prop · H3031d23 · 2015-09-21 00:00:00 — Insatserna inriktas på att minska byggnadernas energibehov samt att byta ut fossila bränslen mot förnybara. Verksamheten ska bidra till att energianvändningen är effektiv och långsiktigt hållbar i bebyggelsen samt att slutanvändningen av energi ska minska i bebyggelsen. Prioriterade områden innefattar systemperspektiv inom byggande och boende, energieffektivisering i befintliga bostäder och lokaler samt energieffektiva nyproducerade bostäder och lokaler. Insatser görs även kring energieffektiv belysning, exempelvis med fokus på den offentliga belysningsmiljön. Parallellt med teknikutvecklingen inom belysningsområdet har programmet även gett stöd till forskning som fokuserat på nya teknikers effekter på människors hälsa och sociala beteende. Forsknings- och utvecklingsprogrammet Spara och bevara omfattar energianvändning i kulturhistoriskt värdefull bebyggelse över hela livscykeln. Programmet fokuserar energieffektivisering i äldre byggnader kombinerat 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 med bevarande, brukarrelateradeaspekter och tekniska aspekter, innemiljö, fastighets- och samhällsekonomi. Energisystemstudier bidrar till mångsidiga kunskaper om energisystemets funktion och förutsättningar för att bygga miljömässigt, ekonomiskt och socialt uthålliga energisystem. Ökad förståelse och kunskap om energisystemet bidrar indirekt till att uppfylla alla energipolitiska mål. Insatserna omfattar såväl hela energisystemet som de olika delsystemens roll i detta. Analyser inom området klarlägger bland annat hur olika delar av systemet påverkar varandra och bidrar även till myndighetens arbete med strategisk prioritering. Forskarskola energisystem är en förnyad satsning på tvärvetenskaplig forskarutbildning som ska bidra till att genomföra omställningen av energisystemet i en hållbar riktning. Forskarskolans övergripande mål är att förstärka kompetens och kunskap såväl inom hållbara energisystemets olika delar som inom näringsliv, myndigheter, organisationer och akademi. Forskarskolan lägger stor vikt vid tvärvetenskapliga angreppssätt i forskningen och samverkan mellan forskningsmiljöer vid olika universitet. Intresset utlysning var stort. beviljade tio doktorandtjänster fördelade på fyra projekt. Forskarskolans kurser planeras starta . Programmet Strategisk energisystemforskning är det nya huvudsakliga programmet inom området Energisystemstudier, tillsammans med forskarskolan ovan. Forskningsprogrammet ska bidra till att utveckla forskarmiljöer inom energisystemforskning i samt internationalisera svensk energi- och klimatpolitisk forskning. Forskningen ska också ge vetenskapligt underlag till beslutsfattare inom energi- och klimatpolitiken. Resultaten ska kunna användas som underlag till myndighetsutredningar och beslutsunderlag inom energiområdet och även inom de delar av det klimatpolitiska området som är länkade till energi. Programmet har som mål att göra årliga utlysningar, varav den första skedde 2014. Programmet Allmänna energisystemstudier avslutades , varefter det uppgick i det nya forskningsprogrammet energisystem- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Programmet har finansierat kunskaps- och kompetensuppbyggnad inom svensk energiforskning. Huvuddelen av medlen har använts för stöd till seniora forskare, inklusive gästprofessurer. arbete med scenarier över energisystem är en viktig uppgift för bland annat uppföljning av klimat- och energipolitiska mål. Programmet ordnade en öppen konferens med 100 deltagare för spridning av de vetenskapliga resultaten. Det klimatpolitiska forskningsprogrammet ger stöd till forskning inom internationell klimatpolitik, som bland annat ska ge underlag till de internationella klimatförhandlingarna om ett internationellt klimatavtal. fattades beslut om att det klimatpolitiska forskningsprogrammet ska ingå i programmet Strategisk energisystemforskning. Programmet Energi- IT och design kombinerar beteendevetenskap, design och informationsteknik för att möta framtidens energiutmaningar. Programmet ordnade en mycket uppskattad programkonferens där de åtta beviljade projekten fick möjlighet att presentera och ingående diskutera sina projekt tillsammans med programrådet. genomför även insatser som inte kan hänföras till endast ett av de tematiska områdena, t.ex. insatser som rör energiinriktad grundforskning och strategiska innovationsområden. arbetar vidare med att ta fram indikatorer för redovisningen av verksamhet med anknytning till klimatforskning utifrån de förslag som redovisades i rapporten bidrar klimatforskningen till att nå klimatmålen? (dnr N2013/02781/E). Klimatforskningens omfattning och resultat redovisas av respektive myndighet i samband med att underlag tas fram till forskningspropositioner. Utifrån detta arbete kommer en årlig rapportering att göras i samband med årsredovisningen , i enlighet med återrapporteringskrav i regleringsbrevet. bidrar till att öka kommersialisering och internationalisering av forskningsresultat inom energiteknikområdet genom stöd till affärsutveckling, till utveckling av produkter, tjänster och tekniker, till uppskalning samt genom att driva en internationell marknadsfrämjande verksamhet. Insatserna görs i form av lån på förmånliga villkor till småföretag som har potential att kommersialisera innovationer som bidrar till hållbar ekonomisk tillväxt. erbjuder även finansiering i form av tillväxtlån till nystartade företag som uppvisar påbörjad kommersialisering. Tillväxtlånet är ett traditionellt lån med rak amortering och löpande ränta. Det första lånet av denna typ utbetaldes . Lånets löptid är och amortering startar . Ett villkor för lånet är att privat riskkapital samfinansierar projektet med . Det tar i allmänhet innan företag som beviljas stöd för affärsutveckling har genomfört sina projekt och etablerat nya produkter på marknaden. behövs ytterligare kapitaltillskott efter de av delfinansierade insatser. konstaterades att fem av 29 företag med slutförda projekt 2012 eller tidigare hade ökat försäljningen med eller mer. har det skett två börsintroduktioner av bolag som tidigare beviljat lån. För att informera om verksamheten deltog i ett antal arrangemang för entreprenörer och investerare, bl.a. i samverkan med 2014, Connect , Portföljdagen, och Nordic Start Up . Främjande av svensk energiteknik har även genomfört internationella insatser tillsammans med bland andra Business , flera av ambassader, branschföreningar och svenska miljöteknikbolag. Inom ramen för program för samarbete med har flera företag beviljats stöd för samarbetsprojekt inom programmet Waste-to-Energy eller inom India- Innovations’ Accelerator (). Tillsammans med Invest och Business Region har även bidragit till att tio svenska företag kunde delta i den största amerikanska investerarkonferensen inom cleantech, i . Medverkan vid konferensen syftade till att marknadsföra aktiviteten som hölls i samt för att visa på den potential i form av investeringsmöjligheter i miljöteknik som finns i . Andra internationella insatser sker inom bilaterala samarbeten med exempelvis , och . har ett etablerat samarbete med om energiriktad grundforskning. Sökande erbjuds att bifoga en energibilaga till ansökningar som lämnas till årliga utlysning om projektbidrag. Ansökningarna bedöms först på vetenskaplig kvalitet. Därefter bedömer en gemensam grundforskningskommitté projektens energirelevans. Utvalda projekt överförs till och finansieras av . I samverkan med och Formas genomför satsningen Strategiska innovationsområden (SIO). är sammanhållande för initiativet. Syftet är att förbättra internationella konkurrenskraft och skapa hållbara lösningar på globala samhällsutmaningar. Aktörerna får själva peka ut och definiera områden där de vill kraftsamla. Målet är att näringsliv, offentlig sektor och akademi ska samverka för gemensamma prioriteringar av investeringar i forskning, utveckling och innovation för att förstärka statens resultat. , och Formas har arbetat med bedömning och beslut om stöd till strategiska innovationsprogram som inkom i den gemensamma utlysningen . Inom utlysningen Agendor 2013–2015 har beviljat totalt 11 agendor stöd med totalt . En energiinriktad utlysning inom strategiska innovationsprogrammet Lättvikt genomfördes och har beviljat tre projekt stöd om totalt . Myndigheterna har även genomfört gemensamma kommunikationsaktiviteter. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Det internationella samarbetet kring forskning och innovation på energiområdet har framför allt bedrivits inom , EU och () samt genom bilateralt samarbete med enskilda nationer. avslutades programmet energi och transport, genom vilket tolv samnordiska projekt inom transportområdet finansierats. Verksamheten ledde till ökat samarbete mellan nordiska statliga forskningsfinansiärer. har beslutat att stödja fortsatt samarbete under namnet Nordisk plattform för energi & transport med start . Inom Nordisk energiforskning (NEF) har en utlysning för s.k. nordiska flaggskeppsprojekt lanserats. Beslut om projektstöd kommer att tas . Arbetet med en andra rapport med titeln har även inletts. Publicering planeras till mitten av 2016. deltog tillsammans med i arbetet med EU:s Strategiska energiteknikplanen (SETplan). I samband med i publicerades en integrerad färdplan, Towards an integrated roadmap. Denna färdplan utgör en grund för det ökade europeiska samarbetet inom forskning och innovation på energiområdet. samordnar svenska ansökningar till finansieringsprogrammet NER300 för kommersiella demonstrationsprojekt för förnybar energi. har E.ON fått sin ansöknan om till stöd för projektet beviljad. arbetar aktivt med insatser inom EU:s samarbetsverktyg ERA- NET. Genom att delta kan svenska forskare och företag hämta hem kunskap från andra länder som de får en plattform att sprida sina egna resultat. Resultatet blir en god utväxling av svenska forskningsmedel. Bland andra aktiviteter kan nämnas ERA- NET Bioenergy, inom vilket två projekt med svenskt deltagande beviljats stöd , samt programmet Bioenergy Sustaining the Future (BESTF2). deltar också för räkning i ett europeiskt samarbete mellan forskningsfinansiärer på 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 solkraftområdet, Solar ERA-net, och har även beviljat medel till projekt för samordning av nationella insatser för att ta fram en europeiskt vindkarta inom New European (). Tillsammans med och Formas deltar också inom det europeiska forskning- och innovationssamarbetet kring smarta städer, ERA-NET Cofund Smart Cities and Communities (ENSCC). En första utlysning inom satsningen öppnade . Dessutom deltar aktivt i det europeiska forsknings- och innovationssamarbetet inom området för smarta nät, Smart plus. Samarbetet innebär möjligheter till internationellt ledarskap och utveckling av framtida kraftsystem. En första gemensam utlysning öppnar . deltar i flera tekniksamarbeten under (). är bl.a. aktiv och ledande i det globala () inom området smarta elnät. Inom området för användnings- och beteendefrågor () har fattat beslut om att delta inom tre arbetsgrupper (tasks). Inom IEA Bioenergy deltar i flertalet arbetsgrupper (annex). Inom det annex som hanterar biomassaresurser för energi leder dessutom arbetet. har ett flertal dokument publicerats, däribland What Science Can – for Europe. Inom ramen för () har två seminarier arrangerats i för att sprida information om IETS och det internationella samarbetet till svenska aktörer samt öka kunskapen om möjligheterna att delta i samarbeten under IEA. deltar i samarbetet under flera bilaterala avtal som ingått. har exempelvis flera aktiviteter genomförts inom samarbetet med . Inom programmet Internationell samverkan för miljöinnovationer (ISMEK), som genomförs i samverkan med har bl.a. ett projekt om svensk biokombinatteknik för produktion av el-, värme och pellets i i beviljats stöd. Ett annat exempel på samarbete är den demonstrationsanläggning för biogasproduktion som uppförs i i . Demonstrationsanläggningen är den största av sitt slag i och ska producera biogas som fordonsbränsle. Svenska teknikleveranser har skett inom projektet, vilket visar att våra satsningar kan fungera som brygga för att främja svensk miljöteknikexport. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 beloppen jämfört innan. I Tabell 2.9 redovisas antal beslut och beviljade stöd till forskning, utveckling, demonstration och innovation fördelat på de Tabell 2.9 Energiforskning, utveckling och demonstration – antal beviljade projekt och beviljade medel fördelade på sex temaområden Samfinansieringsgraden, dvs. andra aktörers ekonomiska bidrag till de projekt som finansieras med anslag från utgiftsområdet, ökade jämfört med och ligger nu på ungefär samma nivå som 2012. Tabell 2.10 Samfinansiering av forskning, utveckling och demonstration Summa statlig och företags-finansiering Samma trend gäller även för andelen stöd som beviljats till företag, som ökat jämfört med . Tabell 2.11 Beviljade medel fördelat på kategorier Klicka här för att ange tabellens underrubrik. Fordonsstrategisk forskning & innovation (FFI) Beviljade medel fördelas på olika typer av insatser och finansieringsinstrument i enlighet med tabell 2.11. Energiinriktad grundforskning avser verksamheten som genomförs i samverkan med tillsammans med insatserna inom programmet Nydanande och behovsmotiverad FoU med energirelevans. Med Forsknings- och utvecklingsprogram avses program med universitet och högskola som främsta utförare, men med företrädare för forskare, samhälle och näringsliv i styr- och referensgrupper. Samverkansprogram sker i samverkan med näringslivet, t.ex. genom branschorganisationer. Verksamheten kring forskning och innovation omfattar dels enskilda utvecklings- och demonstrationsprojekt, dels myndighetens stöd till affärsutveckling och såddfinansiering. och miljö inom Fordonsstrategisk Forskning och Innovation genomförs i enlighet med det särskilda avtalet mellan staten och den svenska fordonsindustrin. Rubriken m.m inbegriper även medel för stöd till affärsutveckling och liknande. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 2.12 Beviljade projekt 2014 Klicka här för att ange tabellens underrubrik. Andelen beviljade projektmedel av i inkomna ansökningar sökt belopp uppgick . Ansökningar och beviljat inkluderar externa medel från avseende Fordonsstrategisk forskning och innovation (FFI) som hanteras av . har genomfört fyra sammanställningar/analyser av resultat från energiforskningen och innovation. Vindforskningssyntesen är en kartläggning av svensk vindkraftsforskning. En förstudie om effektanalyser av forskning inom fordon och biodrivmedel har presenterats. och innovation på energiområdet har analyserats, och myndigheten har även låtit Tillväxtanalys utföra ett uppdrag för att beskriva andra länders prioriteringsprocesser för energirelaterad forskning och innovation. Resultatet och analysen av enkäten om elbilar och laddhybrider har presenterats. genomfördes åtta utvärderingar, se tabell 2.13. Tabell 2.13 Genomförda utvärderingar Utvärdering av tre bränsleprogram del 1 för biogasforskning: en utvärdering av etapp I Utvärdering av Programmet för kulturhistoriskt värdefulla byggnader – Spara och bevara Programmet effektivisering av industrins energianvändning – Forskning och utveckling EFFSYS+, FoU-program för resurseffektiva kyl- Tabell 2.14 Antal hel- eller delfinansierade licentiater och doktorsexamina fördelade på temaområde och på kvinnor och män 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 De utvärderingar som haft fokus på programmens resultat och effekter, vetenskaplig kvalité och ändamålsenlighet visar tydligt på god kvalité, goda resultat och en bra måluppfyllelse och ändamålsenlighet, även om ett antal förbättringsförslag lyfts fram. Två av utvärderingarna avvek från det vanliga formatet och fokuserade på arbetssätt, organisation och programlogik. Utvärderingen av de tre bränsleprogrammen visar på förbättringar i förhållande till föregående programperiod. Utvärderingen av biogasstödet visar att stödet har nått målet att introducera nya tekniker med goda miljö- och energiprestanda inom biogasområdet samt att administrationen av stödet i huvudsak varit effektiv och ändamålsenlig. när det gäller examina domineras publiceringen av temaområdena Kraftsystemet, Transportsektorn och Bränslebaserade energisystem. Tabell 2.16 Publicerade vetenskapliga artiklar i granskade tidskrifter fördelat på temaområden Klicka här för att ange tabellens underrubrik. Energisystemstudier, övrigt m.m. Antal doktorander och examina I Tabell 2.14 redovisas antalet avlagda licentiats- och doktorsexamina fördelade på temaområden och uppdelat på män och kvinnor. examineras flera doktorer och licentiater i temaområdena Kraftsystemet, Transportsektorn och Bränslebaserade energisystem, vilket illustrerar områdenas olika karaktär. Arbetet i Byggnader i energisystemet och i Energiintensiv industri är mer tillämpningsnära inriktat samt, tillsammans med Energisystemstudier, av mindre omfattning än de tre förstnämnda. Det framgår tydlig av tabellen att andelen kvinnor är väldigt låg och att situationen inte förbättrats . Tabell 2.15 Finansierade licentiater och doktorsexamina fördelat på kvinnor respektive män, procent av totala antalet finansierade examina Klicka här för att ange tabellens underrubrik. I Tabell 2.15 redovisas antalet publicerade vetenskapliga artiklar i granskade tidskrifter fördelat på temaområde. Det är viktigt att i detta sammanhang ta hänsyn till att långt ifrån all verksamhet som finansieras av är av sådan karaktär att den leder fram till vetenskapliga publikationer. På samma sätt som Den verksamhet som bedrivs av är i huvudsak uppdelad på affärsverksamhet och elberedskapsverksamhet. Svenska kraftnäts affärsverksamhet syftar till att på ett affärsmässigt sätt förvalta, driva och utveckla ett kostnadseffektivt, driftsäkert och miljöanpassat kraftöverföringssystem. Affärsverksamheten finansieras genom nät- och systemavgifter. Elberedskapsverksamheten – som åligger som elberedskapsmyndighet – är anslagsfinansierad. Utöver detta finanseras verksamhet rörande elcertifikat och ursprungsgarantier för el med offentligrättsliga avgifter som disponeras av . beslutade regeringen att överföra Svenska kraftnäts verksamhet avseende elcertifikat och ursprungsgarantier för el till . redovisade 2014 en omsättning på , jämfört med 2013. Den lägre omsättningen beror främst på minskade intäkter från balans- och frekvensreglering. Både volym och genomsnittspris för köpt kraft och balanskraft har minskat jämfört med föregående år. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 2.17 Verksamhetens rörelseintäkter och rörelseresultat fördelade på verksamhetsområden Överföring av el på Lönsamhetsmålet var att uppnå en räntabilitet på justerat eget kapital, efter schablonmässigt avdrag för skatt, på , exklusive resultatandelar från avyttringar i intresseföretag. kunde ha en skuldsättningsgrad på högst . Kostnadseffektiviteten ska enligt beslutade mål vara lika hög som i jämförbara företag. Effektiviteten mäts kontinuerligt i jämförande studier med andra motsvarande företag. En benchmarkingstudie från de europeiska tillsynsmyndigheternas samarbetsorganisation (CEER) som färdigställdes visar att tillhör de mest effektiva stamnätsföretagen i . I studien anges att står inför omfattande reinvesteringar i stamnätet och att det kommer att bli en utmaning att bibehålla en hög effektivitet och god kostnadskontroll. Räntabiliteten på justerat eget kapital blev jämfört 2013. Skuldsättningsgraden uppgick till , jämfört 2013, vilket är i överensstämmelse med målet om högst . Resultatet uppgår till vilket är lägre än resultatet . Svenska kraftnäts resultat ska dock ses eftersom bl.a. de hydrologiska förhållandena kan få stora genomslag under enskilda år. Tabell 2.18 Översikt av de ekonomiska målen 2012–2015 Regeringen beslutade att fastställa bokslutet för affärsverkskoncernen och att affärsverkskoncernens resultat för ska disponeras så att avsätts för utdelning och skattemotsvarighet och att överskottet på balanseras i ny räkning. pågår ett arbete med att ta fram nya ekonomiska mål för . Utfallet för elberedskapsverksamheten, som finansierats via anslaget 1:10 Elberedskap, uppgick till jämfört med 2013. genomför beredskapshöjande åtgärder i teknik, kommunikationer och fysiskt skydd samt arbetar med utbildning och övningar. har investeringarna i stamnätet uppgått till jämfört med 2013. Av investeringarna utgjorde reinvesteringarna och nyinvesteringarna uppgick till . godkände en investeringsplan om . Utfallet bör dock ses över en längre tidsperiod då förseningar i enstaka projekt kan medföra stora konsekvenser för ett enskilt år. I tabell 2.18 nedan redovisas därför utfallet för investeringsplanernas sammantagna treårsperioder. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 2.19 Utfall av investeringsplaner – sammantagna treårsperioder Plan år 1–3 Utfall år 1–3 Investeringarna har blivit lägre än planerat. Avvikelsen beror enligt bl.a. på att entreprenörer inte klarat av att leverera enligt sina åtaganden, försenade projektstarter, förseningar med anledning av omfattade tillståndsprocesser, nedlagda projekt och att elpriset har varit lågt vilket medfört att anslutande parter inte fullföljt sina planerade investeringar. har några större projekt avbrutits. har hävt avtal med Alstom om leverans av ett nytt driftövervakningssystem. Upparbetade utgifter om har kostnadsförts bokslut. En tvist i domstol pågår mellan och Alstom . Effekthöjningarna av fullföljs inte, vilket medför att Svenska kraftnäts projekt med anledning av effekthöjningen inte genomförs. Förhandlingar pågår kring kostnadstäckning för de utgifter som haft. Förnyade nätstudier visar att det är möjligt att omhänderta effekthöjningen i samt driftsäkerheten i det framtida elnätet i området när NordBalt och Gotlandsförbindelsen tagits i drift. Projektet – Barkeryd har därför avbrutits. har vidtagit åtgärder för att öka precisionen i planeringen. Genom Perspektivplan 2025 som affärsverkets styrelse fastställde har tagit fram en långsiktig övergripande nätplanering som utgör en grund för verkets fortsatta investeringsplanering och som även är transparent för elmarknadens aktörer. planerar att upprätta en nationell tioårig nätutvecklingsplan. kraftnät arbetar även med programstyrning av projekt, baserad på effektmål och geografi, som införts för att få bättre samordning, kontroll och styrning av projekten. ser även över investeringsplaneringen för att säkerställa att den bättre omhändertar de fortlöpande dynamiska förändringarna i nätet. har över hundra planerade investeringsprojekt. Dessutom tillkommer ett antal investeringar som är nödvändiga att genomföra på grund av akuta händelser som t.ex. haverier. har de investeringar i stamnätet, som syftar till att öka marknadsintegration och motverka flaskhalsar i elnätet, uppgått till . Förbindelsen Sydvästlänken är Svenska kraftnäts största investering, , . färdigställdes den sista stamnätsstationen i förbindelsen, samt kabelförläggningen av den södra delen av förbindelsen och dragningen av luftledningen i den norra delen. Investeringar med anledning av anslutning av ny kraftproduktion, vilket främst berör effekthöjningar i kärnkraftverken och anslutning av nya vindkraftsparker, har uppgått till . Stamnätet har på flera håll snart uppnått sin tekniska livslängd. slutfördes Svenska kraftnäts inventering av stamnätets anläggningar. Behovet av reinvesteringar kommer att vara mycket stort . Även Svenska kraftnäts system för styrning och övervakning av stamnätet närmar sig slutet av sin livslängd. Uppgradering av driftövervakningssystemet pågår för att uppfylla de höga krav som finns på kontrollrumsverksamheten och dagens mycket höga itsäkerhetskrav. har reinvesteringarna uppgått till . Energipolitiken syftar till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Den är central i arbetet med att bygga ett hållbart samhälle och sysselsättningen i är beroende av att det finns en god och 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 tillförlitlig tillgång till el till konkurrenskraftiga priser.