prop · H30373 · 2015-12-21 00:00:00 — I 5 kap. 3 § finns bestämmelser om att tvistlösningsmyndigheten, se 5 §, i vissa fall ska höra Säkerhetspolisen, Myndigheten för samhällsskydd och bered- skap och Försvarsmakten. 4 § Bestämmelserna i denna lag ersätter inte föreskrifter om prövning enligt annan lag. Paragrafen reglerar lagens förhållande till annan lag i visst avseende. Över- vägandena finns i avsnitt 7.5. Genom bestämmelsen klargörs att lagen inte ersätter prövning, t.ex. till- ståndsprövning, som föreskrivs i annan lag. Lagens bestämmelser om exempelvis skyldighet att ge tillträde till befintlig fysisk infrastruktur er- sätter därmed inte föreskriven prövning enligt t.ex. , lednings- rättslagen (1973:1144) eller (2010:900). Bestäm- melsen har utformats med 1 kap. 5 § LEK som förebild. 5 § Den myndighet som regeringen bestämmer ska pröva tvister (tvistlösnings- myndighet) enligt denna lag och utöva tillsyn (tillsynsmyndighet) över efterlevna- den av lagen och föreskrifter meddelade med stöd av lagen. I bestämmelsen anges att den myndighet som regeringen bestämmer ska pröva tvister enligt denna lag och utöva tillsyn över efterlevnaden av lagen och föreskrifter meddelade med stöd av lagen. Bestämmelsen genomför delvis artikel 10 i direktivet. Övervägandena finns i avsnitt 14. Författnings- kommentaren har justerats i enlighet med Lagrådets synpunkter. 2 kap. Tillträde till fysisk infrastruktur 1 § En nätinnehavare ska på rättvisa och rimliga villkor medge tillträde till fysisk infrastruktur på begäran av en bredbandsutbyggare. Det åligger nätinnehavaren att söka sådana tillstånd som krävs för att tillträdet ska kunna realiseras och som bredbandsutbyggaren själv inte kan söka. Nätinnehavaren får avslå bredbandsut- byggarens begäran om det begärda tillträdet inte är rimligt med hänsyn till 1.den fysiska infrastrukturens tekniska lämplighet för tillträde, 2.brist på utrymme i den fysiska infrastrukturen, 3.personlig säkerhet och folkhälsa, 4.risk för skada för allmän säkerhet, totalförsvaret eller säkerhet i öv- 5.driftsäkerhet för befintligt nät, 6.risk för att andra tjänster som infrastrukturen används för störs, 7.att nätinnehavaren erbjuder alternativt tillträde på rättvisa och rimliga vill- kor, eller 8.andra liknande omständigheter. Första stycket ska inte tillämpas om bredbandsutbyggaren, enligt beslut som har fattats med stöd av 4 kap. 4 och 8 §§ lagen (2003:389) om elektronisk kom- munikation, har rätt att begära tillträde till eller användning av den fysiska infra- strukturen. Första stycket ska inte heller tillämpas om nätinnehavaren enligt 4 kap. 14 § samma lag har förpliktats att tillhandahålla bredbandsutbyggaren samlokali- sering eller andra möjligheter till gemensamt utnyttjande av den fysiska infrastruk- turen. 2015/16:73 Paragrafen föreskriver en skyldighet för nätinnehavare att medge tillträde till befintlig fysisk infrastruktur. Paragrafen har utformats enligt Lagrå- dets förslag, vilket även föranlett följdändringar i kapitlet. Den genomför direktivets artiklar 1.4 och delvis 3.2, 3.3 och 3.5. Övervägandena finns i avsnitten 7.2 och 8.1. Av första stycket följer att den som är nätinnehavare är förpliktad att på rättvisa och rimliga villkor medge den bredbandsutbyggare som begär det, tillträde till fysisk infrastruktur. För definitioner av termer, se 1 kap. 2 §. En begäran ska avse tillträde för anläggning eller utbyggnad av bredbands- nät, vilket följer av att den som begär tillträde ska vara bredbandsut- byggare. Bestämmelsen avser befintlig fysisk infrastruktur. Tillträde ska medges på rättvisa och rimliga villkor, vilket gäller i för- hållande till både den som har rätt till tillträde och den som har skyldig- heter enligt bestämmelsen. Termerna rättvisa och rimliga villkor har häm- tats från direktivet, men det ger endast begränsad ledning för hur termerna ska tolkas. Att villkoren ska vara rättvisa och rimliga innefattar att en avvägning ska göras mellan bredbandsutbyggarens och nätinnehavarens intressen. Ett centralt villkor är den ersättning som ska utgå för tillträdet. Av artikel 3.5 i direktivet framgår att ersättningen ska ha koppling till nätinnehavarens kostnader för tillträdet och att tillträdets inverkan på nätinnehavarens affärsplan ska beaktas. Exempel på andra villkor som kan förekomma är villkor om förebyggande skyddsåtgärder för att trygga driftsäkerheten eller ansvar vid skada. Andra föreskrifter som nätinne- havaren måste följa kan också påverka villkoren för tillträdet, t.ex. be- stämmelser som syftar till att skydda miljön eller allmän säkerhet. Det åligger nätinnehavaren att söka sådana tillstånd som krävs för att tillträdet ska kunna realiseras och som bredbandsutbyggaren inte själv kan söka (jfr prop. 2002/03:110 s. 118). Skyldigheten innebär alltså endast att nätinnehavaren ska söka sådana tillstånd som bredbandsutbyggaren inte själv kan ansöka om. Om bredbandsutbyggaren själv kan söka ett tillstånd åligger det denne att på egen hand göra detta. Ingenting hindrar att bredbandsutbyggaren i praktiken sköter allt arbete med ansökan om t.ex. ledningsrätt, även om den formella sökanden behöver vara nätinneha- varen. Det får anses ingå i skyldigheten att nätinnehavaren ska försöka träffa nödvändiga överenskommelser om det är dennes tidigare överens- kommelser med t.ex. en markägare som står i vägen för tillträdet. Bred- bandsutbyggaren bör i normalfallet själv förhandla och försöka nå nödvän- diga överenskommelser. Nätinnehavaren får avslå en begäran om det begärda tillträdet inte är rimligt med hänsyn till ett antal grunder. Uppräkningen av grunder är inte uttömmande. Även andra liknande omständigheter kan således föra med sig att tillträdet inte är rimligt, vilket anges i punkten 8. Nätinnehavaren ska så långt möjligt ställa upp villkor som möjliggör ett tillträde, även om det finns omständigheter som talar emot ett sådant. Om t.ex. nätinne- havarens behov av skydd mot driftstörningar kan tillgodoses genom krav på viss teknisk utrustning får begäran inte avslås. Ett alternativt tillträde, som anges i punkten 7, kan t.ex. vara tillträde till svart fiber. För en förklaring av termen svart fiber, se 1 kap. 2 §. Med alternativt tillträde avses även att tillträdet ska vara lämpligt med beak- tande av bredbandsutbyggarens behov. Det alternativa tillträdet ska er- bjudas på rättvisa och rimliga villkor för att avslagsgrunden ska kunna Prop. 2015/16:73 vara tillämplig. Genom bestämmelsen i andra stycket klargörs att lagens reglering av tillträde till fysisk infrastruktur är subsidiär i förhållande till bestämmel- ser om förpliktande att tillhandhålla bredbandsutbyggaren motsvarande tillträde enligt LEK. Skyldigheten enligt första stycket gäller inte om bred- bandsutbyggaren enligt beslut som fattats med stöd av 4 kap. 4 och 8 §§ LEK, har rätt att begära tillträde till eller användning av den aktuella fysiska infrastrukturen. Med detta avses att bredbandsutbyggaren kan be- gära tillträde med stöd av ett beslut om en förpliktelse som ålagts en aktör med betydande marknadsinflytande, ett s.k. SMP-beslut. Det saknar be- tydelse om tillträde faktiskt lämnas vid en tillämpning av beslutet, så länge den fysiska infrastrukturen omfattas av detsamma. Av bestämmelsen följer vidare att inte heller den som enligt 4 kap. 14 § LEK ålagts att tillhandahålla bredbandsutbyggaren samlokalisering är skyldig att tillhandahålla tillträde enligt första stycket. Eftersom en sådan förpliktelse endast kan åläggas efter ansökan från en operatör, får regle- ringen till följd att en bredbandsutbyggare, som också är en operatör enligt definitionen i LEK, kan välja att begära tillträde enligt 4 kap. 14 § LEK eller enligt denna lag. 2 § En begäran om tillträde ska vara skriftlig och innehålla en redogörelse och en tidsplan för anläggandet eller utbyggnaden av bredbandsnätet i de delar som är relevanta för tillträdet. Paragrafen ställer upp krav på en begäran om tillträde och genomför del- vis artikel 3.2 i direktivet. Övervägandena finns i avsnitt 8.1. Enligt bestämmelsen ska begäran vara skriftlig, t.ex. sänd med e-post eller via en funktion i informationstjänsten för utbyggnad av bredbands- nät, se 4 kap. 1 §. Den som begär tillträde ska i begäran redogöra för sina planer att anlägga eller bygga ut bredbandsnät. Redogörelsen ska omfatta det som är relevant för nätinnehavarens bedömning av om det föreligger en skyldighet att medge tillträde enligt 1 §. I detta ligger att tydligt ange vilken fysisk infrastruktur begäran avser och på vilket sätt tillträde be- gärs. Kravet på redogörelse för projektet innebär inte att den som begär tillträde behöver avslöja mer än nödvändigt om t.ex. sina affärsplaner. I begäran ska även en tidsplan för de relevanta åtgärderna anges. 3 § Nätinnehavaren ska senast från mottagandet av en fullständig begäran om tillträde skriftligen meddela bredbandsutbyggaren om begäran med- ges eller avslås. Meddelandet ska innehålla nätinnehavarens villkor för tillträde eller de omständigheter som nätinnehavaren hänvisar till för att avslå begäran. Paragrafen reglerar en nätinnehavares skyldighet att svara på en begäran om tillträde enligt 1 § och genomför delvis artikel 3.3 i direktivet. Över- vägandena finns i avsnitt 8.1. Författningskommentaren har komplette- rats efter synpunkter från Lagrådet. Av bestämmelsen följer att nätinnehavaren skrift- ligen, t.ex. med hjälp av e-post eller via en funktion i informationstjänsten för utbyggnad av bredbandsnät, se 4 kap. 1 §, ska meddela den bredbands- utbyggare som har begärt tillträde om begäran medges eller avslås. en begäran medges, ska meddelandet även innehålla nätinnehavarens vill- kor för tillträdet. När det gäller villkor för tillträde, se 1 §. Om nätinnehava- ren inte medger tillträde ska meddelandet i stället innehålla de omständig- heter som nätinnehavaren hänvisar till för att avslå begäran, jämför 1 § andra stycket. Bredbandsutbyggaren bör begära mottagningsbevis eller på annat sätt försäkra sig om att nätinnehavaren har tagit emot begäran. 4 § Om nätinnehavaren och bredbandsutbyggaren inte når en överenskommelse om tillträde ska, om någon av dem begär det, tvistlösningsmyndigheten pröva tvis- ten. ska avgöra tvisten. Beslutet ska meddelas senast från det att begäran kom in till myndigheten, om inte är nödvändig med hänsyn till tvistens omfattning eller andra sär- skilda omständigheter. Paragrafen innebär en möjlighet att begära tvistlösning i fråga om tillträde till fysisk infrastruktur enligt 1 §. Genom paragrafen genomförs direktivets artiklar 3.4 och delvis 3.5. Övervägandena finns i avsnitt 8.2. Enligt första stycket finns en möjlighet till tvistlösning om nätinnehava- ren och bredbandsutbyggaren inte når en överenskommelse om tillträde. Såväl bredbandsutbyggare som nätinnehavare får begära tvistlösning. Med överenskommelse om tillträde avses även att parterna ska vara över- ens om villkoren för tillträdet. Därmed kan den som i och för sig har med- getts tillträde, men som anser att villkoren som nätinnehavaren har satt upp inte är rättvisa och rimliga, begära tvistlösning. Av andra stycket, som har utformats enligt Lagrådets förslag, följer att tvistlösningsmyndigheten ska avgöra tvisten och senast från det att begäran kom in till myndigheten, om inte är nödvändig med hänsyn till tvistens omfattning eller andra särskilda omständigheter. Tidpunkten ska räknas från det att begäran om tvistlösning är fullständig och kan läggas till grund för en prövning. Ex- empel på sådana särskilda omständigheter som kan motivera att myndig- hetens prövning av tvisten tar i anspråk är att tvisten är speci- ellt komplicerad eller att parterna är överens om att prövningen kan ta . I sådana undantagsfall ger bestämmelsen utrymme för tvistlös- ningsmyndigheten att avvika från den föreskrivna tidsfristen. Bestämmel- sen om förlängd tid bör tillämpas restriktivt. Samordning av bygg- och anläggningsprojekt 1 § En nätinnehavare som är ett offentligt organ och som utför ett bygg- eller anläggningsprojekt ska på rättvisa, icke-diskriminerande och öppet redovisade vill- kor medge samordning av projektet och en bredbandsutbyggares projekt, om bred- bandsutbyggaren begär det. Detsamma gäller för en nätinnehavare som utför ett bygg- eller anläggningsprojekt som finansieras helt eller delvis med offentliga medel. Nätinnehavaren får avslå bredbandsutbyggarens begäran om den begärda samordningen inte är rimlig. Första stycket gäller inte bygg- och anläggningsprojekt 1.av mindre betydelse, 2.som avser fysisk infrastruktur som stöder samhällsviktig verksamhet om verk- samhetens funktion kan påverkas negativt av en samordning, eller 3.om en samordning kan skada allmän säkerhet, totalförsvaret eller säkerhet i övrigt. Paragrafen slår fast en skyldighet i vissa fall för en nätinnehavare som ut- för ett bygg- eller anläggningsprojekt att medge samordning av projektet och en bredbandsutbyggares projekt. Första stycket har utformats enligt Lagrådets förslag, vilket även föranlett följdändringar i kapitlet. Paragra- fen genomför delvis artiklarna 5.2 och 5.5 i direktivet. Övervägandena finns i avsnitten 9.1 och 9.2. Enligt första stycket är en nätinnehavare som är ett offentligt organ och som utför ett bygg- eller anläggningsprojekt förpliktad att på rättvisa, icke- diskriminerande och öppet redovisade villkor medge en begäran om sam- ordning från en bredbandsutbyggare. Detsamma gäller för en nätinnehavare som utför ett bygg- eller anläggningsprojekt som finansieras helt eller del- vis med offentliga medel. Skyldigheten gäller oavsett om nätinnehavaren själv utför arbetet eller om denne anlitar en underentreprenör för projektet. Uttrycket offentligt organ motsvarar sådana aktörer som anges i 2 kap. 19 § lagen (2007:1091) om offentlig upphandling, t.ex. statliga och kom- munala myndigheter och kommunala bolag. Ett sådant organ måste dock också falla in under definitionen av nätinnehavare för att omfattas av be- stämmelsen, jämför 1 kap. 2 §. Bestämmelsen träffar, som framgår ovan, även bygg- och anläggnings- projekt som det allmänna finansierar till någon del, men däremot inte helt privat finansierade projekt. Nätinnehavare som har fått olika former av bi- drag, stöd eller annan offentlig finansiering för sitt projekt, utan att pro- jektet är ett offentligt projekt i sig, träffas således av skyldigheten att sam- ordna bygg- och anläggningsprojekt. Att samordna bygg- och anläggningsprojekt behöver inte vara liktydigt med en samförläggning, t.ex. att två rör läggs i samma schakt. En samord- ning kan resultera i annat samarbete kring arbetet, t.ex. gemensamt ut- nyttjande av en arbetsväg eller maskiner. Normalt krävs dock att projekt- en ska utföras geografiskt nära varandra. Nätinnehavaren får avslå en begäran om den begärda samordningen inte är rimlig. I detta ligger bl.a. att en begäran inte behöver medges om sam- ordningen skulle medföra merkostnader för nätinnehavarens ursprungliga bygg- eller anläggningsprojekt, t.ex. genom att det projektet försenas. Merkostnader ska inte anses föreligga om bredbandsutbyggaren ersätter nätinnehavaren för dessa. Det ska vidare vara möjligt för nätinnehavaren att behålla kontrollen över samordningen. Krav på t.ex. driftsäkerhet kan också medföra att begäran om samordning inte kan anses rimlig. Ytterli- gare ledning kan hämtas från de omständigheter som anges i 2 kap. 1 § andra stycket. Termerna rättvisa, icke-diskriminerande och öppet redovisade villkor har hämtats från direktivet, men det ger ingen ledning för hur termerna ska tolkas. Att villkoren ska vara rättvisa innebär att en avvägning ska göras mellan bredbandsutbyggarens och nätinnehavarens intressen. Vi- dare gäller att nätinnehavare inte får ställa upp villkor som diskriminerar en bredbandsutbyggare i förhållande till andra. Ledning för tolkningen av uttrycket icke-diskriminerande villkor kan hämtas från 4 kap. 6 § LEK. Nätinnehavaren ska även öppet redovisa villkoren för samordningen. Ex- empel på villkor som kan förekomma är t.ex. villkor som avser säkerhet eller fördelning av kostnader. 2015/16:73 Skyldigheten enligt första stycket innebär inte att en nätinnehavare be- höver avbryta ett projekt i avvaktan på förhandling eller tvistlösning. I andra stycket görs vissa undantag från samordningsskyldigheten. Nå- gon sådan skyldighet gäller inte beträffande bygg- och anläggningsprojekt av mindre betydelse. Med mindre betydelse avses t.ex. arbeten med myck- et begränsad omfattning eller brådskande reparationsarbeten där arbetet endast pågår . Vidare avses bygg- och anläggningsprojekt med lågt värde, särskilt om nätinnehavarens omsättning är låg och projektet är av mindre kommersiellt intresse. Från samordningsskyldigheten undantas vidare bygg- och anläggningsprojekt som rör fysisk infrastruktur som stöder samhällsviktig verksamhet om verksamhetens funktion kan påverkas negativt av en samordning. Det kan också handla om en framtida påverkan, t.ex. genom att underhåll skulle försvåras. Samordningsskyldigheten en- ligt första stycket gäller inte heller om en samordning kan skada allmän säkerhet, totalförsvaret eller säkerhet i övrigt. 2 § En begäran om samordning ska vara skriftlig och innehålla en redogörelse för bredbandsutbyggarens bygg- eller anläggningsprojekt i de delar som är rele- vanta för samordningen. En sådan begäran ska lämnas senast en månad innan nätinnehavaren ansöker om nödvändiga tillstånd hos behöriga myndigheter. Paragrafen ställer upp krav på hur en begäran om samordning ska vara utformad och genomför delvis artikel 5.2 i direktivet. Övervägandena finns i avsnitt 9.1. Enligt bestämmelsen ska begäran vara skriftlig, t.ex. sänd med e-post eller via en funktion i informationstjänsten för utbyggnad av bredbands- nät, se 4 kap. 1 §. Den som begär samordning ska i begäran redogöra för sitt planerade bygg- eller anläggningsprojekt avseende bredbandsnät. Redogörelsen ska omfatta det som är relevant för nätinnehavarens be- dömning av om det föreligger en skyldighet att medge samordning. I detta ligger att tydligt ange vilket bygg- eller anläggningsprojekt begäran avser och vilken typ av samordning som begärs. Kravet på redogörelse för projektet innebär inte att den som begär samordning behöver avslöja mer än nödvändigt om t.ex. sina affärsplaner. En begäran om samordning ska lämnas senast en månad innan nätin- nehavaren ansöker om nödvändiga tillstånd hos behöriga myndigheter. Med nödvändiga tillstånd avses myndighetstillstånd som krävs för att ett projekt ska få genomföras, t.ex. bygglov och marklov. Om flera tillstånd är nödvändiga bör tiden räknas från det att den sista ansökan om tillstånd lämnas in. Vad som gäller för projekt som inte kräver tillstånd får avgöras i varje enskilt fall. Beträffande bredbandsutbyggarens behov av informa- tion, se 4 kap. 4 §. Beträffande mottagningsbevis, se 2 kap. 3 §. 3 § Nätinnehavaren ska senast en månad från mottagandet av en fullständig begäran om samordning skriftligen meddela bredbandsutbyggaren om begäran medges eller avslås. Meddelandet ska innehålla nätinnehavarens villkor för sam- ordning eller de omständigheter som nätinnehavaren hänvisar till för att avslå begäran. Paragrafen reglerar en nätinnehavares skyldighet att svara på en begäran om samordning enligt 1 §. Övervägandena finns i avsnitt 9.1. Av bestämmelsen följer att nätinnehavaren senast efter mot- Prop. 2015/16:73 tagandet av en begäran skriftligen ska meddela den bredbandsutbyggare som har begärt samordning om begäran medges eller inte. Om en begä- ran medges, ska meddelandet även innehålla nätinnehavarens villkor för samordning. Beträffande villkor för samordning, se 1 §. Om nätinneha- varen inte medger begäran ska meddelandet i stället innehålla de om- ständigheter som nätinnehavaren hänvisar till för att avslå den. Beträf- fande mottagningsbevis, se 2 kap. 3 §. 4 § Om nätinnehavaren och bredbandsutbyggaren inte når en överenskommelse om samordning ska, om någon av dem begär det, tvistlösningsmyndigheten pröva tvisten. ska avgöra tvisten. Beslutet ska meddelas senast från det att begäran kom in till myndigheten, om inte är nödvändig med hänsyn till tvistens omfattning eller andra sär- skilda omständigheter. Paragrafen innebär en möjlighet att begära tvistlösning i fråga om sam- ordning av bygg- och anläggningsprojekt enligt 1 §. Den genomför artik- larna 5.3 och 5.4 i direktivet. Övervägandena finns i avsnitt 9.3. Enligt första stycket finns en möjlighet till tvistlösning om nätinne- havaren och bredbandsutbyggaren inte når en överenskommelse om samordning. Med överenskommelse om samordning avses även att par- terna ska vara överens om villkoren för samordningen. Den som i och för sig medgetts samordning men som inte är nöjd med villkoren kan alltså begära tvistlösning enligt bestämmelsen. Av andra stycket, som har utformats enligt Lagrådets förslag, följer att tvistlösningsmyndigheten ska avgöra tvisten och senast från det att begäran kom in till myndigheten, om inte är nödvändig med hänsyn till tvistens omfattning eller andra särskilda omständigheter. Bestämmelsen om förlängd tid bör tillämpas restriktivt med hänsyn till den brådskande process som ett bygg- eller anläggningsprojekt kan utgöra. Se vidare kommentaren till 2 kap. 4 § andra stycket. 1 § Den myndighet som regeringen bestämmer ska ansvara för en informations- tjänst för utbyggnad av bredbandsnät genom vilken information om nätinneha- vares befintliga fysiska infrastruktur och planerade och pågående bygg- och anlägg- ningsprojekt kan göras tillgänglig elektroniskt för bredbandsutbyggare. Informa- tionstjänsten ska även innehålla upplysningar om andra liknande tjänster där sådan information finns tillgänglig. Informationstjänsten ska innehålla information om tillstånd som kan behövas för utbyggnad av bredbandsnät och om hur man ansöker om sådana tillstånd. Paragrafen slår fast att den myndighet som regeringen bestämmer ska ansvara för en informationstjänst. Termen informationstjänst har införts efter förslag från Lagrådet och medför en rad följdändringar. Paragrafen genomför delvis artiklarna 4, 6 och 10.4 i direktivet. Övervägandena finns i avsnitt 10.1. 2015/16:73 Enligt första stycket ska den myndighet som regeringen bestämmer an- svara för en informationstjänst för utbyggnad av bredbandsnät. Med det senare avses en tjänst som underlättar för bredbandsutbyggare att hitta sådan information som nämns i lagen. Bestämmelsen anger övergripande den funktion som informationstjänsten ska ha och den myndighet som ansvarar för tjänsten är fri att inom ramen för vad som anges i paragrafen utforma den på det sätt som anses bäst. Det ska vara möjligt att göra information om nätinnehavares befintliga fysiska infrastruktur och bygg- och anläggningsprojekt tillgänglig genom informationstjänsten, se vidare under 2, 4 och 5 §§. Bredbandsutbyggare ska ha tillgång till uppgifterna. Detta utesluter inte att även andra har sådan tillgång. Informationstjänsten ska vidare innehålla upplysningar om andra liknande tjänster där sådan information kan hittas. Detta kan ske t.ex. ge- nom länkar till webbplatser med sådan information. Med andra liknande tjänster avses större och mer omfattande tjänster, som t.ex. fastighets- registret, Geodataportalen och tjänster som större kommuner tillhanda- håller. Däremot avses inte upplysningar om samtliga webbplatser eller tjänster där viss information kan hittas, jämför möjligheten i 4 kap. 4 och 5 §§ att publicera information på en egen webbplats. I andra stycket anges att informationstjänsten även ska innehålla infor- mation om tillstånd som kan behövas för utbyggnad av bredbandsnät och om hur man ansöker om sådana tillstånd. Detta kan ske genom t.ex. länkar till andra myndigheters webbplatser, där mer detaljerad information ges. 2 § En nätinnehavare ska på begäran av en bredbandsutbyggare lämna informa- tion om 1.den fysiska infrastrukturens lokalisering och sträckning, 2.typ av infrastruktur och nuvarande användning, och