prop · H3031d8 · 2015-09-21 00:00:00 — har ett långvarigt samarbete med FAO och ingick Sida och FAO ett nytt fyraårigt avtal om . Avtalet ligger i linje med regeringens övergripande prioriteringar om jämställdhet, miljö och klimat samt goda arbetsförhållanden på landsbygden. ger genom FN-systemet ett väsentligt bidrag till fattiga länders arbete för ekonomisk utveckling och grundläggande utbildning. UNDP har arbetat i över 160 länder för att människor ska få bättre ekonomiska förutsättningar och har sammanlagt hjälpt över 11 miljoner människor. är en stark röst för att FN:s arbete ska fokusera på insatser där behoven är som störst. deltog i diskussioner inom FN om hur det internationella samfundet bäst kan stödja människor som lever i fattigdom trots att välståndet runtomkring dem ökar. var tongivande i FN:s fonder och program för att förbättra, förstärka och effektivisera finansieringen till FN-organen med målsättningen att öka både kvaliteten på finansieringen och resultaten i fält till fördel för de mest behövande. har också gett stöd till , (UNCDF), i dess arbete att ge och underlätta mikrofinansiering och lokal kapacitetsutveckling för att inkludera även de allra fattigaste i den lokala ekonomin. Insatserna har bidragit till inkluderande och hållbar ekonomisk utveckling i de minst utvecklade länderna. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Inom utbildningsområdet bidrog med stöd till bl.a. UNDP och . På grund av ebola-utbrottet höll många skolor i de drabbade länderna stängt med omfattande konsekvenser för miljontals barn. När skolorna vartefter började öppna upp igen fanns på plats för att bidra med stöd, utbildning och utrustning. Genom stödet till UNDP bidrog också till att stärka kapaciteten hos nationella och lokala förvaltningar i 20 länder för att förmedla grundläggande social service, vilket främst gynnar människor som lever i fattigdom samt till att utveckla nationell policy och system i 30 länder för att främja sysselsättning och människors möjligheter till försörjning. Huvudområdena för EU:s bistånd inom området var att bidra till att förbättra den politiska styrningen och den offentliga finansiella förvaltningen, samt att stärka den institutionella kapaciteten. EU har också investerat i infrastrukturprojekt för att bidra till långsiktig ekonomisk tillväxt och jobbskapande. I det östra grannskapet har EU bidragit till fattigdomsminskning genom sektorbudgetstöd som fokuserat på jordbruk och landsbygdsutveckling. För att förbättra det ekonomiska läget på undertecknades de första avtalen med banker i , och och Kosovo för att förbättra tillgången till kapital för små och medelstora företag. I såväl södra som östra grannskapet har investeringsinstrumentet (NIF) bidragit till att förbättra infrastruktur i sektorer som transport, energi, miljö och sociala frågor (t.ex. skolor eller sjukhus). NIF stöder också den privata sektorn, särskilt genom riskkapitalverksamhet som riktar sig till små och medelstora företag. stödde EU utbildningsprojekt med i 42 EU:s stöd har bl.a. bidragit till att minst 780 000 barn i , och fått tillgång till utbildning i enlighet med den syriska skolplanen. EU har också fortsatt att särskilt fokusera på flickors rätt till utbildning och har hjälpt ca 300 000 kvinnor att delta i högre utbildning. Sammantaget har en rad positiva resultat uppnåtts inom området, bl.a. rörande flickors och pojkars och ungdomars ökade möjlighet till utbildning samt förbättrade förutsättningar för produktiv sysselsättning för fattiga kvinnor och män även när det gäller företagande inom jordbruket och en företagsmiljö som främjar handel samt små och medelstora företag. En kvarstående utmaning är ökad ojämlikhet mellan och inom länder. Utvecklingsaktörer har naturligt nog svårare att verka i konfliktmiljöer och samhällen med mycket svaga institutioner. FN har i sådana sammanhang en relativ fördel genom sin universella närvaro och sitt breda mandat. Såväl bilateralt, bl.a. genom Sidas ökade betoning på sysselsättning, fattigdomsfokus och jämställdhet, som i de multilaterala bankernas reformer och handlingsplaner syns ett ökat fokus på inkluderande tillväxt. Det finns dock förbättringsmöjligheter både vad gäller att stärka sysselsättningsperspektivet och ytterligare jämställdhetsintegrering inom ramen för de globala insatserna för ekonomiskt hållbar utveckling. Även rättighetsperspektivet kan stärkas ytterligare, särskilt för de allra fattigaste, såsom nyttjanderätter för mark och fiskeresurser. Den miljö- och klimatmässiga dimensionen i insatser inom området är däremot inte lika framträdande, vilket delvis kan vara en rapporteringsfråga. Det framstår dock som att det finns utrymme för att tydligare integrera dessa aspekter i insatser och återrapportering inom det ekonomiska området. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 2.10 Resultatindikatorer i urval Förbättrade möjligheter för fattiga människor att bidra till och dra nytta av ekonomisk utveckling och erhålla god utbildning Resultatindikatorer från det bilaterala Antal flickor och pojkar som fullföljer skolan Totalt 1 066 928 : (och ) varav flickor: 556 704, pojkar: 510 224 Gymnasieskolan: () varav flickor: 39 185, pojkar: 45 787 Resultatindikatorer från det multilaterala som % av totalt Förbättrad tillgång till transport (antal som drar Antal människor med ny eller förbättrad tillgång Förbättrad tillgång till arbete och inkomst (antal nya jobb skapade) Antal minst utvecklade länder som fått aktivt stöd att utveckla inkluderande finansiella Antal människor som täcks av sociala Förbättrad grundläggande hälsa är en viktig del i målet om att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck. stöd bidrog till fortsatta framsteg vad gäller minskning av mödra- och barnadödligheten samt nedgång i antalet smittade med hiv, tuberkulos och malaria. Respekten för kvinnor, flickor och hbtq-personers sexuella och reproduktiva rättigheter och hälsa är fortsatt begränsad på många håll i världen. I vissa länder och regioner har det politiska klimatet också hårdnat vad gäller dessa frågor. Det internationella hälsoarbetet har i hög grad präglats av ebolautbrottet i . Världssamfundet, inklusive , mobiliserade stort både finansiellt och politiskt. Resultat av det bilaterala utvecklingssamarbetet Arbetet för förbättrad grundläggande hälsa har i stor utsträckning fokuserat på sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR), som utgjort av det bilaterala hälsostödet . Insatser mot hiv/aids har utgjort av stödet. har även bedrivit dialog och påverkansarbete för att stärka sexualundervisning, verka för att aborter ska vara säkra och lagliga, samt stärka homo-, bi- och transpersoners rättigheter. är starkt engagerat i globala insatser för att uppnå allmän tillgång till vatten, sanitet och hygien, samt åtagandet att minska barnadödligheten och förbättra mödrahälsan. Inom vatten och sanitet ligger ett särskilt fokus på barns och kvinnors hälsa samt kapacitetsförstärkning. Tack vare svenskt stöd till hälsoforskning i fattiga länder publicerade en banbrytande studie om förändrade hälsotrender och dödsorsaker i 13 länder i och . Som svar på ebola-utbrottet bidrog till sjukvårdskliniker, personal och annan expertis samt med 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 informationsinsatser för att kunna nå avlägsna och svårtillgängliga platser i de drabbade länderna. Det bilaterala stödet gick bl.a. till Svenska Röda Korset, , , Action Contre le Faim och i , och . Sida har ett omfattande regionalt stöd till arbete mot hiv/aids och SRHR i söder om , samt bilateralt stöd till bl.a. , , , , , , och . Resultat av det multilaterala utvecklingssamarbetet bidrog aktivt inom FN och i olika internationella fora till att påvisa de stora behov som fortfarande återstår vad gäller kvinnors, flickors och barns hälsa. var en tydlig röst i de hälsorelaterade multilaterala organisationerna WHO, UNFPA, Globala fonden mot aids, tuberkulos och malaria (GFATM) och den Globala vaccinalliansen (Gavi) vad gäller att förbättra koordinering och effektivitet i det internationella hälsosystemet. I har varit med och påverkat och fattat beslut om den nya finansieringsmodell, som kommer att stärka det lokala ägarskapet kring GFATM:s stöd, samt stärka dialogen med myndigheter, civilsamhälle och andra givare på landnivå. Inom ramen för UNFPA:s styrelsemöten och vid möten i FN:s drev också aktivt SRHR-frågorna med fokus på ungdomars, kvinnor och flickors rätt och tillgång till sexualundervisning, preventivmedel och sexuell och reproduktiv hälsoservice. kom behovet av att arbeta med icke-smittsamma sjukdomar att lyftas fram. var drivande i att tydligt lyfta de stora utmaningarna vad gäller luftföroreningar, antibiotikaresistens och de bredare kopplingarna mellan hälsa, miljö och bärkraftig utveckling i internationella fora, inte minst WHO. En ny svensk strategi för samarbetet med GFATM beslutades där mer effektiva och bärkraftiga hälsosystem är ett av tre prioriterade områden. Det svenska påverkansarbetet i handlade bl.a. om att säkerställa genomförandet av fondens nya arbets- och finansieringsmodell och att öka anpassningen till ländernas egna system och processer. I flera länder, främst sviktande stater, är det UNDP som tagit på sig den viktiga rollen som förmedlare av GFATM-stöd. Genom och andra givares stöd till Gavi 2014 uppskattas 900 000 dödsfall ha undvikits genom att barn har vaccinerats mot de sjukdomar som är de främsta orsakerna till barnadödlighet. har medverkat till att Gavi ska inkludera HPV-vaccin, som skyddar mot livmodershalscancer, i de vaccinationsprogram som erbjuds. Hanteringen av ebola-utbrottet i påverkade de multilaterala hälsoorganisationernas arbete och kantades av vissa effektivitets- och samordningsutmaningar. bidrog tidigt med resurser till och Svenska Röda Kors Kommitteen. Med bidrag på totalt till ebola-arbetet var en av de största bidragsgivarna räknat per capita. Det svenska stödet i form av finansiella bidrag, personal och internationellt samarbete ingick som en del i världssamfundets samlade agerande som bidrog till att utbrottet inte fick en så förödande spridning som befarades vid sensommaren 2014. har förespråkat att en utvärdering av ebola-insatserna ska se till hela FN-systemets insatser och inte till WHO isolerat. WHO har betonat vikten av fortsatt engagemang och ytterligare resurser till dess att utbrottet är över. En av de lärdomar som redan nu kan dras från ebola-utbrottet är vikten att stärka länders hälsosystem långsiktigt för att klara av kriser, samt vikten av att det internationella hälsoreglementet, IHR 2005, implementeras. WHO:s arbete kom att kretsa mycket kring hanteringen av ebola-utbrottet. samarbete med WHO fokuserade även i stor utsträckning på förstärkta insatser mot antimikrobiell resistens (AMR). Detta resulterade bl.a. i att WHO, på initiativ av , arbetade fram den första globala handlingsplanen mot AMR, som Världshälsoförsamlingen antog med mycket starkt stöd . Vidare har WHO , genom en svensk sekondering tagit fram den första globala rapporten någonsin om resistensövervakning. gick in i styrelsen för WHO. Styrelseplatsen ger, förutom ökad synlighet, goda möjligheter för att fortsätta driva och ta initiativ som främjar svenska prioriteringar inom t.ex. reform, , icke-smittsamma sjukdomar och AMR som fastslagits i den svenska organisationsstrategin. är en central aktör vad gäller förbättrad grundläggande hälsa för flickor och pojkar. arbete bidrog bl.a. till att minska barns utsatthet i de ebola-drabbade länderna. bidrag har gjort det möjligt att utöka arbete kring hiv-bekämpning med fokus på kvinnor och barn. var största kärnstödsgivare till UNFPA. Stödet uppgick till . UNFPA verkar bl.a. för att öka kvinnors, flickors och ungdomars tillgång till SRHR. stöd till UNFPA:s arbete har bl.a. bidragit till att antalet samhällen som praktiserar kvinnlig könsstympning minskat. stöd genom UNFPA har också bidragit till att förbättra kvinnors och flickors tillgång till förlossningsvård i humanitära konflikter, bl.a. i samband med ebola-utbrottet, samt till att öka preventivmedelanvändningen främst bland kvinnor. Med hjälp av EU-stöd på landnivå vaccinerades 18,2 miljoner barn mot mässling mellan 2004- 2012. bidrog EU dessutom till att 7,5 miljoner födslar övervakades av kompetent vårdpersonal. EU-stöd har bidragit till att förbättra barn- och mödrahälsa, samt att bekämpa hiv, malaria och andra sjukdomar i , , , och . EU:s bistånd till hälsosektorn i har bidragit till en expansion av sjukförsäkringar, renoveringar av vårdcenter och en markant ökad tillgänglighet till medicin. har av filippinarna en sjukförsäkring. I har EU:s bistånd bidragit till tillgång och god kvalitet på primärvård, skolhälsa och distriktspecialistteam, samt genomförande av regeringens plan att bekämpa hiv/aids och tuberkulos. EU gav också stöd genom internationella fonder, såsom den Globala fonden mot aids, tuberkulos och malaria (GFATM), Global Polio 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Eradication Initiative (GPEI) och den Globala vaccinalliansen (Gavi). Sammantaget har det svenska stödet till förbättrad hälsa i världen fortsatt att generera påtagliga resultat för fattiga människor i länder med bristande ekonomiska möjligheter. Betydelsen av stärkta hälsosystem kom att bli väldigt tydligt i spåren av ebolakrisen. Den internationella hälsoarkitekturen bidrar till att stödja och stärka ländernas egna system och institutioner. WHO bedöms spela en nyckelroll i det arbetet. UNFPA:s arbete har bidragit till att uppmärksamma och förbättra kvinnor och flickors sexuella och reproduktiva hälsa runt om i världen. Gavi och Globala fonden har fortsatt varit de främsta kanalerna för att kanalisera medel för ökad tillgång till grundläggande hälsotjänster, som de bidrar till stärkande av hälsosystem. Hälsa har fått ökad prioritet inom det bilaterala biståndet i och med beslut om nya samarbetsstrategier. Detta skapar förutsättningar för bärkraftighetet och långsiktiga resultat. Omfattande satsningar har också gjorts av vad gäller kapacitetsutveckling och påverkansarbete inom hälsoområdet. Vad gäller dessa insatser är det dock svårare att kvantifiera de konkreta resultaten. De positiva resultat som kunnat uppvisas , och som har bidragit till, beror till stor del på ökad tillgång till hälso- och sjukvård, vacciner, och mediciner samt ökad kunskap hos befolkningen genom insatser som fokuserar på sexualupplysning och beteendeförändring. Förbättrade system, både nationella hälsosystem och internationella finansieringsmekanismer, är förutsättningar för detta, något som allt mer har hamnat i fokus för multilaterala och bilaterala hälsostrategier. Stora behov och utmaningar kvarstår dock, särskilt i söder om , och i 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 2.11 Resultatindikatorer i urval Resultatindikatorer från det bilaterala Antal förlossningar med barnmorska Antal kvinnor och män som fått tillgång till : 8 600 000 Antal och skolor och hälsokliniker som fått tillgång till bättre sanitet Resultatindikatorer från det multilaterala som % av totalt Antal hiv-positiva personer behandlade med Allmän förekomst av preventivmedel Antal länder som möter och upprätthåller Hälsoregementet (IHR) Antal fullt vaccinerade barn Antal behandlade för TB Antal personer med tillgång till rent vatten Värnad mänsklig säkerhet och frihet från våld Våld och väpnad konflikt är ett av de största hindren för fattigdomsbekämpning. Antalet våldsamma konflikter har ökat och flera har eskalerat . En allt större andel av biståndet går till länder där mänsklig säkerhet och frihet från våld saknas. Det innebär att biståndsinsatser genomförs i komplexa, riskfyllda och föränderliga miljöer. Hinder i konfliktländer kräver ett flexibelt förhållningssätt. Viktiga framgångsfaktorer för flexibilitet är lokalt ägarskap, långsiktighet och flexibla stödformer. Sviktande stater är särskilt sårbara för globala utmaningar relaterade t.ex. migration, fred och säkerhet, klimatförändringar, radikalisering, organiserad brottslighet och bristande ekonomisk utveckling. Bilaterala insatser behöver kompletteras av globala insatser som verkar för att hantera dessa globala utmaningar. 1Könsuppdelad statistik saknas. 2Avser uttaxerade bidrag. Resultat av det bilaterala utvecklingssamarbetet har bilateralt utvecklingssamarbete med 17 länder som klassas som ”sviktande stater” av (, , , , , , , , , , , , , , , , samt regionalt i och ). Sidas insatser inom konfliktförebyggande, konfliktlösning, fred och säkerhet uppgick till . Arbetet fokuserar huvudsakligen på folkligt deltagande i fredsprocesser, konfliktlösning och försoning på lokal och nationell nivå, fredsvinster, freds- och statsbyggnad och minskat könsrelaterat våld samt 1325 om kvinnor, fred och säkerhet. Exempel på resultat som bilaterala utvecklingssamarbete har resulterat i är: - I , , har Sida stött 160 mekanismer för konfliktlösning, vilka har gagnat 146 500 individer och lett till 98 inkomstgenererande aktiviteter i syfte att stärka eftersatta grupper. -I bidrog Sida till 9 regionala möten för drabbade av den väpnade konflikten, i vilka 2800 personer organisationer deltog. -I Somaliland och Puntland har tillgång till utbildning och infrastruktur ökat. -I har bidragit med stöd till den Palestinska myndigheten och till att stärka palestinsk förhandlingskapacitet. -16 säkerhetskommittéer har etablerats. -15 säkerhetsplaner har utarbetats. -2 500 personer har utbildats i konfliktlösning. -36 000 personer har genomgått minriskutbildning. Stödet genom Sida kanaliserades i huvudsak genom multilaterala organisationer och civilsamhällets organisationer. Genomförande myndigheter inom området är Sida, (FBA), , Kriminalvården, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), , , och . bidrog fortsatt till genomförandet av den så kallade ”New for Engagement in Fragile States”, särskilt genom insatser i och . New innebär en möjlighet att på ett tydligare sätt inkludera kvinnor, fred och säkerhet i både bilaterala och globala insatser. Genomförandet av 1325 om kvinnor, fred och säkerhet stärktes globalt genom svenskt stöd till UN Women. Sida har arbetat förebyggande mot könsrelaterat våld, kvinnors utsatthet i konflikt, samt främjat kvinnors deltagande i fredsprocesser. Nationellt har en översyn gjorts av den svenska handlingsplanen vilken har inkluderat både dialog med relevanta aktörer inom området, inklusive civilsamhällesorganisationer, och en oberoende utvärdering. Av detta arbete framgår att planen bidragit till att dels lyfta jämställdhetsfrågorna hos myndigheterna och dels öka myndighetssamverkan och erfarenhetsutbyte. I utvärderingen konstateras bl.a. också att det finns utmaningar när det gäller återkopplingen mellan den politiska och den operativa nivån och att tydligare mål skulle underlätta en stärkt uppföljning. En ny nationell handlingsplan ska tas fram för att träda i kraft . FBA:s uppgift är att stödja internationell fredsfrämjande verksamhet. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 ut civil personal genomför FBA:s utbildnings- och övningsverksamhet. Detta bidrar till en ökad möjlighet för insatserna att nå sina mål. har FBA fortsatt bidra till ett projekt för konfliktlösning i . Fokus för projektet har varit att samla flera etniska grupper för att skapa samsyn kring hur landets gemensamma tillgångar ska förvaltas, som en del i en långsiktig konflikthanteringsprocess. FBA har även fortsatt angelägna insatser i . De myndigheter som bidrar med personal till internationella civila krishanteringsinsatser har deltagit i 22 insatser i 18 länder under ledning av FN, EU och . Myndigheterna har verkat i länder av vilka många karaktäriseras av osäkerhet och orolig utveckling. har ett antal nya insatser inletts i . Regeringen gör en komplett redogörelse av svenska myndigheters deltagande i krishanteringsinsatser under utgiftsområde 5. Resultat av det multilaterala utvecklingssamarbetet Svenskt multilateralt stöd inom området går till bl.a. UNDP, , UN Women, UNFPA och till . UNDP har en betydande fältnärvaro i de värst konfliktdrabbade länderna. har genom UNDP bl.a. bidragit till att nationella och lokala förvaltningar har stärkt sin förmåga att upprätthålla grundläggande samhällsfunktioner, rättvisa och säkerhet i krissituationer. Exempelvis initierade UNDP 2014 ett innovativt tvåårigt program som svar på Syrienkrisen. Avsikten är att som komplement till andra aktörers humanitära insatser arbeta långsiktigt för återuppbyggnad och återhämtning av de människor och samhällen som drabbats. stödde även UN Womens arbete med att öka kvinnors och flickors deltagande i fredsprocesser och inkorporera ett jämställdhetsperspektiv i fredsavtal. Genom UNFPA bidrog till att kvinnor och flickor i situationer av krig och konflikt fick tillgång till förlossningsvård och sexuell och reproduktiv hälsoservice. har också varit en av de mest pådrivande givarna vad gäller arbete med ”Child Protection” som bl.a. bidrar till att barn får leva i en miljö fri från alla former av våld. Utvecklingsbankerna har också ett betydande engagemang i konfliktdrabbade stater, ofta i nära samverkan med FN-systemet. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 beslutade , efter att med likasinnade drivit frågan, att arbetet i konfliktdrabbade och sviktande stater ska vara en särskild prioritering för arbete i låginkomstländer. initierade 2014 ett program på totalt 107 miljoner USD i , och östra med fokus på hälsovård och stöd till kvinnor som utsatts för sexuellt våld i samband med konflikter. Man beräknar att över 640 000 kvinnor och flickor kommer att nås, varav merparten bor i . gav ett stöd om till två fonder hos med syfte att stödja flyktingar och värdsamhällen i och att hantera effekterna av Syrienkrisen. Afrikanska har bl.a. initierat ett program som ger stöd till regeringen i för att stärka nationella myndigheters kontroll över naturfyndigheter och de intäkter de ger. Detta förväntas ge ökade intäkter och minska smuggling av konfliktmineraler vilket tidigare varit en bidragande orsak till konflikter i landet. EU:s stabilitetsinstrument (IfS) kan användas för att reagera på kriser som kräver en snabb respons. Till följd av den arabiska våren användes instrumentet i och . användes instrumentet ca 45 gånger för kortsiktiga krisresponsinsatser till en kostnad av ca . Exempel på insatser inkluderar stöd till libanesiska och jordanska myndigheter att ta emot och stödja syriska flyktingar, stöd till den maliska staten inom områdena säkerhet och rättssektor, samt stöd till säkerhetssektorreform och lokal media i . I bidrog EU med i ett projekt för att stärka nationella institutioner med ansvar för medborgarnas säkerhet vad gäller förebyggande av våld och brottsbekämpning. EU har fortsatt sitt arbete för att förbättra kunskap om och kapacitet för att implementera 1325 och dess efterföljande resolutioner om kvinnor, fred och säkerhet. Bland annat genomförde EU ett program för att stärka kapaciteten bland kvinnliga människorättsaktivister och andra jämställdhetsexperter för att främja dialog och engagemang kring freds- och säkerhetsfrågor i . EU:s stöd har även bidragit till att hjälpa ca 300 000 syriska kvinnor och barn med skydd, särskilt psykosocialt stöd och stöd kopplat till könsbaserat våld. EU har bidragit till att bygga upp regionala center för krishantering i för att stödja partnerländernas kapacitet att förebygga och hantera kriser. Kapacitetsbyggande insatser har också genomförts för personer som ingår i EU:s civila krishanteringsuppdrag. Detta har inneburit förbättrad kunskap om konfliktanalys, konfliktkänslighet, juridisk kunskap, medling och jämställdhetsarbete. Möjligheterna för sviktande stater att nå milleniemålen har förbättrats något . 35 sviktande stater beräknas nu uppnå ett eller flera av milleniemålen. halkar denna grupp länder fortsatt efter och av de sviktande staterna beräknas fortsatt sex av sju stater troligen inte kunna uppnå något milleniemål. Flertalet sviktande stater är helt beroende av bistånd för att finansiera sin utveckling, trots detta minskar de totala biståndsflödena.