärare och i ökad utsträckning tillgängliggöra information för skolhuvudmännen, vilket ökar huvudmännens möjlighet att ge lärosätena ett gott underlag för dimensionering. Utreda om examenstillståndprövningen bör innefatta även dimensioneringsaspekten. Granskningen visar att lärosätena bör stärka vissa aspekter av sitt arbete för att deras dimensioneringsbeslut ska resultera i att rätt antal lärare med rätt utbildning utbildas. rekommenderar lärosätena att: Arbeta mer systematiskt och strategiskt med studentrekrytering till lärarutbildning där brist råder på arbetsmarknaden. På ett mer systematiskt sätt ha kontakt med alla typer av skolhuvudmän för att från dessa inhämta information om framtida behov av lärare. Arbeta mer aktivt för att se till att den undervisande personalen matchar det behov som ﬁnns på arbetsmarknaden gällande lärare. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Budgetlag (2011:203) Förordning (2001:100) om den o ciella statistiken Förordning (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare Förordning (2011:555) med instruktion för . Förordning (2011:686) om kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen Förordning (2012:810) med instruktion för Förordning (2012:811) med instruktion för Universitets- och högskolerådet Högskoleförordning (1993:100) Högskolelag (1992:1434) Lag (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina Myndighetsförordning (2007:515) Skollag (2010:800) Kungörelse (1974:152) om beslutad ny regeringsform Budgetproposition , utgiftsområde 16, bet. 2010/11:UbU1, rskr. Budgetproposition , utgiftsområde 16, bet. 2013/14:UbU1, rskr. 1990/91:18, om ansvaret för skolan, bet. 1992/93:1, om universitet och högskolor – frihet för kvalitet, bet. 1992/93:UbU3, rskr. Prop.1992/93:169, om högre utbildning för ökad kompetens, bet. 1992/93:UbU14, rskr. 2001/02:35, Fristående skolor, bet. 2001/02:UbU7, rskr. STATENS DIMENSIONERING AV LÄRARUTBILDNINGEN – UTBILDAS RÄTT ANTAL LÄRARE? 2009/10:89, Bäst i klassen – en ny lärarutbildning, bet. 2009/19:UbU16, rskr. 2009/10:139, Fokus på kunskap – kvalitet i den högre utbildningen, betänkande 2009/10:UbU20, rskr 2009/10:320-321 2009/10:149, En akademi i tiden – ökad frihet för universitet och högskolor, bet. 2009/10:UbU23, rskr. 2010/11:20 s. 25, Legitimation för lärare och förskollärare, bet. 2010/11:UbU5, rskr. Regleringsbrev för avseende universitet och högskolor Regleringsbrev för avseende anslag 2:70 Regleringsbrev för avseende universitet och högskolor Regleringsbrev för avseende Universitets- och högskolerådet Regeringsbeslut, Uppdrag att svara för utbildning, dnr U2011/4343/S GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Regeringsbeslut, Uppdrag om prognoser över behovet av olika lärarkategorier, dnr U2014/4128/S, Statens o entliga utredningar , En hållbar lärarutbildning, SOU 2008:109 , Kommittédirektiv, Högskolans utbildningsutbud, Dir. 2014:54 Arbetsförmedlingen, Arbetsmarknadsutsikterna – prognos för arbetsmarknaden –2015, Ura 2013:8 Dans-och cirkushögskolan, Årsredovisning 2013 Gymnastik- och , Årsredovisning 2013 , Högskoleutbildningarna och arbetsmarknaden. Ett planeringsunderlag inför /2014, 2012:22 R Linnéuniversitetet, Årsredovisning 2013 STATENS DIMENSIONERING AV LÄRARUTBILDNINGEN – UTBILDAS RÄTT ANTAL LÄRARE? (2005), Rätt utbildning för undervisningen – statens insatser för lärarkompetens, RiR 2005:19 (2009), Resursstyrning i högskolans grundutbildning, RiR 2009:25 (2012), Att styra självständiga lärosäten, RiR 2012:4 , Beskrivande data 2012, Rapport 383 , Pedagogisk personal i skola och vuxenutbildning /14, Dnr 2014:00044, . , Arbetskraftsbarometern `13, Information om utbildning och arbetsmarknad, rapport 2013:3 , Trender och prognoser 2011, Universitets- och högskolerådet, Sökande till högre utbildning ht2014: fokus på lärar- och förskollärarutbildningar, Dnr 1.1.1-134-2014. Universitets- och högskolerådet, Konkurrensen om högskoleplatser ökar alltmer, pressmeddelande, Universitets- och högskolerådet, Drygt 266‰000 antagna till höstens högskoleutbildningar, pressmeddelande, . , Statistisk analys, Ökande med inte tillräckligt stort intresse för lärarutbildning, . , Årsrapport för universitet och högskolor 2014 GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Bilaga 1 Graﬁk över lärarutbildningen Figur B1.1 Antal antagna ht 2014, värdet inom parantes anger antal examenstillstånd UNIVERSITET, totalt 1 037 st 283 (3) Ämneslärare årskurs 7–9 29 (6) 113 (20) = Varav naturv. = Varav naturv. 72 (6) 296 (23) 53 (1) 292 (2) HÖGSKOLAN , totalt 252 st 115 (2) Ämneslärare årskurs 7–9 47(12) = Varav naturv. 90 (10) = Varav naturv. 0 (1)53 (1) 292 (2) * 0 st antagna, 1 st examenstillstånd HÖGSKOLAN I , totalt 179 st 155 (3) Ämneslärare årskurs 7–9 = Varav naturv. 0 (2) 90 (10) = Varav naturv. 53 (1) 292 (2) * 0 st antagna, 3 st examenstillstånd ** 0 st antagna, 2 st examenstillstånd STATENS DIMENSIONERING AV LÄRARUTBILDNINGEN – UTBILDAS RÄTT ANTAL LÄRARE? Figur B1.1 Antal antagna ht 2014, värdet inom parantes anger antal examenstillstånd HÖGSKOLAN I , totalt 288 st 135 (3) Ämneslärare årskurs 7–9 0 (7) = Varav naturv. = Varav naturv. 22 (1) 153 (4) 0 (1) 292 (2) * 0 st antagna, 3 st examenstillstånd HÖGSKOLAN I , totalt 222 st 104 (2) Ämneslärare årskurs 7–9 = Varav naturv. 69 (10) = Varav naturv. 49 (7) 53 (1) 292 (2) * 0 st antagna, 4 st examenstillstånd ** 5 st antagna, 2 st examenstillstånd HÖGSKOLAN I , totalt 215 st 157 (3) Ämneslärare årskurs 7–9 0 (4) = Varav naturv. 58 (3) = Varav naturv. 53 (1) 292 (2) HÖGSKOLAN I , totalt 53 st 157 (3) Ämneslärare årskurs 7–9 = Varav naturv. 58 (3) = Varav naturv. 53 (1) 292 (2) GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Figur B1.1 Antal antagna ht 2014, värdet inom parantes anger antal examenstillstånd HÖGSKOLAN , totalt 335 st 130 (1) Ämneslärare årskurs 7–9 10 (11) = Varav naturv. 2 (6) = Varav naturv. 80 (1) 113 (2) * 10 st antagna, 4st examenstillstånd ** 2 st antagna, 4 st examenstillstånd HÖGSKOLAN VÄST, totalt 189 st 106 (3) Ämneslärare årskurs 7–9 15 (3) = Varav naturv. = Varav naturv. 47 (3) 21 (1) 113 (2) UNIVERSITET, totalt 554 st Ämneslärare årskurs 7–9 0 (14) = Varav naturv. = Varav naturv. 62 (6) 279 (15) 55 (2) 113 (2) * 0 st antagna, 5 st examenstillstånd , totalt 52 st 220 (2) Ämneslärare årskurs 7–9 18 (2) = Varav naturv. = Varav naturv. 55 (2) 113 (2) STATENS DIMENSIONERING AV LÄRARUTBILDNINGEN – UTBILDAS RÄTT ANTAL LÄRARE? Figur B1.1 Antal antagna ht 2014, värdet inom parantes anger antal examenstillstånd , totalt 42 st 220 (2) Ämneslärare årskurs 7–9 0 (1) = Varav naturv. 42 (1) = Varav naturv. 55 (2) 113 (2) TEKNISKA HÖGSKOLAN, totalt 73 st 220 (2) Ämneslärare årskurs 7–9 10 (1) = Varav naturv. = Varav naturv. 63 (4) 55 (2) 113 (2) UNIVERSITET, totalt 788 st 295 (3) Ämneslärare årskurs 7–9 18(5) 140 (16) = Varav naturv. = Varav naturv. 59 (6) 209 (17) 38 (1) 106 (2) LINNÉUNIVERSITETET, totalt 633 st Ämneslärare årskurs 7–9 0 (16) = Varav naturv. = Varav naturv. 20(5) 232 (19) 57 (1) 129 (2) * 0 st antagna, 4 st examenstillstånd GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Figur B1.1 Antal antagna ht 2014, värdet inom parantes anger antal examenstillstånd TEKNISKA UNIVERSITET, totalt 109 st 61 (2) Ämneslärare årskurs 7–9 0 (8) = Varav naturv. = Varav naturv. 48 (9) 57 (1) 129 (2) * 0 st antagna, 3 st examenstillstånd ** 8 st antagna, 3 st examenstillstånd LUNDS UNIVERSITET, totalt 243 st 61 (2) Ämneslärare årskurs 7–9 = Varav naturv. 68 (11) = Varav naturv. 175 (14) 57 (1) 129 (2) * 1 st antagna, 1 st examenstillstånd ** 5 st antagna, 2 st examenstillstånd HÖGSKOLA, totalt 889 st Ämneslärare årskurs 7–9 32(5) 171 (14) = Varav naturv. = Varav naturv. 41(2) 221 (10) 0 (1) 182 (2) , totalt 152 st 152 (3) Ämneslärare årskurs 7–9 0 (7) 171 (14) = Varav naturv. 0 (7) 221 (10) = Varav naturv. 182 (2) * 0 st antagna, 3 st examenstillstånd ** 0 st antagna, 3 st examenstillstånd STATENS DIMENSIONERING AV LÄRARUTBILDNINGEN – UTBILDAS RÄTT ANTAL LÄRARE? Figur B1.1 Antal antagna ht 2014, värdet inom parantes anger antal examenstillstånd HÖGSKOLA, totalt 287 st 90 (2) Ämneslärare årskurs 7–9 0 (5) 171 (14) = Varav naturv. = Varav naturv. 69 (5) 221 (10) 128(2) * 0 st antagna, 1 st examenstillstånd ** 9 st antagna, 1 st examenstillstånd UNIVERSITET, totalt 941 st Ämneslärare årskurs 7–9 171 (14) 47 (13) = Varav naturv. = Varav naturv. 88 (5) 306 (17) 306 (1) 268 (2) * 0 st antagna, 4 st examenstillstånd ** 9 st antagna, 1 st examenstillstånd HÖGSKOLA, totalt 200 st Ämneslärare årskurs 7–9 0 (6) 171 (14) = Varav naturv. = Varav naturv. 85 (5) 306 (1) 268 (2) UNIVERSITET, totalt 509 st 150 (3) Ämneslärare årskurs 7–9 171 (14) = Varav naturv. 54(20) = Varav naturv. 155 (18) 34 (1) 116 (2) * 5 st antagna, 4 st examenstillstånd ** 19 st antagna, 4 st examenstillstånd GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET