prop · H20380 · 2015-03-17 00:00:00 — 5.1.4Skärpta åtgärder för att uppnå kundkännedom Regeringens förslag: Skärpta åtgärder för att uppnå kundkännedom ska alltid vidtas när en affärsförbindelse etableras eller en enstaka transaktion utförs med en person i politiskt utsatt ställning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skärpta åtgärder för kundkännedom. Promemorians förslag överensstämmer delvis med regeringens förslag. Enligt promemorians förslag ska skärpta åtgärder alltid vidtas när en affärsförbindelse etableras eller en enstaka transaktion utförs med en person som har eller har haft viktiga offentliga funktioner i en stat utanför EES. Sådana åtgärder ska också vidtas i fråga om en person som har eller har haft viktiga offentliga funktioner i en stat inom EES eller funktioner i ledningen i en internationell organisation och risken för penningtvätt eller finansiering av terrorism är hög. Enligt promemorian får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddela föreskrifter om riskbedömningen. 2014/15:80 Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. Skälen för regeringens förslag: Enligt nuvarande 2 kap. 6 § tredje stycket 2 penningtvättslagen åligger det verksamhetsutövare att vidta skärpta åtgärder för att uppnå kundkännedom när en affärsförbindelse etableras eller en enstaka transaktion utförs med en person i politiskt utsatt ställning som är bosatt utomlands. Enligt de internationella standarderna ska skärpta åtgärder alltid vidtas när det är fråga om en utländsk person i politiskt utsatt ställning och även beträffande en inhemsk person i politiskt utsatt ställning och en sådan person i en internationell organisation, om risken för penningtvätt och finansiering är hög. Enligt den överenskommelse som har träffats inom ramen för förhandlingarna om det fjärde penningtvättsdirektivet lämnas emellertid inte utrymme för att göra en riskbedömning när det gäller vissa typer av personer i politiskt utsatt ställning. Samtliga personer som faller inom definitionen av en person i politiskt utsatt ställning anses utgöra hög risk för penningtvätt och finansiering av terrorism, vilket innebär att skärpta krav för att uppnå kundkännedom alltid ska tillämpas. För att inte införa en reglering som riskerar att strida mot det kommande EU-rättsliga regelverket bör det, till skillnad mot vad som föreslås i promemorian, införas en bestämmelse i svensk rätt enligt vilken en verksamhetsutövare alltid ska vidta skärpta åtgärder i syfte att uppnå kundkännedom när kunden är en person i politiskt utsatt ställning. Med beaktande av att det kommande direktivet ställer högre krav än vad som följer av de internationella standarderna, bedömer regeringen att förslaget är förenligt även med standarderna. Som föreslås i promemorian bör åtgärderna motsvara de som gäller enligt penningtvättslagen vid en affärsförbindelse eller en enstaka transaktion med en person i politiskt utsatt ställning som är bosatt utomlands (jfr prop. 2008/09:70 s. 192). Det innebär således att verksamhetsutövare ska vidta lämpliga åtgärder för att ta reda på varifrån de tillgångar som hanteras inom ramen för affärsförbindelsen eller den enstaka transaktionen kommer, vidta skärpt fortlöpande uppföljning av affärsförbindelsen och inhämta godkännande från behörig beslutsfattare. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bör få meddela föreskrifter om skärpta åtgärder för kundkännedom. 5.1.5Familjemedlemmar och kända medarbetare Regeringens förslag: Bestämmelserna om åtgärder för att identifiera en person i politiskt utsatt ställning och särskilda åtgärder för att uppnå kundkännedom, ska tillämpas även på familjemedlemmar och kända medarbetare till personer i politiskt utsatt ställning. I lagen anges vad som avses med familjemedlemmar och kända medarbetare. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. I promemorian föreslås endast att bestämmelserna om skärpta åtgärder för att uppnå kundkännedom ska tillämpas på familjemed- lemmar och kända medarbetare. I promemorian föreslås också att de förhållanden som medför att någon är en känd medarbetare ska vara ”allmänt” kända och att definitionen av kända medarbetare omfattar personer som haft nära ”affärsförbindelser” med en person i politiskt utsatt ställning. I promemorian föreslås vidare att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vad som avses med kända medarbetare. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. Kammarrätten i anser att något som är ”allmänt” känt närmast är ett notoriskt faktum och borde omfattas av begreppet ”känt” samt menar att begreppet ”anledning att förmoda” är svårare att definiera. Kammarrätten anser att rekvisiten borde förklaras eller att, vilket vore bättre, använda definitionen ”känt”, vilken återfinns i direktiv /70/EG. Förvaltningsrätten i anser att definitionen av kända medarbetare bör ses över och förtydligas. Förvaltningsrätten framhåller att enligt vägledningen till Fatf-rekommendationerna inkluderas även t.ex. framstående medlemmar i den politiska eller fackliga organisation som personen som är i politiskt utsatt ställning är verksam i. För att underlätta en effektiv regelefterlevnad och tillsyn samt en svensk efterlevnad av de internationella standarderna anser förvaltningsrätten att diskrepans mellan de svenska och internationella reglerna bör undvikas. menar att förslaget innebär att åtgärder ska tillämpas på en bred krets av personer. anser att för att utvidgningen inte ska bli alltför betungande och kostsam samt i syfte att kunna säkerställa en god kontroll, bör staten upprätta och tillhandahålla gemensamma databaser över den aktuella personkretsen. menar att förslaget riskerar innebära att advokater, för att inte tvingas bryta mot kraven på kundkännedom, nödgas tacka nej till uppdrag eftersom det i stort sett är omöjligt att kunna administrera identitetskontroller på släktingar och nära medarbetare. anser att bestämmelsen bör utredas ytterligare. Skälen för regeringens förslag: Enligt de internationella standarderna ska familjemedlemmar och kända medarbetare till en person i politiskt utsatt ställning hanteras som om de själva vore en sådan person. Skälet till detta är att det finns en potentiell risk för att relationen utnyttjas i syfte att förflytta eller dölja av brott eller i syfte att finansiera terrorism (jfr FATF Guidance Politically Exposed Persons [recommendations 12 and 22] 2013 s. 13). Som redogjorts för i avsnitt 5.1.2 bör familjemedlemmar och kända medarbetare till en person i politiskt utsatt ställning, i enlighet med vad som följer av de internationella standarderna, inte längre omfattas av definitionen av en person i politiskt utsatt ställning i penningtvättslagen. Inte desto mindre ska de hanteras som om de själva vore en sådan person. Det innebär att utöver grundläggande åtgärder för att uppnå kundkännedom ska verksamhetsutövare vidta åtgärder för att avgöra om kunden är familjemedlem eller känd medarbetare till en person i politiskt utsatt ställning. På samma sätt som vid identifieringen av en person i politiskt utsatt ställning, ska åtgärderna vara riskbaserade (jfr avsnitt 5.1.3). Att sådana åtgärder ska vidtas bör framgå i lagen. En ändring bör därför göras i förhållande till promemorians förslag till lagtext. Också bestämmelserna om skärpta åtgärder för att uppnå kundkännedom ska tillämpas på motsvarande sätt som på en person i politiskt utsatt Enligt nuvarande regler omfattas alltså familjemedlemmar och kända medarbetare av definitionen av en person i politiskt utsatt ställning, vilket innebär att de bestämmelser som är tillämpliga på en person i politiskt utsatt ställning redan tillämpas på samtliga dessa personer. meningen innebär förslaget därför inte någon ändring. givetvis den utvidgade definitionen av en person i politiskt utsatt ställning att skärpta åtgärder kommer att behöva vidtas i förhållande till ett större antal familjemedlemmar och kända medarbetare än . Regeringen anser dock inte att det, vilket efterfrågar, finns skäl att ytterligare utreda denna fråga. Att upprätta och tillhandahålla statliga databaser över familjemed- lemmar och kända medarbetare, vilket efterfrågar, är enligt regeringens mening inte lämpligt. Det skulle innebära stora praktiska svårigheter att administrera sådana listor och listorna skulle sannolikt, på samma sätt som s.k. PEP-listor, snabbt bli inaktuella. Inom Fatf finns det inte någon definition av familjemedlemmar eller Frågan vad som avses med familjemedlemmar och kända medarbetare behandlas i prop. 2008/09:70 (s. 105). medlemmar avses make eller maka, partner som enligt nationell lag jäm- ställs med make eller maka, barn och deras makar eller partner samt Med kända medarbetare avses fysiska personer om vilka det är känt att de gemensamt med en person i politiskt utsatt ställning är verkliga huvudmän till juridiska personer eller juridiska konstruktioner eller som på annat sätt haft nära affärsförbindelser med en politiskt utsatt person eller fysiska personer som är ensamma förmånstagare till juridiska enheter eller juridiska konstruktioner om vilka det är känt att de egentligen har upprättats till förmån för en politiskt utsatt person. Som beskrivits avses med familjemedlemmar bl.a. partner som enligt nationell lag jämställs med make eller maka. Syftet med att hantera familjemedlemmar som om de själva vore personer i politiskt utsatt ställning är, som också redogjorts för, att det finns en potentiell risk för att relationen utnyttjas för penningtvätt eller finansiering av terrorism. Utgångspunkten bör därför vara att det inte finns anledning att i detta sammanhang hantera sambor, såsom de definieras i sambolagen (2003:376), annorlunda jämfört med personer som har ingått äktenskap med varandra eller registrerat partnerskap enligt den upphävda lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap. Mot den bakgrunden bör det anges i lagen att med familjemedlemmar avses maka eller make, registrerad partner, sambo, barn och deras makar, registrerade partner eller sambor samt föräldrar. Enligt den vägledning som har tagits fram inom Fatf när det gäller personer i politiskt utsatt ställning, och som Förvaltningsrätten i hänvisar till, ges exempel på vilka relationer som kan omfattas av begreppet kända medarbetare. Det är dock upp till varje land att utifrån nationella förhållanden avgöra vilka som ska omfattas. vad förvaltningsrätten framhåller anser regeringen att det finns skäl att utvidga kretsen av personer som kan vara kända medarbetare. Begränsningen till nära affärsförbindelser med en person i politiskt utsatt ställning tenderar att bli alltför snäv. Även andra förbindelser, som inte är affärsrelaterade, kan vara relevanta, exempelvis vissa förbindelser Prop. 2014/15:80 som uppkommit genom medlemskap i samma politiska parti. skillnad mot vad som föreslås i promemorian bör därför i stället begreppet nära förbindelser användas i lagtexten. När det gäller definitionen av känd medarbetare delar regeringen vidare Kammarrätten i uppfattning att ”allmänt känt” närmast är ett notoriskt faktum. Det bör enligt regeringens mening inte krävas att något är ”allmänt” känt, utan det bör räcka att verksamhetsutövaren känner till den aktuella förbindelsen mellan medarbetaren och personen i politiskt utsatt ställning. Att kräva att förbindelsen alltid ska vara känd är dock att ställa kraven för högt. Även i de fall då det finns anledning att förmoda att det föreligger sådana kopplingar som kvalificerar en person som känd medarbetare, bör personen således falla inom definitionen. När det gäller kända medarbetare avses med juridiska konstruktioner bl.a. truster. Det finns inte i svensk rätt någon juridisk person som faller inom begreppet. Juridiska konstruktioner förkommer dock i andra länder. Det finns därför skäl att i definitionen av kända medarbetare låta juridiska konstruktioner ingå med avseende på fysiska personer som gemensamt med en person i politiskt utsatt ställning är eller förmodas vara verklig huvudman till en sådan. I promemorian föreslås att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bör få meddela föreskrifter om vad som avses med kända medarbetare. Regeringen bedömer dock att något bemyndigande inte krävs i detta avseende. När en person i politiskt utsatt ställning har upphört att utöva sina funktioner Regeringens förslag: När en person i politiskt utsatt ställning har upphört att utöva sina funktioner, ska bestämmelserna om skärpta åtgärder för kundkännedom tillämpas och till dess att personen inte längre anses medföra en risk för penningtvätt eller finansiering av terrorism. När en person i politiskt utsatt ställning inte längre anses medföra en risk för penningtvätt eller finansiering av terrorism, ska skärpta åtgärder för kundkännedom inte längre tillämpas på familjemedlemmar eller kända medarbetare till personen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om riskbedömningen. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens I promemorian föreslås en uttrycklig bestämmelse om hur länge skärpta åtgärder för att uppnå kundkännedom ska tillämpas endast i fråga om en person i politiskt utsatt ställning och inte i fråga om familje- medlemmar eller kända medarbetare till personen. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. att någon tidsgräns inte finns fastställd i Fatfs regelverk och att den i direktiv /70/EG är satt till . Kammarrätten anser att det vore bättre att ansluta sig till direktivets tidsgräns för att inte svenska verksamhetsutövare ska missgynnas gentemot andra verksamhetsutövare I vart fall, anser kammarrätten, krävs en motivering till varför väljer att ha en längre tidsgräns än vad direktivet kräver. menar att såsom förslaget är utformat framstår det som att bestämmelsen inte tar sikte på det faktiska inflytande som en f.d. person i politiskt utsatt ställning kan tänkas ha, utan risken för förekomsten av penningvätt eller finansiering av terrorism. nämnden föreslår därför att det i bestämmelsen klargörs att den omfattar personer som, utan att ha den formella positionen som person i politiskt utsatt ställning, alltjämt har ett motsvarande faktiskt inflytande. anser att det kan finnas skäl att överväga en tidsgräns för hur länge en person ska anses var en person i politiskt utsatt ställning och att den tidsgräns som gäller under alla förhållanden tydligt bör framgå av lagtexten. , till vilken Spar- bankernas i allt väsentligt ansluter sig, anser att om det efter mer sällan finns anledning att hantera en person som en person i politiskt utsatt ställning, bör det framgå av lagtexten. Skälen för regeringens förslag: Den förslagna definitionen av en person i politiskt utsatt ställning har utformats enligt vad som följer av de Definitionen omfattar inte endast den som har viktiga offentliga funktioner respektive vissa funktioner i en inter- nationell organsation utan även den som har haft sådana funktioner. innebär att en person i politiskt utsatt ställning inte upphör att vara en person i politiskt utsatt ställning i och med att denne upphör att utöva Som Kammarrätten i framhåller har det inte inom Fatf fastslagits någon tidsgräns för hur länge en person ska hanteras som en person i politiskt utsatt ställning. Avgörande för hur länge en person som inte längre innehar sina funktioner är att anse som en sådan person är, enligt de internationella standarderna, hur länge personen i fråga kan anses medföra en risk för penningtvätt eller finansiering av terrorism. Vid riskbedömningen kan det vara relevant att beakta om personen i fråga fortfarande utövar något – formellt eller informellt – inflytande. Även nivån på den position som personen tidigare innehade är relevant. En högre nivå innebär generellt sett en högre risk. Om personen har bytt funktion till en som i sig inte innebär att personen i fråga är en person i politiskt utsatt ställning, kan det vara relevant att beakta om det finns kopplingar till personens tidigare funktion, exempelvis genom kopplingen till eventuell efterträdare eller genom att personen fortsätter att hantera samma sakfrågor som tidigare, men i en annan roll (jfr FATF Guidance Politically Exposed Persons [recommendations 12 and 22] s. 10). Det faktiska inflytandet är således centralt inom ramen för risk- Regeringen delar de överväganden som har gjorts i promemorian och som innebär att utgångspunkten är att det får anses föreligga en presum- tion för att riskerna i de allra flesta fall finns kvar initialt men att de avtar Riskerna kan ofta förväntas finnas kvar under åtminstone ett Därefter finns det mer sällan anledning att vidta skärpta åtgärder för att uppnå kundkännedom i fråga om en person i politiskt utsatt ställning, om inte en individuell riskbedömning ger skäl för det. Sammantaget gör regeringen bedömningen att skärpta åtgärder för kundkännedom bör vidtas beträffande en person i politiskt utsatt ställning efter att denne har upphört att inneha sina funktioner. 2014/15:80 Därefter får det utifrån en riskbedömning avgöras hur länge det finns skäl att särbehandla personen. Den vägledning som tillämpas inom Fatf bör beaktas vid den riskbedömning som ska göras enligt penningtvättslagen. Som framgått är det faktiska inflytandet därvid centralt vid riskbedömningen, men även andra faktorer kan vara relevanta att beakta. Enligt regeringens mening bör det därför inte, som föreslår, anges att det är det faktiska inflytandet som ska beaktas. Att ange en bortre tidsgräns för hur länge någon ska anses vara en person i politiskt utsatt ställning, vilket föreslår, är inte förenligt med det riskbaserade förhållningssättet. Att riskerna mer sällan finns kvar är endast en utgångspunkt och det bedöms inte lämpligt att, vilket och efterfrågar, ange det i lag. Kammarrätten i framhåller att en tidsgräns om följer av det nu gällande penningtvättsdirektivet. I de internationella standarderna anges inte någon tidsgräns för när en riskbedömning ska göras. Penningtvättsdirektivet är ett s.k. minimidirektiv, vilket innebär att det står medlemsstaterna fritt att införa mer långtgående krav än de som följer av direktivet. Regeringen bedömer att förslaget är förenligt med de internationella standarderna och att det inte riskerar att komma i strid med det kommande EU-rättsliga regelverket. Skärpta åtgärder för kundkännedom ska vidtas i fråga om familjemedlemmar och kända medarbetare till en person i politiskt utsatt ställning så länge som sådana åtgärder ska vidtas beträffande den personen. Lagrådet påpekar att den föreslagna regleringen synes innebär att bestämmelserna om skärpta åtgärder för kundkännedom kan komma att tillämpas på familjemedlemmar och kända medarbetare till en person i politiskt utsatt ställning än vad som är fallet för personen som innehaft funktionen. Eftersom detta inte torde vara avsikten med bestämmelserna menar att det i 2 kap. 7 b § bör föras in en hänvisning till 7 a § i samma kapitel. Regeringen håller med Lagrådet om att det behöver klargöras att bestämmelserna om skärpta åtgärder för kundkännedom inte ska tillämpas för familjemedlemmar och kända medarbetare till en person i politiskt utsatt ställning än för den personen. Detta bör klargöras i ett andra stycke i 2 kap. 7 b §. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bör få meddela föreskrifter om riskbedömningen. 5.2Åtgärder utförda av utomstående Regeringens förslag: En verksamhetsutövare som förlitar sig på åtgärder för att uppnå kundkännedom som har vidtagits av en utomstående ska utan dröjsmål få del av de uppgifter om kunden som den utomstående har inhämtat. På begäran ska verksamhetsutövaren utan dröjsmål också få del av den dokumentation som ligger till grund för de uppgifter om kunden som den utomstående har inhämtat. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. att det inte sägs något i promemorian om det nya andra stycket i Fatfs rekommendation 17, där en verksamhetsutövare kan förlita sig på de åt- gärder som en utomstående inom samma företagsgrupp har företagit. sådan lättnadsregel bör enligt kammarrätten övervägas i det fortsatta vid öppnande av konto i ett annat kreditinstitut kan använda sig av befintliga uppgifter om kundkännedom som det fallerande institutet samlat in och att det anlitade kreditinstitutet som huvudregel har rätt, men ingen skyldighet, att förlita sig på dessa uppgifter. kontoret vill i anslutning till promemorian föreslå att det införs ett undan- tag från skyldigheten att genomföra kontroller enligt penningtvättslagen för sådana kreditinstitut som genomför betalning av ersättning enligt insättningsgarantin, där garantimyndigheten har öppnat konto i insättarens namn i kreditinstitutet. Svensk Försäkring efterfrågar ett för- tydligande av vad som avses med ”utan dröjsmål” och understryker vikten av att en viss fördröjning är tillåten. vilken i allt väsentligt ansluter sig, hänvisar till att verksamhetsutövare i vissa fall får förlita sig på åtgärder som har utförts av en utomstående för att uppnå kundkännedom men menar att kravet på att verksamhetsutövarna vid var tid ska ha kunskap om de verkliga huvudmännen i ett affärsförhållande skapar problem i den praktiska tillämpningen, varför bankerna har sett sig tvungna att se över möjligheten att tillhandahålla klientmedelskonton. föreningen pekar på att behovet av tillgång till klientmedelskonto följer till viss del av lag eller annan reglering, t.ex. för betaltjänstleverantörer, advokater och förvaltare av alternativa investeringsfonder. föreningen menar att de problem som penningtvättslagens krav medför för verksamhetsutövare och företag bör analyseras och tas omhand för att marknaden ska fungera effektivt. Skälen för regeringens förslag: Enligt 2 kap. 3 § tredje stycket penningtvättslagen får en verksamhetsutövare förlita sig på åtgärder för att uppnå kundkännedom som har utförts av en utomstående, om verk- samhetsutövaren på begäran och utan dröjsmål kan få del av de uppgifter om kunden som den utomstående har inhämtat. emellertid skyldig att fortlöpande följa upp affärsförbindelsen och i övrigt anpassa kontrollåtgärderna till risken för penningtvätt och finansiering av terrorism. Det slutliga ansvaret för att kraven är uppfyllda ligger hos den verksamhetsutövare som förlitar sig på en tredje part 2008/09:70 s. 85–89, 187 och 188). Brister som är hänförliga till de åtgärder som har vidtagits av en utomstående belastar således ytterst den som förlitar sig på uppgifterna. För att kunna kontrollera att de åtgärder som har vidtagits uppfyller de krav som ställs i penningtvätts- lagen, är det därför i praktiken nödvändigt att verksamhetsutövaren tar del av de uppgifter som har inhämtats av den utomstående. samhetsutövarens skyldighet att löpande följa upp en affärsförbindelse innebär i praktiken att den som förlitar sig på åtgärder för att uppnå kundkännedom som har vidtagits av en utomstående måste ta del av de uppgifter som har inhämtats om kunden. Enligt de internationella standarderna (rekommendation 17) ska en verksamhetsutövare som förlitar sig på kundkännedomsåtgärder som har vidtagits av en utomstående genast få del av de uppgifter som har inhämtats om kunden. Rekommendationen lämnar således inte utrymme för att informationen ska överlämnas först på begäran av verksamhetsutövaren. Däremot behöver kopior av inhämtade identitetsuppgifter och annan dokumentation som är hänförlig till åtgärderna för att uppnå kundkännedom inte lämnas annat än på begäran. Dokumentationen ska lämnas utan dröjsmål. Den dokumentation som ska överlämnas på begäran torde oftast vara hänförlig till kundens och den verkliga huvudmannens identitet.