prop · H30317 · 2015-09-17 00:00:00 — Huvudmannen bör inhämta tillräckligt mycket information för att försäkra sig om att familjen har konkreta planer på att flytta. Om det t.ex. står klart att en eller båda vårdnadshavarna har ett sådant yrke att en längre utlandsvistelse eller en permanent flytt till utlandet är en del av arbetsvillkoren finns det grundad anledning att anta att barnet kommer att lämna för . En fjärde elevkategori är enligt första stycket fjärde punkten barn som har skolans undervisningsspråk som dagligt umgängesspråk med en eller båda vårdnadshavarna. Det krävs dock att elevens kunskaper i språket är tillräckliga för att eleven ska kunna följa undervisningen. Andra stycket motsvarar 24 kap. 2 § tredje stycket i dess nuvarande Av tredje stycket framgår att barn som ska tas emot i grundsärskolan eller specialskolan inte kan fullgöra sin skolplikt i en internationell skola även om de uppfyller kriterierna i första stycket. 24 kap. 2 § första stycket i dess nuvarande lydelse. Paragrafen behandlas i avsnitt 7.1. 3 a § En enskild får efter ansökan godkännas som huvudman för en internationell skola på grundskolenivå. För att godkännande ska lämnas krävs att det kan antas att det kommer att finnas ett tillräckligt elevunderlag för att driva en stabil verksamhet. prövar frågor om godkännande. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om utbildningen vid en internationell skola på grundskolenivå för att ett godkännande ska lämnas och om utbildningen vid en sådan skola vars huvudman har fått ett godkännande. I paragrafen, som är ny, finns bestämmelser om under vilka förutsättningar en enskild huvudman kan godkännas som huvudman för en internationell skola på grundskolenivå. Av 5 § framgår att ett godkännande medför bidragsrätt. Av första stycket framgår att enskilda, dvs. bolag, föreningar, stiftelser, registrerade trossamfund eller enskilda individer, kan godkännas som huvudmän för internationella skolor på grundskolenivå. betydelse om en enskild juridisk person helt eller delvis ägs av staten, en kommun eller ett landsting. Av andra stycket framgår att ett godkännande bara kan lämnas om det kan antas att det kommer att finnas ett tillräckligt elevunderlag för att driva en stabil verksamhet. Bedömningen av om elevunderlaget är tillräckligt får bl.a. göras med utgångspunkt från budgeten för den plane- rade skolan och sökandens ekonomi. En uthållig ekonomi är bl.a. beroende av ett elevunderlag som möjliggör tillräckliga bidrag från Kravet på att det ska kunna antas att det kommer att finnas ett tillräckligt elevunderlag för att driva en ”stabil verksamhet” är, utifrån ett tidsperspektiv, något lägre än det krav avseende elevunderlag som i 2 kap. 5 § ställs på enskilda för att bli godkända som huvudmän för en fristående skola, dvs. är tillräckligt för att verksamheten ska kunna bedrivas långsiktigt”. lägre kravet för internationella skolor beror på att den primära målgruppen för internationella skolor är elever som är bosatta i landet för en begränsad tid. Av tredje stycket framgår att frågor om godkännande prövas av Statens Fjärde stycket innehåller ett nytt bemyndigande. innebär att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vad som krävs i fråga om utbildningen vid en internationell skola på grundskolenivå för att ett godkännande ska lämnas och om utbildningen vid en internationell skola på grundskolenivå vars huvudman har fått ett godkännande. Bestämmelsen har utformats enligt Paragrafen behandlas i avsnitt 7.3–7.6. 4 § Ett barn får fullgöra sin skolplikt i en internationell skola på grundskolenivå som har en huvudman, om huvudmannen har fått ett medgivande enligt 4 a §, och 1.barnet är bosatt i för en begränsad tid, 2.barnet har gått i skola utomlands och vill avsluta sin utbildning i , 3.det finns grundad anledning att anta att barnet kommer att lämna för , eller 4.barnet har skolans undervisningsspråk som dagligt umgängesspråk med en eller båda vårdnadshavarna och tillräckliga kunskaper i språket för att följa Första stycket gäller inte barn som avses i 7 kap. 5 och 6 §§. Paragrafen innehåller bestämmelser om bidrag för elever i internationella skolor på grundskolenivå. Bestämmelserna om bidrag flyttas i huvudsak oförändrade till 5 och 5 a §§. Paragrafen ändras så att den i stället reglerar under vilka förutsättningar ett barn får fullgöra sin skolplikt i en internationell skola med huvudman på grundskolenivå. Av första stycket framgår att fyra elevkategorier kan fullgöra sin skolplikt i en internationell skola på grundskolenivå som drivs av en kommun i enlighet med ett medgivande från Skolinspektionen. Bestämmelser om sådan medgivande finns i 4 a §. Motsvarande elevkategorier som enligt 3 a § första stycket 1–4 kan fullgöra sin skolplikt i en internationell skola med enskild huvudman kan fullgöra sin skolplikt i en internationell skola med huvudman. Av andra stycket framgår att barn som ska tas emot i grundsärskolan eller specialskolan inte kan fullgöra sin skolplikt i en internationell skola även om de uppfyller kriterierna i första stycket. Paragrafen behandlas i avsnitt 8.1 och 8.2. 4 a § får efter ansökan besluta att en kommun får vara huvudman för en internationell skola på grundskolenivå, om utbildningen följer en internationell läroplan, och det finns behov av utbildningen. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om utbildningen vid en internationell skola på grundskolenivå vars huvudman har fått ett medgivande enligt första stycket. Paragrafen är ny och reglerar under vilka förutsättningar en kommun kan få ett medgivande att vara huvudman för en internationell skola på grundskolenivå. Av 5 § framgår att ett medgivande medför bidragsrätt. Av första stycket framgår att kommuner kan vara huvudmän för internationella skolor på grundskolenivå om utbildningen följer en internationell läroplan, men att det krävs ett medgivande från Skolinspektionen. Ett sådant medgivande får endast lämnas om det finns behov av utbildningen, dvs. om det finns ett tillräckligt stort elevunderlag som har ett behov av utbildning enligt en internationell läroplan. Så är inte fallet om tillräckligt många sådana utbildningsplatser tillhandahålls av enskilda huvudmän. I andra stycket finns ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om utbildningen vid en internationell skola på grundskolenivå vars 2015/16:17 huvudman är en kommun. Motsvarande bemyndigande när det gäller internationella skolor på grundskolenivå vars huvudman är en enskild som har fått ett godkännande från finns i 3 a § fjärde stycket. Paragrafen behandlas i avsnitt 8.1. 5 § Hemkommunen för en elev i en internationell skola på grundskolenivå, vars huvudman har fått ett godkännande enligt 3 a § eller ett medgivande enligt 4 a §, ska, om inte hemkommunen och huvudmannen är samma kommun, lämna bidrag till huvudmannen för skolan om 1.eleven får fullgöra sin skolplikt där, eller 2.hemkommunen får statsbidrag för eleven. Bidraget ska lämnas från och med höstterminen det år eleven fyller och bestämmas med hänsyn till skolans åtagande och elevens behov efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till de egna grundskolorna. Om en elev har ett omfattande behov av särskilt stöd är hemkommunen inte skyldig att lämna bidrag för det särskilda stödet, om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. Om inte hemkommunen och huvudmannen har kommit överens om något annat, ska bidraget beräknas för ett bidragsår i sänder. Varje bidragsår börjar . Paragrafen innehåller bestämmelser om när en huvudman för en internationell skola på gymnasienivå ska förklaras berättigad till bidrag från elevernas hemkommuner. Paragrafen ändras så att den i stället reglerar hemkommunens skyldighet att betala bidrag för elever i internationella skolor på grundskolenivå. Nya bestämmelser om förklaring om bidragsrätt för en enskild huvudman för en internationell skola på gymnasienivå har placerats i 6 §. Paragrafen motsvarar i sak delvis 24 kap. 4 § i dess nuvarande lydelse i fråga om bidrag för elever i internationella skolor med enskild huvudman. Bestämmelserna utvidgas dock till att även gälla bidrag till internationella skolor med huvudman. Vissa redaktionella ändringar har gjorts. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Paragrafen behandlas i avsnitt 7.3 och 8.3. 5 a § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela 1.föreskrifter om hur hemkommunens bidrag ska bestämmas i stället för det som anges i 5 § andra stycket, om hemkommunen får statsbidrag för eleven, och 2.ytterligare föreskrifter om hemkommunens bidrag enligt 5 §. I paragrafen, som är ny, finns bemyndiganden för regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om hemkommunens bidrag enligt 5 §. I första punkten finns ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om hur hemkommunens bidrag ska bestämmas i stället för det som anges i 5 § andra stycket om hemkommunen får statsbidrag för eleven. Bestämmelsen motsvarar 24 kap. 4 § tredje stycket i dess nuvarande lydelse. I andra punkten finns ett nytt bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela ytterligare föreskrifter om hemkommunens bidrag för elever som får utbildning på en internationell skola på grundskolenivå. Paragrafen behandlas i avsnitt 9. Den har utformats i enlighet med 6 § En enskild huvudman för en internationell skola på gymnasienivå får efter ansökan förklaras berättigad till bidrag för elever från deras hemkommuner enligt 6 a §. För att en förklaring om rätt till bidrag ska lämnas krävs att det kan antas att det kommer att finnas ett tillräckligt elevunderlag för att driva en stabil verksamhet. prövar frågor om förklaring om rätt till bidrag. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om vad som krävs i fråga om utbildningen vid en internationell skola på gymnasienivå för att en förklaring om rätt till bidrag ska lämnas och om utbildningen vid en sådan skola vars huvudman har fått en förklaring om rätt till bidrag. Paragrafen innehåller bestämmelser om hemkommunens skyldighet att betala bidrag för elever i internationella skolor på gymnasienivå. Bestämmelserna flyttas i allt väsentligt oförändrade till 6 a och 6 b §§. Paragrafen ändras så att den reglerar under vilka förutsättningar huvudmannen för en internationell skola på gymnasienivå ska förklaras berättigad till sådant bidrag som elevens hemkommun är skyldig att lämna för eleven enligt 6 a §. Av första stycket framgår att enskilda huvudmän, dvs. bolag, föreningar, stiftelser, registrerade trossamfund eller enskilda individer, kan förklaras vara bidragsberättigade. Det saknar betydelse om en enskild juridisk person helt eller delvis ägs av staten, en kommun eller ett landsting. I andra stycket anges att en förklaring om bidragsrätt bara kan lämnas om det kan antas att det kommer att finnas ett tillräckligt elevunderlag för att driva en stabil verksamhet. Motsvarande krav för att bli godkänd som internationell skola på grundskolenivå finns i 3 a § andra stycket. Av tredje stycket framgår att frågor om förklaring om rätt till bidrag ska prövas av Skolinspektionen. Fjärde stycket innehåller en upplysning om att regeringen med stöd av den s.k. restkompetensen kan meddela föreskrifter om vad som krävs i fråga om utbildningen vid en internationell skola på gymnasienivå för att en förklaring om bidragsrätt ska lämnas och om utbildningen vid en sådan skola vars huvudman har fått en förklaring om bidragsrätt. Paragrafen behandlas i avsnitt 7.3. 6 a § Hemkommunen för en elev i en internationell skola på gymnasienivå, vars huvudman har fått en förklaring enligt 6 §, ska lämna bidrag till huvudmannen för skolan om 1.eleven är folkbokförd i eller hemkommunen får statsbidrag för 2.eleven är bosatt i för en begränsad tid eller har andra särskilda skäl att få sin utbildning i en internationell skola på gymnasienivå, och 2015/16:17 3. hemkommunen var skyldig att erbjuda eleven gymnasieutbildning då utbildningen började. Bidraget enligt första stycket ska uppgå till det belopp som hemkommunen och den internationella skolan kommer överens om. För en elev som har ett omfattande behov av särskilt stöd ska hemkommunen, utöver vad som följer av andra stycket, lämna ett extra bidrag. Bidraget ska motsvara huvudmannens kostnader för det extra stödet under förutsättning att motsvarande kostnader skulle ha uppkommit om eleven gått en gymnasieutbildning som erbjudits av kommunen. Kommunen behöver dock inte lämna extra bidrag om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. Om inte hemkommunen och huvudmannen har kommit överens om något annat, ska bidraget beräknas för ett bidragsår i sänder. Varje bidragsår börjar . Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om hemkommunens skyldighet att betala bidrag för elever i internationella skolor på gymnasienivå. Första stycket motsvarar i sak 24 kap. 6 § första stycket i dess nuvarande lydelse. I andra punkten har formuleringen ”för ” ersatts av formuleringen ”för en begränsad tid”. När det gäller innebörden av detta, se kommentaren till 2 §. Andra, tredje och fjärde styckena motsvarar delvis 24 kap. 6 § andra, tredje, fjärde och femte styckena i deras nuvarande lydelse. I tredje stycket har vissa redaktionella ändringar gjorts. Paragrafen behandlas i avsnitt 7.2 och 7.3. Den har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. 6 b § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela 1. föreskrifter om vilket belopp som elevernas hemkommuner ska betala enligt 6 a § första stycket om kommunerna och huvudmannen för den internationella skolan inte kommer överens om beloppet enligt samma paragrafs andra stycke, 2.föreskrifter om hur hemkommunens bidrag ska bestämmas i stället för det som anges i 6 a § andra och tredje styckena, om hemkommunen får statsbidrag för eleven, och 3.ytterligare föreskrifter om hemkommunens bidrag enligt 6 a §. I paragrafen, som är ny, finns bemyndiganden för regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om hemkommunens bidrag enligt 6 a §. Av första punkten framgår att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilket belopp som elevernas hemkommuner ska betala enligt 6 a § första stycke om kommunerna och huvudmannen inte kommer överens om beloppet enligt samma paragrafs andra stycke. Bestämmelsen motsvarar i sak 24 kap. 6 § andra stycket andra meningen i dess nuvarande lydelse. I andra punkten finns ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om hur hemkommunens bidrag ska bestämmas i stället för det som anges i 6 a § andra och tredje styckena om hemkommunen får statsbidrag för eleven. Bestämmelsen motsvarar 24 kap. 6 § fjärde stycket i dess nuvarande lydelse. I tredje punkten finns ett nytt bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela ytterligare föreskrifter om hemkommunens bidrag för elever som får utbildning på en internationell skola på gymnasienivå. Paragrafen behandlas i avsnitt 9. Den har utformats i enlighet med 7 § Den kommun där en internationell skola med enskild huvudman är belägen har rätt till insyn i skolans verksamhet, så att kommunen ska kunna fullgöra sina skyldigheter enligt denna lag och tillgodose allmänhetens behov av insyn. I paragrafen finns en bestämmelse om lägeskommunens insynsrätt i internationella skolor. Ändringen innebär att insynsrätten i paragrafen kommer att omfatta internationella skolor med enskild huvudman, men inte internationella skolor som har en kommun som huvudman. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Paragrafen behandlas i avsnitt 8.3. 26 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om utbildning som avses i 8–25 §§. I paragrafen finns ett bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om utbildning som avses i 24 kap. Ändringen innebär att bemyndigandet inte längre omfattar utbildning i internationella skolor. Bemyndiganden att meddela föreskrifter om utbildningen i internationella skolor vars huvudmän fått ett godkännande eller ett medgivande finns i stället i 3 a § fjärde stycket och 4 a § andra stycket. Paragrafen behandlas i avsnitt 9. 13 § En tillsynsmyndighet får återkalla ett godkännande, ett medgivande eller ett beslut om rätt till bidrag som myndigheten har meddelat enligt denna lag, om 1.ett föreläggande enligt 10 § inte har följts, och 2.missförhållandet är allvarligt. Ett godkännande eller beslut enligt första stycket får också återkallas om 1.ett föreläggande enligt 10 § inte har följts, och 2.den enskilde vid den etableringskontroll som avses i 9 a § inte kan visa att rimliga åtgärder har vidtagits för att få till stånd ett samråd enligt 2 kap. 5 a §. I paragrafen anges under vilka förutsättningar ett godkännande eller ett beslut om rätt till bidrag får återkallas av en tillsynsmyndighet. Ändringen i första stycket innebär att ett medgivande för en kommun att vara huvudman för en internationell skola på grundskolenivå får återkallas under samma förutsättningar som gäller för att ett godkännande av en enskild som huvudman för en internationell skola på grundskolenivå ska kunna återkallas. Paragrafen behandlas i avsnitt 8.1. 2 § Beslut av får överklagas till allmän förvaltningsdomstol i fråga om 1.godkännande enligt 2 kap. 5 § eller 24 kap. 3 a § eller återkallelse av sådant godkännande enligt 26 kap. 13 eller 14 §, 2.medgivande enligt 24 kap. 4 a § eller återkallelse av sådant medgivande enligt 26 kap. 13 §, 3.förklaring om rätt till bidrag enligt 24 kap. 6 § eller återkallelse av sådan rätt enligt 26 kap. 13 §, 4. statliga åtgärder för rättelse enligt 26 kap. 17 §, 5. tillfälligt verksamhetsförbud enligt 26 kap. 18 §, eller 6. vitesföreläggande enligt 26 kap. 27 §. I paragrafen anges de beslut av som får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Ändringen i första punkten görs med anledning av att bestämmelserna om godkännande av huvudmän för internationella skolor på grundskolenivå flyttas från 24 kap. 2 § till en ny paragraf, 3 a §, i samma kapitel. Dessa bestämmelser ändras till viss del också i sak. Bestämmelsen i första punkten innebär att såväl beslut om godkännande som beslut om återkallelse av godkännanden kan överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Bestämmelsen i andra punkten är ny och innebär att ett beslut i fråga om medgivande för en kommun att vara huvudman för en internationell skola enligt 24 kap. 4 a § får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Även beslut om återkallelse av ett sådant medgivande får överklagas till sådan domstol. Ändringen i tredje punkten görs med anledning av att bestämmelserna i 24 kap. 5 § om förklaring om rätt till bidrag för en enskild huvudman för en internationell skola på gymnasienivå flyttas till 6 § samma kapitel. Bestämmelserna ändras till viss del även i sak. Bestämmelsen i tredje punkten innebär att Skolinspektionens beslut i fråga om förklaring om rätt till bidrag och om återkallelse av sådan rätt kan överklagas. Bestämmelsen motsvarar delvis andra punkten i dess nuvarande lydelse. I sistnämnda punkts nuvarande lydelse hänvisas avseende återkallelse till 26 kap. 13–15 §§. Någon motsvarande hänvisning till 15 § finns inte i första punkten och behövs inte heller i tredje punkten eftersom 15 § innehåller ytterligare bestämmelser när återkallelse får beslutas enligt 13 §. Bestämmelsen i 14 § rör inte internationella skolor. Hänvisningen i tredje punkten begränsas därför till 26 kap. 13 §. I övrigt har en språklig ändring gjorts. Fjärde, femte och sjätte punkten motsvarar tredje, fjärde och femte punkten i deras nuvarande lydelse. Paragrafen behandlas i avsnitt 8.1. 17 § En elevs hemkommun är skyldig att betala ersättning för kostnader för elevens utbildning till anordnare av utbildning som leder fram till International Baccalaureate (IB). Skyldigheten gäller dock endast utbildning för sådana elever som hemkommunen var skyldig att erbjuda gymnasieutbildning då IB-utbildningen påbörjades och endast om utbildningsanordnarens avgifter till International Baccalaureate Office betalas av staten. Om parterna inte kommer överens om annat ska ersättning betalas med ett belopp som beslutar. Första och andra styckena gäller inte utbildning som anordnas av internationella skolor på gymnasienivå vars huvudmän har förklarats berättigade till bidrag enligt 24 kap. 6 §. För sådana skolor finns särskilda bestämmelser om bidrag för IB-utbildning i 24 kap. 6 a §. Paragrafen innehåller bestämmelser om hemkommunens skyldighet att betala ersättning till anordnare av utbildning som leder fram till International Baccalaureate. I tredje stycket förtydligas att en utbildningsanordnare vars verksamhet i och för sig omfattas av definitionen av uttrycket internationell skola i 24 kap. 2 § kan göra anspråk på att få ersättning med stöd av den här aktuella paragrafen, om utbildningsanordnaren inte har förklarats berättigad till bidrag enligt 24 kap. 6 §. Bestämmelsen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Paragrafen behandlas i avsnitt 7.7. Sammanfattning av remisspromemorian Internationella skolor (U2014/5177/S) För att säkerställa att företag, universitet, högskolor och andra arbetsgivare kan attrahera kompetent arbetskraft från utlandet är det av yttersta vikt att det för medföljande barn finns utbildning av god kvalitet att tillgå. I dessa fall är det ofta internationella skolor som efterfrågas. Erfarenheten visar dock att sådana utbildningar inte alltid erbjuds i den utsträckning som behövs. Det är därför viktigt att se över regelverket för internationella skolor, så att sådan utbildning kan komma till stånd i den utsträckning som efterfrågas. I de internationella skolor som finns går inte bara elever som är utländska medborgare, utan även elever med svenskt medborgarskap. Det kan t.ex. vara fråga om elever vars föräldrar har arbetat eller avser att arbeta utomlands . Internationella skolor utgör en särskild utbildningsform utanför skolväsendet. En internationell skola på grundskolenivå är enligt skollagen (2010:800) en skola med enskild huvudman som har en annan internationell inriktning än den som får finnas i . En internationell skola på gymnasienivå är en internationell skola som har en annan internationell inriktning än den som får finnas i gymnasieskolan eller som anordnar utbildning som leder fram till International Baccalaureate (IB). Detta innebär att en internationell skola på såväl grundskolenivå som gymnasienivå anordnar utbildning som följer ett annat lands läroplan eller en internationell läroplan. Exempel på internationella läroplaner är Primary Years Programme (PYP), Middle Years Programme (MYP) och Diploma Programme (DP) som leder fram till IB. I denna promemoria föreslås ett antal ändringar i bestämmelserna avseende internationella skolor. I promemorian föreslås en ny definition av vad som utgör en internationell skola. Definitionen innehåller bl.a. en beskrivning av den primära målgruppen för internationella skolor. definieras den gruppen som elever bosatta i för . Eftersom det i praktiken kan vara fråga om några års bosättning föreslås i stället att uttrycket begränsad tid används för att beskriva denna elevkategori. En internationell skola föreslås därför i skollagen definieras som en skola där utbildningen, i stället för att följa en svensk läroplan, bedrivs enligt ett annat lands läroplan eller en internationell läroplan, och som i första hand tar emot elever som är bosatta i för en begränsad tid.