prop · H3031d17 · 2015-09-21 00:00:00 — 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Förslag till statens budget Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) Utgiftsområde ...............................................................................15 Studiestöd Tydligare jämställdhetsperspektiv i målen för studiestödet Unga studerande på gymnasial nivå i 3.4.2Vuxna studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå i Studerande på eftergymnasial nivå i ................................... Studerande med barn ....................................................................... Lånebenägenhet och den enskildes skuldsättning ......................... Låntagare och den totala skulden.................................................... Analys och slutsatser ....................................................................... Studiestödets rekryterande effekt................................................... Studiestödets utjämnande effekt..................................................... Studiestödets effekt på samhällsekonomin .................................... 1:3 Avsättning för kreditförluster................................................... 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor.................................... 3.7.51:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk........................................ 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål ...................................... 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 15 Studiestöd................................. Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 2016–2019. Utgiftsområde 15 Studiestöd........... Tabell 3.3 Ramnivå 2016 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 15 Studiestöd..... Tabell 3.4 Antal studiestödstagare och utbetalda belopp i tusental kronor, 2012–2014 ............................................................................................................. Tabell 3.5 Unga studerande på gymnasienivå med studiehjälp och Rg-bidrag ........... Tabell 3.6 Vuxna studerande med studiemedel ............................................................. Tabell 3.7 Studerande på eftergymnasial nivå i med studiemedel ................... Tabell 3.8 Studerande utomlands ................................................................................... Tabell 3.9 Tilläggsbidrag till studerande med barn........................................................ Tabell 3.10 Studerandes lånebenägenhet på olika utbildningsnivåer, 2011–2014........ Tabell 3.11 Studerande med studielån, tilläggslån och merkostnadslån i Tabell 3.12 Inbetalt belopp under det första betalningsåret fördelat på bosättning... Tabell 3.13 CSN:s genomsnittliga handläggningstider................................................. Tabell 3.14 Nyckeltal för CSN:s service och information 2012–2014 ........................ Tabell 3.15 Anslagsutveckling 1:1 Studiehjälp .............................................................. Tabell 3.16 Antal studerande och genomsnittligt belopp för studiehjälp, utfall 2014 och prognos 2015–2019 .............................................................................. Tabell 3.17 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:1 Studiehjälp ...................... Tabell 3.18 Anslagsutveckling 1:2 Studiemedel ............................................................ Tabell 3.19 Antal studerande och genomsnittligt belopp för studiemedel, utfall , prognos 2015 och beräknat –2019 ..................................... Tabell 3.20 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:2 Studiemedel .................... Tabell 3.21 Anslagsutveckling 1:3 Avsättning för kreditförluster ............................... Tabell 3.22 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:3 Avsättning för Tabell 3.23 Anslagsutveckling 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor ................ Tabell 3.24 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:4 Statens utgifter för Tabell 3.25 Anslagsutveckling 1:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasie- utbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk................................... Tabell 3.26 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk...... Tabell 3.27 Anslagsutveckling 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål................... Tabell 3.28 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:6 Bidrag till vissa Tabell 3.29 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:6 Bidrag till vissa Tabell 3.30 Anslagsutveckling 1:8 ............................... 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:8 Centrala Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:9 Överklagande- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Diagram 3.1 Låntagarnas skuld 2010–2014................................................................... Diagram 3.2 Antal studerande med inackorderingstillägg och extra tillägg 2011–2014 ............................................................................................................. Diagram 3.3 Antal studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå med studiemedel, fördelat på folkhögskolor och komvux, 2011–2014..................... Diagram 3.4 Andel vuxna studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå med studiemedel av det totala antalet studerande på dessa nivåer, 2011–2014......... Diagram 3.5 Antal studerande på eftergymnasial nivå med studiemedel, 2010–2014 ............................................................................................................. Diagram 3.6 Andel studerande med studiemedel av det totala antalet studerande inom olika eftergymnasiala utbildningsformer, 2011–2014............................... Diagram 3.7 Antal studerande med studiemedel vid utlandsstudier på olika utbildningsnivåer, 2011–2014 .............................................................................. Diagram 3.8 Antal studerande med tilläggsbidrag, 2010–2014.................................... Diagram 3.9 Jämförelse mellan utvecklingen av studiemedelsbeloppen och konsumentprisindex 2001–2014.......................................................................... Diagram 3.10 Studerandes lånebenägenhet fördelat på kön, 2002–2014 .................... Diagram 3.11 Studerandes lånebenägenhet fördelat på åldersgrupper och kön, Diagram 3.12 Antal studerande med tilläggslån på olika utbilningsnivåer, 2011–2014 ............................................................................................................. Diagram 3.13 Antal studerande i med merkostnadslån på olika utbildningsnivåer, 2011–2014 .............................................................................. Diagram 3.14 Antal studerande utomlands med merkostnadslån, 2011–2014 ........... Diagram 3.15 Genomsnittlig skuld på annuitetslån för nya återbetalnings- skyldiga 2014 fördelat på studienivå och kön..................................................... Diagram 3.16 Osäkra fordringar, fördelat på lånetyp och återkrav, 2011–2014 ......... Diagram 3.17 Antal beviljade avskrivningsärenden fördelat på skäl, 2012–2014........ Diagram 3.18 Folkmängd 16–2013 och 2014 samt prognos 2015–2019 ............ 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.antar förslaget till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) (avsnitt 2.1 och 3.7.3), 2.godkänner målet för utgiftsområdet (avsnitt 3.3.1), 3.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål beställa produktion av studielitteratur som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 (avsnitt 3.7.6), 4.bemyndigar regeringen att ta upp lån i för studielån som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 211 (avsnitt 3.7.8), 5.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd enligt följande uppställning: 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) Härigenom föreskrivs att punkt 16 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till studiestödslagen (1999:1395) ska ha följande lydelse. vad som anges i stödslagen (1973:349) får årsbeloppet sättas ned preliminärt om låntagarens inkomst under betalningsåret kan beräknas bli väsentligt lägre än den inkomst efter vilken årsbeloppet har beräknats. Nedsättningen gäller i avvaktan på att underlaget för att ta ut skatt eller avgift för betalningsåret fastställs. Det preliminära årsbeloppet ska grunda sig på den uppgift om beräknad inkomst som låntagaren lämnar i ansökan om nedsättning. 16.1 I stället för vad som anges i 8 kap. 6 § första stycket 2 studiestödslagen (1973:349), i lydelsen efter , får årsbeloppet sättas ned preliminärt om låntagarens inkomst under betalningsåret kan beräknas bli väsentligt lägre än den inkomst efter vilken årsbeloppet har beräknats. Om årsbeloppet har beräknats till en tjugondel av låneskulden eller lägst femton procent av prisbasbeloppet enligt punkt 14, får årsbeloppet sättas ned preliminärt till av låntagaren s beräknade inkomst under betalningsåret. Nedsättningen gäller i avvaktan på att underlaget för att ta ut skatt eller avgift för betalningsåret 1 Senaste lydelse 2011:1401. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Det preliminära årsbeloppet ska grunda sig på den uppgift om beräknad inkomst som låntagaren lämnar i ansökan om nedsättning. Efter det att underlaget för att ta ut skatt eller avgift för betalningsåret har fastställts ska ett slutligt årsbelopp fastställas. Beloppet ska motsvara av låntagarens sammanlagda överskott av inkomst av tjänst, näringsverksamhet och kapital. Det slutliga årsbeloppet kan dock högst bestämmas till det belopp som fastställts enligt punkten 14. Som fastställt underlag gäller beslut om slutlig skatt i första instans. Om det preliminära årsbeloppet är lägre än det slutliga årsbeloppet, ska mellanskillnaden betalas i efterhand som ett resterande slutligt årsbelopp. Regeringen meddelar föreskrifter om att låntagaren dessutom ska betala en tilläggsavgift. Om det preliminära årsbeloppet är högre än det slutliga årsbeloppet, ska det överskjutande beloppet inte betalas ut till låntagaren utan i stället räknas av från lånet. Denna lag träder i kraft . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 3 Utgiftsområde 15 Studiestöd Utgiftsområdet omfattar utgifter för ekonomiskt stöd till enskilda under studier och utgifter för vissa studiesociala insatser. Även utgifter för hanteringen av studiestöden, som huvudsakligen sköts av (), och ärendehantering inom () hör till utgiftsområdet. Inom utgiftsområdet föreslås att medel ska anvisas för: –studiehjälp i form av studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg för studerande inom främst gymnasieskolan, –studiemedel i form av studiebidrag och tilläggsbidrag för studerande med barn, –statens utgifter för räntor för studielån tagna i , –inleverans av kapital till till följd av avskrivning av studielån som tagits och avsättning för förväntade förluster på utlåning , –kostnadsersättning till elever i gymnasial lärlingsutbildning, –bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk, –bidrag till vissa studiesociala ändamål, –administration av studiestöd, och –hantering av överklaganden vid ÖKS. Vissa studiestöd är rättighetsstyrda. Detta innebär att anslagsbelastningen, förutom av reglerna för lån och bidrag, främst är beroende av antalet studerande i utbildningar som berättigar till studiestöd, de studerandes val att ansöka om studiestöd, räntekostnader för den totala studielåneskulden i och avsättning för förväntade förluster vid nyutlåning. Utgiften för vissa andra studiestöd begränsas av anvisade eller tilldelade medel och efterfrågan på dessa stöd. Bestämmelserna som reglerar rätten till studiehjälp och studiemedel samt återbetalningen av studielån finns främst i studiestödslagen (1999:1395) och studiestödsförordningen (2000:655). 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 15 Studiestöd 1:3 Avsättning för kreditförluster 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor 1:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål Totalt för utgiftsområde 15 Studiestöd 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 2016–2019. Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Inom utgiftsområdet ingår utgifter för studiestöd, framför allt studiehjälp och studiemedel. De samlade kostnaderna inom utgiftsområdet uppgick till . Prognosen visar på en minskning med ca . Föreslagen anslagsnivå för utgiftsområdet är . Anslagsförändringar till följd av föreslagna och beslutade reformer och besparingar På grund av föreslagna satsningar och de satsningar som har beslutat om, av vilka flera tillfälliga satsningar har avslutats, bedöms utgifterna öka med 2016. beräknas utgifterna öka med 1 226 respektive . beräknas utgifterna öka med . Anslagsförändringar till följd av förändrade makroekonomiska förutsättningar Jämfört med de beräkningar som gjordes i budgetpropositionen bedöms utgifterna minska med på grund av prisbasbelopps- och ränteförändringar. beräknas utgifterna öka med och beräknas utgifterna öka med 1 303 respektive . Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer och övriga anslagsförändringar Utgifterna bedöms minska med 2016 samt beräknas minska med . beräknas utgifterna öka med 120 respektive på grund av förändrade volymer. Vidare bedöms utgifterna minska med 2016 på grund av förändringen av regleringsbeloppen när det gäller den statliga ålderspensionsavgiften. räknas öka med 2017 och med 2018 och 2019. Tabell 3.3 Ramnivå 2016 realekonomiskt fördelad. Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Målen för utgiftsområdet är att studiestödet i form av bidrag och lån är en del av utbildningspolitiken. Studiestödet ska verka rekryterande och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildning. Det ska vidare utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och i och med det bidra till ökad social rättvisa. Studiestödet ska även ha en god effekt på samhällsekonomin över tiden. Målen för studiestödet slogs fast i samband med studiestödsreformen (prop. 1999/2000:10, bet. 1999/2000: UbU7, rskr. 1999/2000:96). Målen ska uppnås genom ett effektivt, sammanhållet, flexibelt och rättssäkert studiestödsystem som ska vara enhetligt och överblickbart för den enskilde. De utbetalningar som görs från systemet ska vara korrekta, och den del av studiestödet som utgörs av lån ska återbetalas fullt ut. 3.3.1Tydligare jämställdhetsperspektiv i målen för studiestödet Regeringens förslag: Jämställdhetsperspektivet ska förtydligas i det rekryterande målet inom studiestödet. Den nya målformuleringen i denna del blir att studiestödet ska verka rekryterande för både kvinnor och män och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildning. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Skälen för regeringens förslag: Jämställdhetsintegrering är regeringens huvudsakliga strategi för att uppnå varaktiga resultat och skapa förutsättningar för att få ett brett genomslag för de jämställdhetspolitiska målen. Ett omfattande utvecklingsarbete bedrivs inom utifrån en strategi för arbetet med jämställdhetsintegrering (U2012/1388/JÄM). För att stärka arbetet med jämställdhetsintegrering i statliga myndigheter har 41 statliga myndigheter fått ett särskilt regeringsuppdrag för att arbeta aktivt med jämställdhetsintegrering –2018. För CSN:s del innebär det bl.a. att myndigheten ska redovisa en uppdaterad plan för hur myndigheten avser att fortsätta arbetet med jämställdhetsintegrering –2018. Att tydliggöra jämställdhetsperspektivet i målen för ett utgiftsområde är också en tydlig signal till berörda myndigheter om att jämställdhetsperspektivet ska beaktas i deras verksamhet. Mot denna bakgrund bör det förtydligas att det rekryterande målet inom studiestödet ska gälla för både kvinnor och män. I övrigt bör målen för studiestödet, som angetts ovan, gälla såsom . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Kort beskrivning av studiestödet Studiehjälp består i huvudsak av studiebidrag som lämnas till heltidsstuderande i gymnasieskolan, extra tillägg som kan lämnas till studerande från inkomstsvaga hushåll och inackorderingstillägg som kan lämnas till vissa studerande på fristående skolor som måste bo inackorderade på skolorten. Studiebidrag lämnas med . Storleken på det extra tillägget är beroende av elevens och föräldrarnas sammanlagda inkomster och förmögenhet. Inackorderingstillägget lämnas med ett belopp som är beroende av avståndet mellan föräldrahemmet och skolan. Bidrag till vissa elever med funktionsnedsättning i gymnasieskolan (Rg-bidrag) Rg-bidrag lämnas för kostnader för mat, boende och hemresor vid viss gymnasieutbildning för döva och hörselskadade elever vid riksgymnasierna i samt till svårt rörelsehindrade elever i särskilt anpassad utbildning. Inom Rg- bidraget finns ett tilläggsbidrag som kan lämnas till elever som förutom Rg-bidrag får aktivitetsersättning och som därför inte har rätt till studiemedel. Elever i gymnasial lärlingsutbildning kan få en kostnadsersättning, s.k. lärlingsersättning. Lärlingsersättning lämnas med . Studerande som uppfyller vissa grundvillkor har rätt till studiemedel. Studiemedel består av studiebidrag och studielån. Totalbeloppet (bidrag och lån) per studiemånad uppgår till för heltidsstudier . Det finns två olika nivåer på bidraget, en generell och en högre nivå. Den generella bidragsnivån utgör av totalbeloppet medan den högre nivån utgör . Studiemedel med den högre bidragsnivån kan lämnas för studier på grundskolenivå och gymnasial nivå till vuxna studerande som saknar sådan utbildning. Vidare kan arbetslösa ungdomar under vissa förutsättningar få den högre bidragsnivån. Studiebidraget är skattefritt och pensionsgrundande. I vissa fall kan den studerande även få tilläggsbidrag, tilläggslån och merkostnadslån. Tilläggsbidraget lämnas till studerande med barn och utgör ett differentierat kompletterande stöd beroende på antalet barn. Tilläggslån kan lämnas till studerande som har haft en viss arbetsinkomst före studiestarten. Lån kan även lämnas för vissa merkostnader som den studerande har i samband med sina studier. Det finns tre olika återbetalningssystem. I varje system finns det särskilda återbetalnings- och trygghetsregler som under vissa förutsättningar kan ge möjlighet till bl.a. nedsättning av årsbeloppet och avskrivning av studielån. Bidrag vid viss föräldrautbildning i teckenspråk (s.k. TUFF-ersättning) Föräldrar till barn som använder teckenspråk, och med föräldrar likställda personer, kan få ersättning när de deltar i utbildning i teckenspråk. Studielitteratur till vissa högskolestuderande Högskolestuderande med synskada eller annan läsnedsättning kan få låna studielitteratur genom Myndigheten för tillgängliga medier. En studerande som inte är svensk medborgare kan under vissa förutsättningar få studiestöd för studier i . Det gäller utländska medborgare med permanent uppehållstillstånd i och utländska medborgare med uppehållsrätt som bedöms ha en varaktig anknytning till . Vidare ska vissa utländska medborgare i studiestödshänseende jämställas med svenska medborgare. Det rör sig främst om migrerande arbetstagare och egenföretagare som är medborgare i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller i och deras familjemedlemmar samt personer med permanent uppehållsrätt i . Tredjelandsmedborgare med ställning som varaktigt bosatta här och innehavare av s.k. EU-blåkort jämställs också med svenska medborgare vid studier i . När det gäller rätt till studiehjälp jämställs vissa familjemedlemmar till gästforskare respektive till innehavare av EU-blåkort med svenska medborgare. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Kort beskrivning av lånesystemet Det finns tre olika lånesystem. Det totala antalet låntagare i de tre återbetalningssystemen uppgick till nära 1,5 miljoner. Låntagarnas skuld består av lån och kapitaliserade räntor samt administrativa avgifter. Låntagarnas totala skuld uppgick vid utgången av 2014 till . Diagram 3.1 visar hur den totala skulden för de olika låneformerna har utvecklats . Diagram 3.1 Låntagarnas skuld 2010–2014 Annuitetslån, efter 2001 Den genomsnittliga skulden när det gäller annuitetslån är för kvinnor och för män. Historiskt sett har män haft högre studieskulder än kvinnor men har dock kvinnor högre skulder på sina annuitetslån. Denna förändring beror troligtvis på att kvinnor i genomsnitt har studiemedel under en än män. CSN finansierar studielånen genom upplåning hos . gäller budgetlagens (2011:203) bestämmelser om statlig utlåning som finansieras med lån i för all nyutlåning av studielån. Stocken av befintliga lån hanteras dock som tidigare med finansiering av konstaterad förlust. Kreditmodellen enligt budgetlagen innebär att den förväntade kostnaden för lånet ska beräknas innan ett lån ställs ut. För studielånen innebär detta att de förväntade förlusterna för nyutlåning beräknas och anslagsfinansieras när lånen ut- Vid beräkningen fastställer CSN en förluster förs till en kreditreserv och används sedan för att täcka avskrivningar av lånefordringar. Amorteringar från låntagarna som motsvarar upplånade medel minskar CSN:s låneskuld hos . De räntor som påförs låntagarna och som är obetalda kapitaliseras och ökar den enskildes skuld. Den del av den enskildes skuld som utgörs av kapitaliserade räntor lånas upp hos . Samtliga amorteringar av kapitaliserade räntor från låntagare minskar låneskulden hos . CSN disponerar mottagna räntor från låntagarna för att finansiera räntan på studielånen i . Låntagarna betalar en nedsatt ränta på sina studielån och annuitetslån till CSN. Räntesatsen är av den ränta som CSN betalar till , dvs. Den 30-procentiga nedsättningen av räntan finansieras genom medel på anslag. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 3.4 Antal studiestödstagare och utbetalda belopp i tusental kronor, 2012–20141 Källor: CSN, SPSM och MTM. 1Tabellen visar det bruttoräknade antalet stödtagare per studiestöd. När antalet stödtagare redovisas fördelat per bidrags- eller utbildningsnivå och sedan summeras blir de som fått utbetalningar på fler än en nivå dubbelräknade. 2Belopp för studiemedel och bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk inkluderar statlig ålderspensionsavgift. Belopp för studiemedel inkluderar tilläggsbidrag. 3Siffran avser anslagsbelastningen i statsbudgeten för studiemedelsräntor och avskrivningar. Ny redovisning av statistik kommer ske i budgetpropositionen . I detta avsnitt redovisas resultatet av statens insatser inom studiestödsverksamheten.