prop · H3031d26 · 2015-09-21 00:00:00 — uppgick det egna kapitalet i till . Stiftelsen Industrifondens verksamhet riktar sig till små och medelstora företag med stor tillväxt- potential. Stiftelsen Industrifonden tillhanda- håller kapital, kompetens och nätverk i samver- kan med privata medfinansiärer. Under /15 investerade fonden totalt , varav 94 ut- gjorde investeringar i 4 nya bolag och 354 miljo- ner kronor utgjorde följdinvesteringar i tidigare engagemang. På balansdagen var Industrifonden direkt engagerad i 76 portföljbolag. Stiftelsen (Norrlandsfonden) verkar för näringslivet i de fem nordligaste länen. Det sker främst genom finansiering via olika typer av lån till små och medelstora företag. Fonden har ett eget kapital på . lånade Norrlandsfonden ut , vilket är en ökning med jämfört med året innan. Antalet fö- retag som beviljades lån var 149, även det en ökning jämfört med året innan. Denna utlåning beräknas, enligt Norrlandsfonden, ha skapat förutsättningar för investeringar på 1 600 miljo- ner kronor, främst för små och medelstora fö- retag. Norrlandsfonden hade totalt 405 kunder med en utlåning, inklusive borgens- förbindelser och garantier på 891 miljoner kro- nor. Norrlandsfondens årliga uppföljning av fondens kundföretag visar på såväl ökad omsätt- ning som positiv sysselsättningsutveckling i dessa företag. Den information och rådgivning som staten tillhandahåller till företag och blivande företagare bör utgå från företagens efterfrågan, vara marknadskompletterande, kostnadseffektiv samt ta hänsyn till regionala förutsättningar. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 ska bidra till hållbar tillväxt och innovation genom att förbättra möjligheterna att utveckla konkurrenskraftiga företag såväl nationellt som globalt och ska genom sin rådgivningsverksam- het bidra till att fler små och medelstora företag växer samt att fler företag startas. Rådgivningen är ett av tre affärsområden och be- driver rådgivning inom följande huvudområden: nyföretagarrådgivning, innovationsrådgivning, tillväxtrådgivning, mentorskap, samt rådgivning till personer med utländsk bakgrund. Efterfrågan på rådgivning hos är fortsatt stor. hade 17 000 unika kunder som fick del av rådgivningsverk- samhet. har ett särskilt uppdrag att nå ut till kvinnor och företagare med utländsk bakgrund, genom att andelen av dessa kunder inom rådgivningsverksamheten ska vara högre än den procentuella andel som gäller för företagsstocken och nyföretagandet som helhet. Detta mål nåddes med bred marginal. Exempelvis var andelen kvinnor inom områdena Tillväxtrådgivning och Mentorskap respektive . Andelen företagare med utländsk bakgrund var särskilt hög inom området Nyföretagarrådgivning där av kunderna hade utländsk bakgrund. Sammantaget var andelen kunder med utländsk bakgrund , andelen kvinnor och andelen unga företagare, i detta sammanhang upp till , . har generella mentorinsatser för företagare fortsatt och kompletterats med riktade mentorinsatser till olika målgrupper t.ex. unga entreprenörer med tillväxtpotential och kvinnor som driver företag. Riktade mentorinsatser har även genomförts med fokus på import och/eller export med syfte att öka internationaliseringen för företagare med utländsk bakgrund. etablerades 1 663 mentorpar som i genomsnitt spenderade per adeptföretag, vilket resulterade i för adepter där mentorerna ställer upp på ideell basis. Sedan starten har tillsammans med NyföretagarCentrum startat upp drygt 11 000 mentorpar, vilket motsvarar . Uppföljning av mentorinsatserna visar att av adepterna bland de nyetablerade företagarna och av de etablerade företagarna, anser att mentorskapet bidragit till att företaget utvecklats och att förutsättningarna för att nå uppsatta mål ökat. av adepterna inom nyföretagandet och av adepterna inom etablerade företag kan tänka sig att rekommendera mentorinsatserna till en kollega eller annan fö- retagare. Bland mentorerna är siffran . har även genomfört ett stort antal seminarier, ofta i samarbete med externa aktörer, rådgivare eller konsulter. deltog 13 000 personer i seminarier som genomfört runt om i landet. genomför informationsinsatser för att förenkla processen att starta och driva företag. Myndigheten samverkar med flera andra myndigheter om utveckling av informations- och vägledningstjänster till blivande och nya företagare. Informations- och vägledningsin- satserna bedrivs bl.a. i form av ”Starta företag- dagar”, informationstjänsten Startlinjen, broschyren och webbportalen . genomfördes 30 Starta företag- dagar över hela med drygt 4 200 deltagare, varav kvinnor och män. var mellan 18–och bland deltagarna hade utländsk bakgrund. Av deltagarna upplevde att de efter dagen visste hur de skulle gå vidare med sin företagsstart och blev inspirerade att gå vidare. För att nå ut till fler, framför allt på orter utanför storstäderna, kompletterades Starta företag-dagarna med webbseminarier. deltog drygt 2 000 personer på dessa webbseminarier och av dessa upplevde seminarierna som bra eller mycket bra. medverkade i flera mässor och seminarier om att starta företag och besvarade via tjänsten Startlinjen närmare 2 000 samtal och närmare 900 e-postfrågor. Av dessa användare ansåg att kontakten med Startlinjen gjorde att de sparade tid i arbetet med att starta företag och hade fått vägledning till hjälp hos andra aktörer i företagsstarten. I syfte att stärka konkurrenskraften i näringsliv och öka regionernas tillväxt stöder genom driftsbidrag näringslivs- främjande organisationer som exempelvis arbetar med information och rådgivning i samband med företagsstart. Några av de organisationer som fått bidrag är NyföretagarCentrum , Drivhuset, Esbri och Stiftelsen . Med stöd av förordning (2001:1194) om statsbidrag till kooperativ utveckling har valt att 2014 fördela i driftsbidrag till Coompanion. Organisationen har 25 regionala utvecklingscentrum och ger utbildning, rådgiv- ning och information om start och utveckling av kooperativt företagande och arbetsintegrerande sociala företag. införde nya rutiner för hantering av driftsbidrag bland annat för att få bättre uppföljningar med större fokus på resultat- och effektutvärderingar Bedömnings- grunderna för beslut har utgått från mål och syfte med driftsbidragen. har totalt fördelats i driftsbidrag från anslag 1:5 Näringslivsutveckling under utgiftsområde 24. Den myndighetsgemensamma webbportalen drivs av tillsammans med och i syfte att göra det enklare att starta och driva företag. Portalen ska möta företagares behov av samlad information och myndighetsservice på webben. har en tjänst för förenklat uppgiftslämnande utvecklats, tjänsteutbudet har vidareutvecklats med bland annat information, guider och filmer om budget och bokföring, informationen kring finansiering och internat- ionalisering har utvecklats och arbetet med att utveckla vägledningen till den rådgivning och finansiering som finns regionalt har fortsatt och utökats med en regionsida (). Behovsanalyser har genomförts avseende inter- nationalisering och förenkling för arbetsgivare när det gäller att anställa och hantera anställda, förslag på ytterligare funktionalitet på region- sidorna har tagits fram och dialog pågår med fler regioner för att skapa fler regionsidor. Detta arbete kommer att ligga till grund för nya leve- ranser och samarbeten . Antalet unika besökare på har fortsatt att öka till drygt 1,7 miljo- ner, en ökning från föregående år. skapades 21 212 nya affärsplaner på och det genomfördes sammanlagt 200 740 elektroniska ansökningar och registre- ringar hos och . I de utvärderingar som gjorts 2014 tycker av männen och av kvinnorna att 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 gör det enklare att starta och driva företag. Siffran var något högre, , bland de som ska starta företag. av de som ska starta företag tycker att innehåller det som de behöver för att det ska vara enkelt att starta och driva företag och sköta sina myndighetskontakter. Motsvarande siffra för de som driver företag var , en ökning . är den svenska elektroniska kontaktpunkten enligt EU:s tjänstedirektiv. har därför deltagit i vidareutvecklingen av Mina meddelanden, och i eSENS, för att ta fram lösningar som gör det möjligt att med utländska e-legiti- mationer logga in i svenska e-tjänster för att göra ansökningar och registreringar hos myndigheter och kommuner. Insatser för hållbart företagsfrämjande –2014 har satsats på att främja kvinnors företa- gande. och har varit utförare. har totalt 477 projekt inom affärsutveckling och innovationsutveckling be- slutats och 13 200 kvinnor har deltagit i dessa projekt. Uppföljningar visar att av de kvinnor som driver företag instämmer i att de helt eller delvis fått verktyg/färdigheter för att utveckla företaget vidare. har omkring 800 företagare varit ambassadörer för kvinnors företagande. De har delat med sig av sina kunskaper och berättat om sitt entreprenörskap genom s.k. ambassadörs- uppdrag. har 1 600 ambassadörsupp- drag registrerats på webbplatsen ambassado- . Ambassadörerna har uppskattningsvis träffat drygt 19 500 personer . intensifierade ar- betet med att ta fram en strategi för hur kvinnor och män på lika villkor kan ta del av de företags- främjande insatserna. Strategin presenterades och ska vara ett verktyg i det fortsatta arbetet för att främja hållbar tillväxt och ett dy- namiskt näringsliv. har förstärkt innovationsfi- nansieringen riktad mot kvinnor (se avsnitt 3.5.3) och även genomfört programmet ”Styrel- sekraft”, som syftar till att främja hållbar tillväxt genom att öka andelen kvinnor i företagsstyrel- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 har 126 kvinnor som är företa- gare eller har en ledande befattning deltagit i ”Styrelsekraft”. Unga kvinnor och män i åldern 16–står bakom drygt en fjärdedel av de nystartade före- tagen i . Entreprenör- skapsbarometer visar att intresset för företa- gande är större bland unga än bland äldre: nästan sju av tio unga (18–) kan tänka sig att starta företag och vill hellre vara företagare än anställda, bägge siffrorna är högre än bland äldre personer. och stödjer in- satser och aktörer som arbetar med att främja entreprenöriellt lärande och entreprenöriella kompetenser i skola respektive högre utbildning (se även under volym 8, utgiftsområde 16 Ut- bildning och universitetsforskning). har bl.a. genomfört en utlysning om förstudier för utvecklingsprojekt för entre- prenöriell kultur vid flera lärosäten och finansi- erat spridning och implementering av metoder som utvecklats inom Programmet för entrepre- nörskap i vård- och omsorgsutbildningar till andra delar av berörda lärosäten. har även utifrån sitt samordningsuppdrag på området tillgängliggjort nyheter, kunskap och erfarenheter på tillvaxtverket.se/ehu. Vidare har verksamhetsstöd lämnats till flera näringslivs- främjande organisationer och studentprojekt. Den särskilda satsningen Ungas innovations- kraft, som genomförts som ett gemensamt upp- drag till och Verket för innovat- ionssystem () –2012, med förlängning 2013–2014, har lämnat sin slutrap- port. Fokus var på ut- veckling och kommersialisering av ungas idéer. Stöd har bl.a. lämnats till flera olika finansie- ringsinsatser (mikrofinansiering, stöd motsva- rande studiemedel och en särskild satsning inom VINN NU- program), mötesplatser och sociala innovationer. Unga kvinnor och män har involverats i pro- grammet och djupintervjuer har gjorts med unga entreprenörer för att identifiera deras behov i olika faser av företagandet. Inom programmet har även statistik om unga företagare tagits fram och publicerats. Utvärderingen visar att Ungas innovationskraft –2014 till övervägande del fungerat mycket väl. genomförde 2013–2014 en särskild mentorsatsning för unga etablerade entreprenö- rer med tillväxtambitioner, där totalt 130 adepter deltog. Adepterna erbjöds, utöver en , nätverksträffar och ett utbildningsstipendium för styrelseutbildning. Uppföljningen visar bl.a. att av adepterna som helhet är nöjda med programmet, att anser att men- torprogrammet stärkt dem i deras företagande och att anser att programmet kom- mer att ha betydelse för möjligheten att öka tillväxten i deras företag. Företagare med utländsk bakgrund Analyserna av rådgivningsinsatserna inom det program som bedrev , riktat till kvinnor och män med utländsk bakgrund, visar att det inte finns några statistiskt säkerställda skillnader mellan företag som delta- git i programmet och jämförelseföretagen avse- ende tillväxt i produktionsvärde, förädlingsvärde eller lönsamhet. De företag som har deltagit i rådgivning har dock större sannolikhet att över- leva jämfört med jämförelseföretagen och syssel- sättningen ökar mer i företag som tagit del av rådgivningen än i jämförelseföretagen. fortsatte sitt arbete med insat- ser för att bland annat synliggöra målgruppens utmaningar och sprida kunskap om den resurs som företagare med utländsk bakgrund utgör. genomförde –2014 en satsning för att få fler kvinnor med utländsk bakgrund att starta och utveckla företag. Pro- jektet bedöms ha bidragit till en ökning av antal nyföretagande bland målgruppen. har genomfört ett flertal insatser för att förbereda små och medelstora företag för internationalisering. I samverkan med bl.a. Sve- riges export- och investeringsråd (Business ), , , , och Universitets- och högskolerådet har informerat om internationalisering och arrangerat regionala och lokala evenemang. beviljade även i stöd till företag för förberedelse för internation- alisering genom affärsut- vecklingscheckar (se vidare under utgiftsområde 19 Regional tillväxt). Inom arbetet med att främja företags inter- nationalisering samordnar också () i , vilket delvis finansieras av EU-kom- missionen. Nätverket har bl.a. till uppgift att informera och ge råd till företag om EU och europamarknaden, samt underlätta företagssam- arbete. nådde svenska EEN ut till drygt 2 300 företag. Regeringens insatser för att stärka svenska fö- retags förmåga till internationalisering beskrivs inom avsnitt 4 Utrikeshandel, handels- och inve- steringsfrämjande. arbetade med kun- skapsbildning, strategiskt samverkansarbete, destinationsutveckling och kvalitets- och håll- barhetsinsatser. Regeringen avsatte –2014 för insatser för hållbar destinationsutveckling. (VisitSweden), som ägs gemensamt av staten och svensk besöksnäring, ska medverka till att turismen ökar genom marknadsföring av som turistland ut- omlands. Staten finansierar bolagets basverk- samhet och den övergripande marknadsföringen av som varumärke, medan besöksnä- ringen finansierar riktade aktiviteter och pro- duktmarknadsföring. Den statliga finansieringen uppgick till totalt , varav var särskilda medel för satsningen på ”– det nya matlandet”. Besöksnäringens finansering uppgick till 2014. har VisitSweden fortsatt att marknadsföra internationellt som destination och som varu- märke på tolv prioriterade marknader. ökade turismens totala omsätt- ning i till . Svenska fritidsresenärer stod för , affärsresenärer för och resenärer från utlandet för av om- sättningen. Turismens exportvärde, mätt som utländska besökares konsumtion i , ökade till . Allt fler sysselsätts inom turistnäringen. uppgick antalet sysselsatta i näringen till 159 200 personer, en ökning . Särskilt betydelsefull är turistnäringens förmåga att skapa arbetstillfällen åt grupper som tradit- ionellt har svårt att etablera sig på arbetsmark- naden, så som unga och utrikes födda. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Kulturella och kreativa näringar Företag och entreprenörer med kulturell och kreativ inriktning bidrar till att öka både attraktionskraften för svenska regioner och svenska produkter och tjänster. har fortsatt driva programmet Kulturella och kreativa näringar, vilket bland annat syftar till att öka kunskapen hos strateger, rådgivare och långivare om kul- turföretagens drivkrafter samt om immateriella rättigheters betydelse för affärsutvecklingen. Programmet syftar även till att utveckla strukturer för att stärka internationella konkurrenskraft inom området. Tillsammans med och genomfördes seminarium om export av kulturella och kreativa näringar vilket resulterade i en samlande förteckning över hur kulturdriven export och internationalisering av kulturella och kreativa näringar kan stärkas, ba- serad på erfarenheter från tjugo branschorgani- sationer, tre departement och nio myndigheter. Inom programmet beviljades medfinansiering till ett flertal utvecklingsprojekt, exempelvis utbildades lokala och regionala tjänstemän om kulturella och kreativa näringar vid Lunds uni- versitet, en nyskapande mötesplats för företag inrättades i . Tillsammans med olika nat- ionella branschorganisationer tas förstudier fram för gemensam kunskaps- och företagsutveckling. Kulturella och kreativa näringar kan främjas med medel såväl inom nationella som vissa euro- peiska fonder och program. beviljar medel till projekt som stödjer svenska miljöteknikföretags affärsut- veckling och internationalisering. Programmet DemoMiljö som genomfördes –2013 slutredovisades till SIDA . Totalt har fördelat nästan 18 mil- joner kronor till sex demonstrationsprojekt och 53 planeringsbidrag för introduktion av ny mil- jöteknik i samarbetsländerna i och . Inom programmet miljödriven tillväxt har Till- växtverket beslutat om till 17 projekt, stöd som gått både till enskilda före- tag och företagsnätverk med syfte att ge ökad försäljning av miljöanpassade varor och tjänster. En övergripande redovisning om resultaten av den förra regeringens miljöteknikinsatser 2011– 2014 finns i avsnitt 3.5.3 Här nedan redovisas 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 arbete med dessa insatser. Till- växtverket har utvecklat webbplatsen som erbjuder företagen tillgång till kunskap, finansiering och nätverk inom miljötekniksektorn. Webbplatsen har fått en ny rådgivnings- och finansieringsguide och finns information om drygt 600 svenska miljö- teknikföretag. Det genomsnittliga antalet besö- kare var 2 200 varav internationella. ökade antalet besök ytterligare till omkring 3 700 besökare. Tillväxtanalys, har utvärderat informations- webbplatsen i sin rapport av rege- ringens miljöteknikstrategi - Syntesrapport och resultatuppföljning (dnr N2015/02477/AS), i vilket myndigheten bedömer att det finns ett mervärde i att denna information finns samlad tillgänglig för dessa företag. arbete med miljöteknikstrate- gin har redovisats i slutrap- porten Att tillgängliggöra internetbaserad in- formation inom miljöteknikområdet, och i rapporterna Miljödriven export och samma datum Redovisning av regeringsuppdrag att genom en särskild satsning med inriktning på miljöteknikområdet genomföra insatser för ökat svenskt deltagande i EU-program. Härutöver har redovisat uppdraget om Kartläggning av aktörerna på miljöteknikområdet som genom- förts tillsammans med Tillväxtanalys. Priserna sjönk för de flesta metaller . Bäst klarade sig nickel, zink och aluminium för vilka priserna uppvisade en mindre ökning . Största nedgången var på järnmalmspri- serna, som halverades. För fines sjönk priset från cirka 135 till per ton, motsvarande , medan nedgången var lite mindre för pellets; per ton, motsva- rande en nedgång på . Koppar och bly sjönk , medan silver sjönk . Guldet höll sig relativt stabilt med en nedgång på . De sjunkande priserna på järn och basmetal- lerna anses bero på minskad efterfrågan från , där stålkonsumtionen sjönk . Ökningen på nickel, zink och aluminium beror troligen på ökad efterfrågan på specialstål och andra mer kvalificerade metallprodukter i . Till följd av de kraftigt fallande järnmalmspriserna begärde sig den nystartade gruvan i i konkurs . fanns det därmed 15 aktiva metallgruvor i . bröts malm i , vilket var en ökning jämfört med föregående år. Gruvbranschens sammanlagda omsättning uppgick till och vid årets utgång var 6 658 personer anställda direkt i gruvnäringen (underentreprenad ej inräknat). Visionen för mineralstrategin är att ett långsiktigt hållbart användande av landets mineralresurser, i samklang med miljö-, natur- och kulturvärden, skapar tillväxt i hela landet och bidrar till att förstärker sin position som EU:s ledande gruv- och mineralnation. I mineralstrategi pekas 19 åtgärder ut som ska genomföras för att nå strategins vision. Majoriteten av åtgärderna är i formen av regeringsuppdrag till myndigheter. Totalt är avsatta – 2016 för arbetet med mineralstrategin, vilket inkluderar utförandet av regeringsuppdragen. Fram till utgången av 2014 har 17 av åtgärderna initierats och tre har slutförts. Två av regeringsuppdragen riktade till geologiska undersökning (SGU) har avslutats och tre har delredovisats. I det ena uppdraget har SGU tagit fram ett förslag till hur kan bidra till utvecklingen av en mer hållbar gruvnäring i länder där ett sådant behov finns. Uppdraget har baserats på resultat och erfarenheter från pilotprojektet som SGU har drivit. Förslaget bereds nu av Sida. Inom det andra uppdraget som har slutredovisats har SGU genomfört en kartläggning av utvinnings- och återvinningspo- tentialen av metaller och i från primära och sekundära källor. har saknat kunskap om hur tillgångarna för vissa framtida strategiskt viktiga ser ut, samt även hur stora potentiella resurser som finns att återvinna ur upplag och deponier. Arbetet har utförts mot bakgrund av det totala försörjningsbehovet för som helhet. Syftet med arbetet är att stimulera en effektivare användning av våra inhemska metall- och mineralresurser. Kunskapen om utvinningspotentialen för de flesta metaller är väsentligt större från primära källor än från sekundära, men osäkerheten i kunskapen om sekundära tillgångar är stor. SGU har därför föreslagit bl.a. att mineralstatistiken behöver förbättras och att forskningsläget inom återvinningsområdet behöver ses över. Förslagen bereds inom . SGU har vidareutvecklat en modell för materialförsörjningsplanering som kan användas av länsstyrelse eller kommun i syfte att ta fram en tydlig inriktning på materialförsörj- ningsfrågan i regionen. I anslutning till detta uppdrag har SGU också utfört ett arbete som går ut på att förbättra statistiken över samhällets totala produktion av sten och ballast vid olika infrastrukturprojekt etc. Båda de delredovisade projekten syftar till att få en bättre naturresurshushållning med bergmaterial. Som en av flera insatser för att göra gruv- och mineralnäringen mer attraktiv som yrkesval för ungdomar har regeringen uppdragit åt SGU att i ett särskilt projekt öka kunskapen om geologins roll i samhället och dess betydelse för tillväxt. SGU har i en delrapport redovisat de särskilda satsningar som har genomförts inom områdena rekrytering och arbetsmarknad samt insatser riktade till barn och skolungdomar. SGU har i uppdrag att ta fram sådan geologisk information som samhället behöver på kort och på lång sikt. Kunskap om geologi efterfrågas inom ett stort antal områden i vårt samhälle såsom vattenförsörjning, mineralhantering, trafikinfra- struktur, klimatanpassning och energiförsörj- ning. Myndigheten bedriver ett systematiskt arbete med att förbättra äldre kartor, särskilt i områden nära tätorter och områden som utsätts för skred och erosion. Digitaliseringen öppnar för nya möjligheter till ökad precison och för- bättrad användning av data. Exempel på detta är Lantmäteriets nya höjdmodell men även mer okonventionella källor som allmänna webbase- rade karttjänster, särskilt för kartläggning inom tätbebyggda områden. När det gäller klimatförändringar har SGU ingått ett avtal med () om att koncentrera en del av jordarts- kartläggningen till områden som är särskilt ut- satta för negativa effekter av klimatförändringar. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Det ingår i myndighetens verksamhet att främja hållbar tillväxt och företagande inom mineral- sektorn. har en stor mängd borrkär- nor från arkivet i mineralinformationskontoret i skannats och digitaliserats. Materialet är tillgängligt för alla via SGU:s webbplats eller kundtjänst. SGU svarar för miljökvalitetsmålet Grund- vatten av god kvalitet inom vilket det också åligger myndigheten att verka för en god hus- hållning med naturgrus.