prop · H3031d15 · 2015-09-21 00:00:00 — Stödet till våldsutsatta flickor och kvinnor kräver insatser från flera aktörer, såväl myndigheter som ideella organisationer. Det är därför av stor vikt att samordningen av de insatser som dessa aktörer bidrar med fungerar effektivt. Länsstyrelserna har mot denna bakgrund haft flera regeringsuppdrag som syftat till att stödja och utveckla samordningen av det lokala och regionala arbetet för att motverka mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck, prostitution och människohandel samt att barn bevittnar våld. Regeringen ger länsstyrelserna fortsatt uppdrag att stödja och utveckla samordningen i länen. Det fortsatta stödet bör tydligare inriktas mot våldsförebyggande insatser samt insatser för att förebygga prostitution och människohandel för sexuella ändamål. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Hedersrelaterat våld och förtryck har genom ett tillkännagivande begärt att regeringen bör komma med konkreta förslag till långsiktiga och hållbara strukturer för det förebyggande arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck (rskr. 2013/14:166). Den förra regeringen gav 2013 i i uppdrag att utveckla ett nationellt kompetensteam mot tvångsäktenskap och barnäktenskap samt hedersrelaterat våld. Härtill har i även fått i uppdrag att sprida två vägledningar som syftar till att förebygga hedersrelaterat våld och förtryck respektive kvinnlig könsstympning på nivå. Spridningen av vägledningarna ska genomföras med utgångspunkt i att insatserna blir långsiktigt hållbara och implementeras i ordinarie verksamhet på nivå. I uppdraget ska i även kartlägga förebyggande insatser i form av universellt och riktat föräldrastöd syftande till att motverka hedersrelaterat våld och förtryck samt barn- och tvångsäktenskap och kvinnlig könsstympning. Uppdraget ska ge underlag för spridning av kunskap om universellt, kunskapsbaserat, samordnat och långsiktigt stöd till föräldrar som bidrar till att förebygga dessa former av våld och förtryck av barn och unga. Uppdraget ska redovisas . Regeringen har för avsikt att fortsätta stödja detta arbete. Prostitution och människohandel för sexuella ändamål Prostitution och människohandel för sexuella ändamål är ett allvarligt hinder för jämlikhet och jämställdhet mellan könen. I första hand är kvinnor och flickor utsatta, men också män och pojkar utnyttjas i prostitution. Regeringen bedömer att det är fortsatt angeläget att samordna insatser för att motverka prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Tabell 5.7 Anslagsutveckling 3.1 Särskilda jämställdhetsåtgärder 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för särskilda jämställdhetsåtgärder och för utgifter för statsbidrag för att stödja projekt och insatser som främjar jämställdhet mellan kvinnor och män. Anslaget får även användas för administrativa utgifter som är en förutsättning för genomförandet hos berörda myndigheter. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför ett behov av framtida anslag på högst 2017. Skälen för regeringens förslag: Regeringen har beslutat att avsätta för att stärka de ideella kvinno- och tjejjourernas arbete. I enlighet med förordningen (2015:454) om statsbidrag till kvinno- och tjejjourer är syftet med stödet att bidra till ökad långsiktighet och bättre planeringsförutsättningar för de aktuella jourerna. Medlen fördelas därför i första hand som tvååriga bidrag. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 5.8 Beställningsbemyndigande för anslaget 3.1 Särskilda jämställdhetsåtgärder Erhållet/föreslaget bemyndigande Jämställdhetspolitiken genomförs med hjälp av jämställdhetsintegrering och särskilda åtgärder. Jämställdhetsintegrering innebär att jämställdhetsperspektivet ska beaktas vid utformningen av all politik. Ett utvecklingsarbete för stärkt tillämpning av jämställdhetsbudgetering i har påbörjats. I syfte att vidmakthålla ett gediget och kunskapsbaserat utvecklingsarbete, föreslås att 1miljon kronor avsätts 2016-2018 för att utvärdera och utveckla arbetet med jämställdhetsintegrering och jämställdhetsbudgetering. De slutsatser och analyser som framkommer i utvärderingarna kommer att återföras och användas i det arbete som bedrivs inom departement och myndigheter. De ideella kvinno- och tjejjourerna utför ett betydelsefullt arbete med stöd och skydd till kvinnor som utsatts för våld. Regeringen föreslår därför att för perioden –2018 avsätts för att stärka de ideella kvinno- och tjejjourernas arbete. Regeringen föreslår därför att anvisas under anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 5.9 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder Förändring till följd av: 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Bilaga 1 Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder ........................ Delaktighet och inflytande.............................................................. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Bilaga 1 Tabell 1.1 Andelen personer i arbetskraften av befolkningen bland inrikes och utrikes födda i åldern 15–............................................................................................ Tabell 1.2 Andel sysselsatta av befolkningen bland inrikes respektive utrikes födda i åldern 15–........................................................................................................ Tabell 1.3 Andel arbetslösa av arbetskraften bland inrikes respektive utrikes födda i åldern 15–........................................................................................................ Tabell 1.4 Andel bland utrikes födda förvärvsarbetande med eftergymnasial utbildning som har arbete med hög kvalifikationsnivå....................................... Tabell 1.5 Andel elever med gymnasiebehörighet efter årskurs 9 bland utrikes födda som har folkbokförts .............................................................. Tabell 1.6 Andel elever med behörighet till högskola efter avslutat gymnasium bland Tabell 1.7 Studieresultat för elever som påbörjat sin utbildning och 2012, prioriterade efter högsta godkända studievägskurs .................................. Tabell 1.8 Andel med gott hälssotillstånd 2012–2013 och 2014, personer eller Tabell 1.9 Andel med sömnbesvär och besvär av ängslan, oro och ångest 2014, Tabell 1.10 Andel valdeltagare bland inrikes- och utrikes födda som är röstberättigade vid val till 2002–2014 ........................................................................... 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Bilaga 1 Diagram 1.1 Andel heltidsarbetande av sysselsatta 15–efter kön, 2005–2014..... Diagram 1.2 Andel tidbegränsat anställda av samtliga anställda 16–efter kön, 2005–2014 ............................................................................................................... Diagram 1.3 Undersysselsatta som arbetar deltid som andel av det totala antalet sysselsatta, fördelat på inrikes födda kvinnor och män, 2005–2014.................... Diagram 1.4 Andel utrikes födda i åldern 20–som förvärvsarbetar 2–efter Diagram 1.5 Andel personer bland flyktingar, skyddsbehövande och deras anhöriga 20–som förvärvsarbetar i , 2013................................ Diagram 1.6 Andel elever med gymnasiebehörighet efter årskurs 9 bland utrikes födda efter kön som har folkbokförts ................................... Diagram 1.7 Elever, nybörjare och kursdeltagare i (sfi) 1997–2014............................ Diagram 1.8 Andel valdeltagare i riksdagsvalet efter födelseregion ................... Övergripande mål för integrationspolitiken är lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. I avsnittet redovisas vissa generella resultat för integrationen i förhållande till några utvalda indikatorer inom områdena arbetsmarknad, utbildning, hälsa och delaktighet och inflytande. Resultat av insatser med betydelse för integrationen redovisas även inom andra utgiftsområden. 1.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer som används för att redovisa resultat för integrationen inom arbetsmarknad, utbildning, hälsa och delaktighet och inflytande är följande: –Andelen personer i arbetskraften av befolkningen bland inrikes och utrikes födda i åldern 15–efter kön. –Andel sysselsatta av befolkningen bland inrikes respektive utrikes födda i åldern 15– efter kön. –Andel arbetslösa av arbetskraften bland inrikes respektive utrikes födda i åldern 15– efter kön. –Andel heltidsarbetande av sysselsatta bland inrikes respektive utrikes födda 15–efter kön. –Andel tidbegränsat anställda av samtliga anställda bland inrikes respektive utrikes födda 16–efter kön. –Undersysselsatta som arbetar deltid som andel av det totala antalet sysselsatta bland inrikes- och utrikes födda efter kön. –Andel utrikes födda i åldern 20–som förvärvsarbetar 2–efter folkbokföring efter kön. –Andel utrikes födda förvärvsarbetande med eftergymnasial utbildning som har arbete med hög kvalifikationsnivå.1 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Bilaga 1 –Andel elever med gymnasiebehörighet2 efter årskurs 9 bland utrikes födda som har folkbokförts . –Andel elever med behörighet till högskola efter avslutat gymnasium bland utrikes födda. –Studieresultat för de som börjat utbildning i svenska för invandrare (sfi) 2012. –Andel med gott hälsotillstånd 2012–2013 och 2014, utländsk och svensk bakgrund, uppdelat efter kön. –Andel med sömnbesvär och besvär av ängslan, oro och ångest 2014, utländsk och svensk bakgrund, uppdelat efter kön. –Andel valdeltagare bland inrikes- och utrikes födda som är röstberättigade till 2002–2014. –Andel valdeltagare i riksdagsvalet efter födelseregion. I arbetskraften ingår personer som kan och vill arbeta och som har eller söker arbete. Enligt statistik från () var det totala antalet utrikes födda i arbetskraften 948 500 personer, en ökning med 51 800 personer jämfört med . Antal i arbetskraften ökade med 31 900 bland utrikes födda kvinnor. Tabell 1.1 visar andelen personer i arbetskraften som en del av befolkningen. Utrikes födda kvinnor har det lägsta relativa arbetskraftstalet. Skillnaden i förhållande till inrikes födda kvinnor är . Utrikes födda män har ett relativt arbetskraftstal i nivå med inrikes födda män. 1 Nivå 3 eller 4 enligt svensk yrkesnomenklatur SSYK. 2 avses med behörighet att en person är behörig till minst ett nationellt program. Då behörighetskraven skärpts är uppgifterna inte helt jämförbara . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Bilaga 1 Tabell 1.1 Andelen personer i arbetskraften av befolkningen bland inrikes och utrikes födda i åldern 15–74 år Andel i procent efter kön 2006–2014 Källa: SCB årsmedeltal 2006–2014. Tabell 1.2 Andel sysselsatta av befolkningen bland inrikes respektive utrikes födda i åldern 15–74 år Andel i procent efter kön 2006–2014 Källa: SCB årsmedeltal 2006–2014. var antalet sysselsatta bland utrikes födda i åldern 15–795 800 personer, vilket är en ökning med 43 900 personer jämfört med . Antal sysselsatta bland utrikes födda kvinnor ökade med 25 400. Ökningen bland utrikes födda skedde främst i åldern där 34 000 fler var sysselsatta. Antal sysselsatta utrikes födda är nästan 232 000 fler jämfört med , 107 000 bland kvinnor och 125 000 bland män. Tabell 1.2 visar andel sysselsatta av befolkningen uppdelat efter kön. Sysselsättningsgraden uppgick totalt till bland utrikes födda. Andelen sysselsatta av befolkningen bland utrikes födda kvinnor uppgick till , vilket kan jämföras bland inrikes födda kvinnor. Andelen sysselsatta bland utrikes födda män är högre i jämförelse med utrikes födda kvinnor, men lägre i förhållande till både inrikes födda män och kvinnor. För utrikes födda män var andelen sysselsatta jämfört för inrikes födda män. Arbetslösheten bland utrikes födda är generellt högre än bland personer födda i . var 152 700 utrikes födda personer arbetslösa. Både för inrikes och utrikes födda är skillnaderna i arbetslöshet mellan kvinnor och män förhållandevis små. var arbetslösheten för utrikes födda kvinnor jämfört för inrikes födda kvinnor. Arbetslösheten för utrikes födda män var och för inrikes födda män (tabell 1.3). Tabell 1.3 Andel arbetslösa av arbetskraften bland inrikes respektive utrikes födda i åldern 15–74 år Andel i procent efter kön 2006–2014 Källa: SCB årsmedeltal 2006–2014. Heltid och tidsbegränsade anställningar till andelen heltidsarbetande framkommer tydliga skillnader mellan män och kvinnor, (se diagram 1.1). Skillnaden mellan män och kvinnor, såväl inrikes som utrikes födda, har dock minskat då andelen kvinnor som arbetar heltid har ökat . Män arbetar i högre grad heltid och har oftare ett fast arbete än kvinnor. För utrikes födda kvinnor är andelen som har ett heltidsarbete något högre än för inrikes födda kvinnor. Diagram 1.1 Andel heltidsarbetande av sysselsatta 15–efter kön, 2005–2014 Källa: SCB, . Utrikes födda, både män och kvinnor, har i högre grad en tidsbegränsad anställning än inrikes födda (se diagram 1.2). Andelen minskade för samtliga kategorier i samband med finanskrisen , men bland utrikes födda har den ökat . Diagram 1.2 Andel tidbegränsat anställda av samtliga anställda 16–efter kön, 2005–2014 Källa: SCB, . Undersysselsatta och ofrivillig deltid I Arbetskraftsundersökningarna () räknas en person som undersysselsatt om hen kan och vill arbeta mer än vad som är fallet i den nuvarande arbetssituationen. I diagram 1.3 redovisas undersysselsatta bland deltidsarbetande. Det finns tydliga skillnader mellan män och kvinnor. Ungefär 160 000 kvinnor och 80 000 män arbetar deltid men skulle vilja öka sitt arbetsutbud. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Bilaga 1 av de sysselsatta kvinnorna arbetar ofrivillig deltid. Motsvarande andel bland männen uppgår till . Bland utrikes födda kvinnor i sysselsättning är det , eller 40 000, som arbetar ofrivillig deltid. Motsvarande andel bland inrikes födda kvinnor är , motsvarande 120 000 personer. Diagram 1.3 Undersysselsatta som arbetar deltid som andel av det totala antalet sysselsatta, fördelat på inrikes födda kvinnor och män, 2005–2014 Källa: SCB, . För att komplettera bilden redovisas även andelen sysselsatta bland dem som vistats i landet i två till grupperat på födelseland vilket ger ett mått på hur väl etableringen fungerar under den allra i (se diagram 1.4). Dessa uppgifter är hämtade från den registerbaserade arbetsmarknadsstatistiken (RAMS). och skiljer sig åt på ett flertal sätt, varför sysselsättningsnivåerna inte är jämförbara. Diagram 1.4 Andel utrikes födda i åldern 20–som förvärvsarbetar 2–efter folkbokföring Födda inom EU EFTA män Födda inom EU EFTA kvinnor Födda utanför EU EFTA män Födda utanför EU EFTA kvinnor Källa: SCB, registerdata för integration. Sysselsättningsgraden har ökat för utrikes födda både för de födda inom och 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Bilaga 1 utanför EU/EFTA. Störst, , var ökningen bland män födda utanför EU/EFTA. Män arbetar i högre utsträckning än kvinnor 2–efter folkbokföring. Det gäller i synnerhet de födda utanför EU/EFTA, denna grupp var av kvinnorna sysselsatta 2013 jämfört för män födda inom EU/EFTA. till gruppen flyktingar, skyddsbehövande och deras anhöriga uppdelat på vistelsetid framgår tydliga skillnader mellan män och kvinnor oavsett vistelsetid i . Könsskillnaderna minskar betydligt för de som har varit i . Diagram 1.5 Andel personer bland flyktingar, skyddsbehövande och deras anhöriga 20–som förvärvsarbetar i , 2013 vistelsetid < vistelsetid 2 - vistelsetid 4 - vistelsetid > 10 år Källa: SCB, registerdata för integration. Andel högutbildade som har ett arbete som kräver eftergymnasial utbildning Ur såväl den enskildes som ur ett samhällsekonomiskt perspektiv är det viktigt att människor kan omsätta sin utbildning och sina yrkeserfarenheter i ett arbete med rätt kvalifikationsnivå. Ett sätt att redovisa det är att mäta antalet förvärvsarbetande personer med eftergymnasial utbildning som har ett arbete med hög kvalifikationsnivå (nivå 3 eller 4 enligt svensk yrkesnomenklatur) och dividera det med alla förvärvsarbetande med eftergymnasial utbildning. Dessa andelar redovisas för inrikes och utrikes födda i tabell 1.4. Tabell 1.4 Andel bland utrikes födda förvärvsarbetande med eftergymnasial utbildning som har arbete med hög kvalifikationsnivå Andel i procent efter kön och utrikes födda exklusive födda inom EU/EFTA jämfört med inrikes födda –2013 exkl. EU/EFTA exkl. EU/EFTA Källa: SCB, särskild beställning. Andelen med ett arbete som kräver eftergymnasial utbildning är lägre bland högutbildade utrikes födda än bland högutbildade inrikes födda. Det gäller speciellt utrikes födda män från länder utanför EU/EFTA, där andelen är . Det är en högre andel bland kvinnor med eftergymnasial utbildning än män med motsvarande utbildning som har ett arbete i nivå med sin utbildning oavsett var man är född. Andelen utrikes födda kvinnor från länder utanför EU/EFTA som har ett arbete som motsvarar utbildningsnivån är högre jämfört med män födda utanför EU/EFTA. Utrikes födda elever i Resultaten i skolan är beroende bl.a. av föräldrarnas utbildningsbakgrund, barnets kön och barnets ålder vid invandringstillfället. Jämfört med elever födda i har elever födda utomlands som grupp sämre utbildningsresultat. När hänsyn tas till kön och föräldrarnas utbildningsbakgrund förvinner en stor del av skillnaderna mellan elever födda utomlands och elever födda i . Skillnaden mellan utrikes födda elever som folkbokförts i och inrikes födda är inte så stor. För elever som invandrade är skillnaderna i jämförelse med inrikes födda däremot stora. I tabell 1.5 redovisas uppgifter avseende andelen elever invandrade som har gymnasiebehörighet efter att ha avslutat årskurs nio. Andelen är betydligt lägre bland de som invandrar från länder utanför EU/EFTA än bland andra. Tabell 1.5 Andel elever med gymnasiebehörighet efter årskurs 9 bland utrikes födda som har folkbokförts Andel i procent och utrikes födda efter födelseregion jämfört med inrikes födda –2014 EU/EFTA (exkl. Källa: SCB, särskild beställning. Diagram 1.6 Andel elever med gymnasiebehörighet efter årskurs 9 bland utrikes födda efter kön som har folkbokförts EU/EFTA män EU/EFTA kvinnor Källa: SCB, särskild beställning. Det är viktigt att följa upp behörighet till högskolestudier. Även om antalet utrikes födda som påbörjar högskolestudier trendmässigt ökar, kan man på totalen se att det fortfarande finns en skillnad på mellan inrikes och utrikes födda vad gäller andelen behöriga till högskola. Av tabell 1.6 kan man även se samma mönster som för gymnasiebehörighet; att kvinnor har bättre studieresultat än män. Andelen har ökat för kvinnor födda utanför EU/EFTA . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Bilaga 1 Tabell 1.6 Andel elever med behörighet till högskola efter avslutat gymnasium bland utrikes födda Andel i procent efter kön och utrikes födda exklusive födda inom EU/EFTA jämfört med inrikes födda –2014 exkl. EU/EFTA exkl. EU/EFTA Anm.: * Gymnasiereformen 2011 (Gy 2011) har bland annat medfört att andelen behöriga till högskolan minskade kraftigt för personer som läst yrkesprogram . Källa: SCB registerdata för integration. Utbildning i svenska för invandrare (sfi) har antalet elever i sfi ökat och uppgick till 124 750. Av det totala antalet är fyra av tio nybörjare, dvs. elever som hade sin första kursstart . Antalet studerande är närmare så högt som antalet nybörjare . Det beror på att många går in och ut ur sfi-studier. Man avbryter studierna för att sedan återkomma i flera perioder för att slutligen lämna med godkänt resultat. Diagram 1.7 Elever, nybörjare och kursdeltagare i (sfi) 1997–2014 I tabell 1.7 redovisas studieresultat för elever som började sfi 2011 och 2012. Resultaten visar att sex av tio avslutat någon kurs med minst godkänt resultat . Det är en större andel kvinnor än män som får godkänt på någon kurs. Tre av tio har avbrutit studierna och en av tio antas fortsätta utbildningen. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Bilaga 1 Andelen som avbröt studierna var högre bland män än bland kvinnor. Tabell 1.7 Studieresultat för elever som påbörjat sin utbildning och 2012, prioriterade efter högsta godkända studievägskurs Samtliga elever (antal) Andel (%) som slutfört någon kurs med godkänt Andel (%) avbrott/ Andel (%) som fortsätter Utrikes föddas allmänna hälsotillstånd I undersökningarna av levnadsförhållanden (/SILC) år 2012-2013 och 2014 studeras bland annat det allmänna hälsotillståndet. En större andel män än kvinnor uppger att de har gott hälsotillstånd oavsett bakgrund. Inrikes födda kvinnor har i större utsträckning än utrikes födda kvinnor bedömt sitt allmänna hälsotillstånd som gott. Bland männen finns däremot ingen signifikant skillnad. Tabell 1.8 Andel med gott hälssotillstånd 2012–2013 och 2014, personer Anm.: * avser personer som är inrikes födda med minst en inrikes född förälder. Källa: SCB, /SILC. Att ha sömnbesvär eller besvär med ängslan, oro och ångest är vanligast bland utrikes födda kvinnor där uppger att de har sömnbesvär och uppger att det känner ängslan, oro och ångest. Tabell 1.9 Andel med sömnbesvär och besvär av ängslan, oro och ångest 2014, personer Ängslan, oro och ångest Anm.: * avser personer som är inrikes födda med minst en inrikes född förälder. Källa: SCB, /SILC. Valdeltagandet i de senaste valen visar att utrikes födda svenska medborgare är mindre aktiva i denna del av den demokratiska processen. I riksdagsvalet ökade valdeltagandet bland inrikes födda med jämfört med . Bland utrikes födda kan inte någon statistiskt säkerställd förändring konstateras. Detta medför att skillnaden i valdeltagande mellan dessa två grupper har ökat och uppgick (valdeltagandet var ). bör det nämnas att antalet utrikes födda har ökat betydligt mellan de två valtillfällena och benägenheten att rösta är lägre bland dem som fått svenskt medborgarskap än bland dem som varit svenska medborgare . Tabell 1.10 Andel valdeltagare bland inrikes- och utrikes födda som är röstberättigade vid val till 2002– 2014 Källa: SCB, Valdeltagandeundersökningen. Psykisk hälsa mäts med frågan om förekomsten av sömnbesvär eller besvär med ängslan, oro och ångest. Valdeltagandet är framför allt lägre bland de utrikes födda som är födda i , och de delar av som inte tillhör EU. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Bilaga 1 Personer som är födda i , , och röstar relativt sett i högre grad. I jämförelse med val är det inte några statistiskt säkerställda förändringar av valdeltagandet bland utrikes födda sett till dessa ländergrupper. Men även om det finns variationer i valdeltagande efter utrikes födda födelseland röstar utrikes födda i samtliga av dessa grupper i lägre grad än inrikes födda. Diagram 1.8 Andel valdeltagare i riksdagsvalet efter födelseregion Födelseregion och andel i procent 0 20 40 60 80 100 Källa: SCB, Valdeltagandeundersökningen.