prop · H203114 · 2015-03-17 00:00:00 — trädde lagändringen avseende lagen om krigsmateriel med anledning av direktiv /43/EG ikraft (ICT Nedan lämnas en redogörelse för de praktiska konsekvenserna detta har fått . Införande av generella tillstånd ISP har beslutat om fem generella tillstånd, som publicerats i författningssamling (TFS) samt även på ISP webbsida . varje generellt tillstånd finns en bilaga med vilken krigsmateriel och tekniskt bistånd som omfattas. Utförsel av krigsmateriel samt lämnade av tekniskt bistånd till en försvarsmakt eller en avtalsslutande myndighet i ett land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) Utförsel av krigsmateriel samt lämnade av tekniskt bistånd till en certifierad mottagare i ett land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) Utförsel av krigsmateriel samt lämnade av tekniskt bistånd till ett land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) för demonstration, utvärdering och utställning Utförsel av krigsmateriel samt lämnade av tekniskt bistånd till ett land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) för underhåll eller reparation Utförsel av krigsmateriel samt lämnade av tekniskt bistånd till ett land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) efter underhåll, reparation eller demonstration En förutsättning att utnyttja tillstånden är att aktuellt företag anmäler utnyttjande senast före det första utnyttjandet. har 10 företag anmält följande utnyttjanden: Då aktuella företag enbart behöver anmäla utnyttjanden enbart en gång redovisas nedan ackumulerat antal anmälningar : Följande fakturerad och levererad krigsmateriel har leveransdeklarerats Certifiering som mottagare av krigsmateriel och tekniskt bistånd Ett företag kan ansöka om certifiering som mottagare av krigsmateriel och tekniskt bistånd och därigenom motta komponenter via generella tillstånd utfärdade i något EES land. har inget svenskt företag certifierats. har totalt inom EU certifierats 36 företag i 12 länder enligt följande: Aktuell information finns på EU kommissionens hemsida Andel globala och individuella tillstånd till EES länder Med införandet av ICT-direktivet infördes utöver generella tillstånd även globala och individuella tillstånd. Mot bakgrund av ICT-direktivets anda att i första hand utnyttja generella och globala tillstånd kan aktuellt läge vara av intresse. sedan ICT-direktivet trädde i kraft har ISP beviljat totalt 362 utförseltillstånd till EES länder varav globala samt individuella. har ISP beviljat totalt 642 utförseltillstånd varav 15 procent globala samt individuella. har ISP beviljat totalt 552 utförseltillstånd vara globala och individuella.En slutsats av ovanstående är att företagen har börjat utnyttja de generella tillstånden i högre omfattning medan antalet certifierade företag inte har utökats. användandet av generella tillstånd samt certifiering är lågt genomgående inom EU har EU kommissionen genomfört en studie av orsaker som kommer att följas upp med en fördjupad analys . Tillstånd enligt EU förordning 258/2012 (Artikel 10 i ISP har med förordning (2013:707) tilldelats uppgiften som tillståndsmyndighet för ärenden enligt rådets förordning (EU) 258/2012, I nedanstående tabell redovisas en sammanställning över beviljade tillstånd enligt förordning (EU) nr 258/2012 och lagen (1992:1300) om krigsmateriel (slätborrade vapen är undantagna avseende lagen om Sammanställningen avser export till länder utanför EU och är uppdelad på beviljade tillstånd avseende civil skjutvapen mm och ammunition (ÖK) samt faktiska leveranser ammunition (ÖK) till civila skjutvapen (mnkr). Faktiska leveranser av ammunition (KS) utom EU samt (KS och ÖK) inom EU till civila skjutvapen framgår av tabell 7. slutlig mottagare (land) Export av produkter med dubbla användningsområden Antal inkomna utförselärenden m.m. rörande produkter med dubbla användningsområden (PDA) utförseltillstånd, globala och individuella, varav: (Part 2) ärenden avseende överföring av tillgångar och finansiella tjänster Antal utfärdade förhandsbesked och förfrågningar samt icke-kontrollerade produkter avseende PDA 2010–2014 Antal avgjorda ärenden som rör begäran om förhandsbesked – kontrollerade samt icke- har EU infört ytterligare generella tillstånd enligt och rådets förordning (EU) nr 1232/2011. är skyldiga att senast efter första användande anmäla detta till ISP. har följande antal företag anmält sådant utnyttjande: Då aktuella företag behöver anmäla utnyttjande enbart en gång redovisas nedan ackumulerat antal anmälningar (EU 001) samt 2012 (EU 002-006); Beviljade exporttillstånd för produkter med dubbla användningsområden (PDA), tillhörande kategori 0 i bilaga 1 till rådets förordning (EG) nr 428/2009, från företag i (Källa SSM) Verksamhet vid , SSM På det nukleära området är export utanför EU tillståndspliktigt, men även en stor del av handeln mellan EU-länder är tillståndspliktig. Berörda produkter och teknologier för tillståndsplikt inom EU finns beskrivna i bilaga IV del 2 till rådets förordning (EG) nr 428/2009. Generella tillstånd får inte användas för dessa produkter. beviljades totalt 42 tillstånd för export eller överföring inom EU. Svenska Tanso, 1 LGC Standards, 1 Svenska Tanso, 1 Svenska Tanso, 1 LGC Standards, 1 Medlemskap i multilaterala exportkontrollregimer (Rep.) Europeiska kommissionen deltar som medlem i Australiengruppen samt som observatör i och . Beviljade globala tillstånd för permanent export Samtliga länder med undantag Flera länder med undantag av (informationssäkerhet), 5A002,5D002,6A003 Separationssystem, delar, teknik och teknisk assistans 2E003,1E001,9E003, (informationssäkerhet), teknik 3A001,3A002,5A001,5A002 Mjukvara (telekommunikation) Separationssystem, delar, teknik och teknisk assistans Beviljade individuella tillstånd för permanent export 2B352,5A002. Filter (reservdel till 428/2009 AG, 428/2009 AG 5A002,5D002, 428/2009 AG,WA 428/2009 WA 428/2009 AG 428/2009 AG, 2B350,5A002, Reservdelar till värmeväxlare, 428/2009 AG,WA 3 428/2009 AG,WA 2B350,1A004, Värmeväxlare (inkl plåt), 5A002,5D002, (informationssäkerhet), UAV, 2B350,2B204, Värmeväxlare (plåt), 1A004,6A003, Kemskyddsdräkt, IR- kamera, 6A003,1A004, 2B350,1C010, utrustning, kemskyddsdräkt, 5A002,2B230, 5D002,1C002, (informationssäkerhet), UAV, tryckgivare, metallegeringar, 1A004,9D004, ,2B350,6A003 (informationssäkerhet), (informationssäkerhet), IR- 2B350,5A002, ustning, Värmeväxlare (plåt), 6A003,2B352, IR- kamera, kemskyddsdräkt, 2B350,2B352, Värmeväxlare (plåt), 5D002,1C010, 6A003,3A001, nickelpulver, IR-kamera, 6A008,5A002, (informationssäkerhet), värmeväxlare (plåt), 5D002,2B350, (informationssäkerhet), 2B350,1A004, utrustning, kemskyddsdräkt, 1C002,2A101, värmeväxlare (plåt), metallegeringar, lagersystem, (informationssäkerhet), 5A002,5D002, (informationssäkerhet), 5A002,2B350, (informationssäkerhet), 2B350,5A002, 2B350,5A002, 6A003,3A001, (informationssäkerhet), IR- kamera, kemskyddsdräkt 5A002,5D002, (informationssäkerhet), 2B352,2B350, 5A002,5D002, (informationssäkerhet), UAV, 5A002,5D002, (informationssäkerhet), 1A004,2B350, 5A002,2B350, 5A002,1A004, (informationssäkerhet), 2B350,6A008, radarsystem, metallegeringar, 2B352,1C010, utrustning, IR kamera, 3C005,5D002, (informationssäkerhet), 2D002,2B104, programvara, isostatisk press, 6A003,1A004, utrustning, IR kamera, 2B350,6A008, radarsystem, metallegeringar, 2B350,5A002, 1A004,3A002, komponenter, metallegering, 6A003,5A002, 9A012,9D004, (informationssäkerhet), UAV, 1C010,1A004, kemskyddsdräkt, substrat, 2B350,5A002, 6A008,9D004, (informationssäkerhet), radarsystem, programvara, utrustning, IR- kamera 5A002,5D002, (informationssäkerhet), UAV, 2B350,1A004, 5D002,6A003, (informationssäkerhet), (informationssäkerhet), IR- 5A002,5D002, 2B204,6A003, Isostatisk press, IR kameror, Gyron, IR- kamera UAV, tillverkningsutrustning, 2B350,1C010, 6A003,3A001, (informationssäkerhet), IR- kameror, elektroniska 1C010,1A004, Tillverkning och utförsel av krigsmateriel regleras genom lagen (1992:1300) om krigsmateriel och förordningen (1992:1303) om krigsmateriel. Båda författningarna trädde i kraft . Lagen om krigsmateriel föreskriver att krigsmateriel inte får tillverkas utan tillstånd. Med utlandssamverkan förstås exportförsäljning eller annat tillhandahållande (bl.a. överlåtelse eller förmedling) av krigsmateriel. Vidare omfattar begreppet upplåtelse eller överlåtelse av tillverkningsrättigheter, avtal med någon i utlandet om att gemensamt med denne eller för dennes räkning tillhandahålla tekniskt bistånd till någon i utlandet, utveckla krigsmateriel eller metod för framställning av sådan materiel eller om att gemensamt tillverka krigsmateriel. Slutligen krävs tillstånd, med vissa undantag, för att bedriva militärt inriktad utbildning. I rådets förordning (EG) nr 428/2009 om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av produkter och teknik med dubbla användningsområden finns i vissa fall krav på exporttillstånd för produkter som inte ingår i begreppet krigsmateriel, men som hör samman med exporterad krigsmateriel. Svenska riktlinjer för krigsmaterielexport och annan utlandssamverkan Enligt 1 § andra stycket lagen (1992:1300) om krigsmateriel får tillstånd enligt lagen lämnas endast om det finns säkerhets- eller försvarspolitiska skäl för det och det inte strider mot utrikespolitik. De närmare principerna för prövningen lades fast på basis av regeringens praxis och kom till uttryck i regeringens riktlinjer för krigsmaterielexport och annan utlandssamverkan som godkänt (jfr prop. 1991/92:174 s. 41 f., prop. 1995/96:31 s. 23 f. och bet. 1992/93:UU1). Se riktlinjerna i fulltext nedan. Övergripande kriterier och bedömningskriterier Riktlinjerna uttolkas med brett parlamentariskt stöd och är vägledande för ISP vid prövningen av ärenden om tillstånd enligt lagen och förordningen om krigsmateriel. Vid sidan av själva riktlinjerna så beaktas också internationella åtaganden som har gjort och är bundna av. Det handlar i första rummet om EU:s gemensamma ståndpunkt om vapenexport och artiklarna 6 och 7 i (, ATT), men kan även avse andra förpliktelser, t.ex. att inte exportera personminor, enligt . Riktlinjerna är försedda med två övergripande kriterier för när tillstånd enligt lagen kan lämnas, nämligen dels att utlandssamverkan behövs för att tillgodose det svenska försvarets behov av materiel eller kunnande eller i övrigt är säkerhetspolitiskt önskvärd, dels att samverkan inte står i strid med principerna och målen för utrikespolitik. 2014/15:114 övergripande kriterier kan anses utgöra en precisering av 1 § andra Bilaga 3 stycket lagen om krigsmateriel. I riktlinjerna preciseras också de faktorer som bör beaktas i samband med prövningen av ett enskilt ärende. Ett grundkrav är att alla för ärendet betydelsefulla omständigheter ska beaktas, oavsett om de uttryckligen anges i riktlinjerna eller ej. Dessa bedömningskriterier tillämpas också på samverkan med person eller företag i utlandet avseende utveckling eller tillverkning av krigsmateriel. Riktlinjerna framhåller särskilt den vikt som vid den utrikespolitiska bedömningen av varje utförselärende ska fästas vid respekten för mänskliga rättigheter i mottagarlandet. Situationen i mottagarlandet vad gäller mänskliga rättigheter ska alltid vägas in, även i de fall då det är fråga om materiel som i sig inte kan användas för att kränka mänskliga rättigheter. Ovillkorliga hinder för export Riktlinjerna anger tre typer av ovillkorliga hinder som, om de inträffar, anses omöjliggöra export. De tre är; beslut av , internationella överenskommelser som biträtt (t.ex. EU- sanktioner) samt exportstopp som påbjuds enligt de folkrättsliga reglerna om export från neutral stat under krig. Krigsmateriel för strid och övrig krigsmateriel Krigsmaterielbegreppet breddades till att även omfatta viss materiel med civil eller delvis civil användning. Utvidgningen av begreppet ledde till att export som varit oreglerad kom att bli föremål för politisk prövning och inkluderas i krigsmaterielexport- statistiken. Breddningen åtföljdes av en indelning av krigsmateriel i två kategorier för vilka uppställts delvis olika riktlinjer för utförsel. För kategorin krigsmateriel för strid (KS) gäller att tillstånd till export inte bör ges till en stat som befinner sig i väpnad konflikt med annan stat, en stat som är invecklad i internationell konflikt som kan befaras leda till väpnad konflikt eller en stat som har inre väpnade oroligheter. Ett tillstånd bör återkallas om den mottagande staten kommer i väpnad konflikt eller inre väpnade oroligheter. Ett återkallande av tillstånd kan emellertid underlåtas om det är förenligt med folkrätten och målen och principerna för den svenska utrikespolitiken. Utförseltillstånd bör heller inte ges till en stat där det förekommer omfattande och grova kränkningar av mänskliga rättigheter. Detta är samma krav som tillämpades , med den skillnaden att förekomsten av kränkningar av de mänskliga rättigheterna tidigare endast behövde beaktas om materielen i sig kunde användas för att kränka de mänskliga rättigheterna. För utförsel av övrig krigsmateriel (ÖK), som i stor utsträckning omfattar produkter som inte betraktades som krigsmateriel (exempelvis spaningsradaranläggningar eller simulatorer för utbildningsändamål), gäller att utförseltillstånd bör beviljas till länder som inte befinner sig i väpnad konflikt med någon annan stat, som inte har inre väpnade oroligheter eller där det inte förekommer omfattande och grova kränkningar av mänskliga rättigheter. Risk för väpnad konflikt utgör således inte ett särskilt kriterium i bedömningen avseende utförsel av övrig krigsmateriel. De skilda riktlinjerna för krigsmateriel för strid respektive övrig krigsmateriel innebär att en större länderkrets kan komma i fråga som mottagare av övrig krigsmateriel, dvs. icke förstörelsebringande materiel, än för krigsmateriel för strid. Följdleveranser och ”svensk identitet” När det gäller följdleveranser anger riktlinjerna att "tillstånd bör ges till utförsel av reservdelar till tidigare, med vederbörligt tillstånd exporterad krigsmateriel, om inte ovillkorligt hinder möter. Detsamma bör gälla andra leveranser, t.ex. av ammunition, som har samband med tidigare utförsel eller där det annars vore oskäligt att inte ge tillstånd". När det gäller samarbete med utländsk part gäller att export till tredje land bör bedömas i enlighet med de svenska riktlinjerna om produkten har övervägande svensk identitet. Om produkten har övervägande utländsk identitet, eller om det föreligger ett starkt svenskt försvarspolitiskt intresse av samarbetet, kan samarbetslandets regler om utförsel tillämpas. De svenska riktlinjerna i fulltext Tillstånd till utförsel av krigsmateriel, eller till annan samverkan med någon i utlandet avseende krigsmateriel, bör medges endast om sådan utförsel eller samverkan 1.bedöms erforderlig för att tillgodose det svenska försvarets behov av materiel eller kunnande eller i övrigt är säkerhetspolitiskt önskvärd, samt 2.inte står i strid med principerna och målen för utrikespolitik. Vid prövningen av ett tillståndsärende ankommer det på ISP att göra en totalbedömning av alla för ärendet betydelsefulla omständigheter med utgångspunkt från de angivna grundläggande principerna. Utrikespolitiska hinder föreligger inte i fråga om samverkan med eller export till de nordiska länderna och de traditionellt neutrala länderna i . Samverkan med dessa länder får i princip anses stå i överensstämmelse med säkerhetspolitik. I takt med att samarbetet med övriga länder inom de Europeiska Gemenskaperna byggs ut, bör samma principer för utlandssamverkan och export tillämpas i fråga om dessa länder. Tillstånd får endast avse stat, statlig myndighet eller av staten auktoriserad mottagare; vidare bör vid utförsel av materiel ett slutanvändarintyg eller ett intyg om egen tillverkning (bearbetningsintyg) föreligga. En stat som trots åtagande gentemot den har tillåtit eller underlåtit att förhindra vidareexport av svensk krigsmateriel ska i princip inte komma i fråga som mottagare av sådan materiel från så länge omständigheterna kvarstår. Tillstånd till utförsel eller annan utlandssamverkan enligt krigsmateriellagen ska inte beviljas om det skulle strida mot internationell överenskommelse som har biträtt, mot beslut av eller mot folkrättsliga regler om export från neutral stat under krig (ovillkorliga hinder). Tillstånd till utförsel av krigsmateriel, eller annan utlandssamverkan som avser krigsmateriel, bör inte lämnas om det avser stat där omfattande och grova kränkningar av mänskliga rättigheter förekommer. Respekt för mänskliga rättigheter är ett centralt villkor för att tillstånd Tillstånd till utförsel av krigsmateriel för strid, eller till annan utlandssamverkan som avser krigsmateriel för strid eller övrig krigsmateriel, bör inte beviljas om det avser stat som befinner sig i väpnad konflikt med annan stat, oavsett om krigsförklaring har avgetts eller ej, stat som är invecklad i internationell konflikt som kan befaras leda till väpnad konflikt eller stat som har inre väpnade oroligheter. Tillstånd bör ges till utförsel av materiel som klassificerats som övrig krigsmateriel, förutsatt att mottagarlandet inte befinner sig i väpnad konflikt med annan stat eller har inre väpnade oroligheter, eller det i landet förekommer omfattande och grova kränkningar av mänskliga rättigheter och om inte ovillkorligt hinder möter. Ett meddelat tillstånd till utförsel bör återkallas, förutom vid ovillkorliga exporthinder, om den mottagande staten kommer i väpnad konflikt med annan stat eller får inre väpnade oroligheter. bör, i de två senare fallen, återkallande av tillstånd kunna underlåtas om det är förenligt med de folkrättsliga reglerna och med principerna och målen för utrikespolitik. Tillstånd bör ges till utförsel av reservdelar till tidigare, med vederbörligt tillstånd exporterad krigsmateriel, om inte ovillkorligt Detsamma bör gälla andra leveranser, t.ex. av ammunition, som har samband med tidigare utförsel eller där det annars vore oskäligt att inte ge tillstånd. Vad särskilt angår avtal med utländsk part om gemensam utveckling eller tillverkning av krigsmateriel ska tillståndsbedömningen utgå från de angivna grundläggande kriterierna. Utförsel till samarbetslandet, som följer av avtalet, bör medges om inte ovillkorligt hinder uppstår. samarbetsavtal med utländsk part förutsätter export från samarbetslandet till tredje land bör fråga om sådan export, i den mån slutprodukten i fråga har en övervägande svensk identitet, bedömas i enlighet med riktlinjerna för sådan export från . Beträffande materiel som har övervägande utländsk identitet bör export från samarbetslandet till tredje land medges inom ramen för Föreligger ett starkt svenskt försvarspolitiskt intresse av att samarbetet kommer till stånd, och det är en förutsättning från samarbetspartnerns sida att viss utförsel får ske från samarbetslandet kan efter omständigheterna export till tredje land även i övrigt medges inom ramen för samarbetslandets exportregler. När det gäller mer omfattande och för viktigare utlandssam- verkan på krigsmaterielområdet bör en regeringsöverenskommelse träffas mellan och samverkanslandet. Innan överenskommelser av detta slag ingås, bör utrikesnämnden höras. och rådets förordning (EU) nr 258/2012 av om genomförande av artikel 10 i FN:s protokoll om olaglig tillverkning av och handel med eldvapen, delar till eldvapen och ammunition, bifogat till konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet, och om införande av exporttillstånd, import- och transiteringsåtgärder för skjutvapen, delar till skjutvapen och ammunition. trädde förordningen (2013:707) om kontroll av vissa skjutvapen, delar till skjutvapen och ammunition samt vissa ändringar i förordningen (1992:1303) om krigsmateriel i kraft. kompletterar och rådets förordning (EU) 258/2012 av som reglerar tillstånd att exportera civila skjutvapen, delar till skjutvapen och ammunition utanför EU samt vissa import- och transiteringsåtgärder vid sådan export. skjutvapen, delar och väsentliga delar till skjutvapen och ammunition som är under kontroll framgår av en bilaga till förordning 258/2012. ISP är tillståndsmyndighet för ärenden enligt förordningen. Rådets förordning (EG) nr 428/2009 om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av produkter och teknik med Rådet antog rådets förordning (EG) nr 428/2009 om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export, överföring, förmedling och transitering av produkter med dubbla användningsområden (omarbetning). Förordningen trädde i kraft och ersatte en EU förordning , rådets förordning (EG) nr 1334/2000. Till skillnad från de internationella exportkontrollregimerna är förordningen juridiskt bindande för , liksom för alla andra EU- Syftet är att så långt möjligt etablera fri rörlighet för kontrollerade produkter inom den inre marknaden som de olika nationella systemen för kontroll av export till tredjeland stärks och harmoniseras. Förordningen förenar medlemsstaternas åtaganden inom ramen för de internationella exportkontrollregimerna med friast möjliga rörlighet av varor inom den inre marknaden. Utvecklingen inom regimerna beaktas genom återkommande ändringar och uppdateringar av produktlistorna till Förordningens medföljande bilagor beslutas inom ramen för gemenskapssamarbetet i första pelaren, vilket innebär att de får direkt verkan på det nationella planet. Bilagorna ska enligt förordningen Bedömningen i tillståndsärenden har underlättats genom att förordningen inkluderar gemensamma kriterier som medlemsstaterna har att beakta vid sin prövning. Tillstånd beviljas dock nationellt, se nedan. generellt gemenskapstillstånd för export av vissa produkter till vissa angivna tredjeländer. förenklat arbetet för de exporterande företagen genom att ett och samma tillstånd kan åberopas oavsett var utförseln från EU äger rum. även lett till en ökad samsyn inom EU när det gäller denna typ av export. I kompletteras EU-förordningen av lagen (2000:1064) om kontroll av produkter med dubbla användningsområden och av tekniskt bistånd, samt förordningen (2000:1217) om kontroll av produkter med dubbla användningsområden och av tekniskt bistånd. na trädde i kraft . Till skillnad från vad som gäller för krigsmateriellagstiftningen, där utförseltillstånd utgör undantag från ett generellt exportförbud, är förhållandet det omvända under regelverket för kontroll av produkter med dubbla användningsområden. Här är utgångspunkten att utförseltill- stånd ska ges såvida det inte strider mot utrikes- eller säkerhetsintressen såsom dessa beskrivs i EU-förordningen. För export, överföring och tillhandahållande av förmedlingstjänster av produkter med dubbla användningsområden krävs det tillstånd. Tillståndsgivande myndighet är ISP. När det gäller kärnämnen och material m.m. i kategori 0 i bilaga I till EU-förordningen är det emellertid SSM som meddelar tillstånd. Lagen om kontroll av produkter med dubbla användningsområden och av tekniskt bistånd saknar liksom sin föregångare särskilda bestämmelser om möjligheten att få förhandsbesked om huruvida ett utförseltillstånd kommer att ges vid en eventuell export av produkter med dubbla användningsområden till en specifik destination. En praxis har emellertid utvecklats med innebörden att ISP ger företag förhandsbesked. Generalklausulen – en uppsamlingsbestämmelse (catch-all) Enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 428/2009 kan tillstånd krävas för export av produkter som inte är angivna i bilagorna till rådsförordningen (s.k. icke-listade produkter) om exportören har informerats av svenska myndigheter att produkten helt eller delvis är eller kan vara avsedd att användas i samband med produktion m.m. av massförstörelsevapen eller missiler som är kapabla att bära sådana vapen. Generalklausulen har tillkommit som en uppsamlingsbestämmelse för att se till att syftet med regleringen inte kringgås på grund av att produktlistorna sällan kan vara heltäckande med anledning av den snabba