prop · H203130 · 2015-05-25 00:00:00 — Fonderna kommer väl ut i en internationell jämförelse med andra pensionsfonder som är valda för att de har kommit långt i arbetet med integration av hållbarhet. AP- fondernas arbete inom hållbarhet är positivt och fonderna bör fortsätta att agera som föredömen när det gäller arbetet med att integrera hållbarhet i förvaltningen. Fonderna bör se över möjligheterna för utveckling utifrån de rekommendationer som lämnas av och revisorerna. AP-fondernas väl utarbetade riktlinjer för ägande och ägarrapportering värdesätts. Fonderna kan dock bli tydligare i att lyfta fram vilka huvud- frågor de driver, resultatet av arbetet och eventuella skillnader mellan fondens drivna linje och utfallet. Dessutom finns det anledning för fonderna att samarbeta kring framtagning av metoder för ägarstyrning. Stor vikt läggs vid ersättningsfrågor. Stickprov samt en uppföljning av kostnader för ersättningar, personalförmåner, representation och tjänste- resor i revisionen 2013 visar att AP-fonderna följer sina interna riktlinjer. Detsamma gäller även för ersättningar till ledande befattningshavare inom fonderna. Det är angeläget att AP-fonderna fortsatt har starkt fokus på ersättningar, eftersom det är av stor betydelse för allmänhetens förtroende för AP-fonderna. AP-fonderna kan bli tydligare i redovisningen av hur de agerar gällande ersättningar till ledande befattningshavare i portföljbolagen, t.ex. varför de i vissa fall fullt ut följer regeringens riktlinjer, men i andra fall väljer att avvika. AP-fonderna bör även redogöra för skälen till avvikelserna. Skälen för regeringens bedömning: Utveckling av integration av hållbarhetsfrågor AP-fondernas kontinuerliga arbete med riktlinjer för miljö och etik är ett prioriterat område i regeringens utvärdering av AP-fondernas verksamhet. Syftet är att följa upp utvecklingen i fonderna, med Etik- och miljöutredningen (SOU 2008:107) som grund. Metoden har utvecklats på uppmaning av . 2014/15:130 Modellen för utvärdering bygger på följande huvudsakliga moment: 1.En rättvisande och allsidig utvärdering, t.ex. i form av en offentlig utredning, genomförs när föregående utvärdering har förlorat aktualitet eller relevans. 2.Mellan sådana tillfällen för en genomgripande utvärdering sker en årlig uppföljning av hur fonderna har arbetat med förslag som redan har lagts fram. 3.I förekommande fall uppmärksammas exempel på tillfällen eller händelser som har utgjort risker för allmänhetens förtroende, med utgångspunkt i den utvärdering som föreligger. 4.I tillägg till processen ovan kan avgränsade uppdrag vid lämpliga tillfällen lämnas till den konsultfirma som har uppdrag att lämna underlag till regeringens utvärdering. AP-fonderna fortsätter att arbeta inom de områden där Etik- och miljöutredningen lämnade rekommendationer, vilket är ett tecken på att utredningen inte har förlorat i aktualitet. Bland utredningens förslag som kan genomföras inom ramen för gällande regelverk ingick följande rekommendationer: –fondernas arbetssätt, organisation och kommunikation bör utformas med ledning av faktorer som främjar fondernas trovärdighet och – i förlängningen – förtroende (dvs. kompetens, öppenhet, integritet och välvilja), –den värdegrund som ska ligga till grund för verksamheten bör utvecklas och tydliggöras, –miljö och etik hanteras bäst genom att integreras i den löpande analysen och förvaltningen, –miljö och etik kan integreras med fondernas ägarpolicyer, –sådana ägarpolicyer bör övervägas för alla typer av tillgångar, inte enbart börsnoterade aktier, –extern utvärdering av styrelsernas arbete bör göras regelbundet, –det bör avsättas tillräckliga resurser för att säkerställa kvalitet i arbetet med miljö och etik, –AP-fonderna kan utveckla samarbetet inom miljö och etik, –principerna för bolagens ersättningsvillkor har viktiga förtroende- dimensioner och är därför en viktig uppgift för fonderna, och –fondernas arbete med miljö och etik bör utvärderas regelbundet. I tidigare års utvärderingar har det lyfts fram vikten av att integrera hållbarhetsfrågor i den löpande analysen och förvaltningen. anser, i linje med Etik- och miljöutredningens bedömning, att detta är det bästa sättet att hantera etik- och miljöfrågor. hållbarhet används i denna skrivelse i stället för etik och miljö, eftersom detta är ett bredare och mer aktuellt begrepp. den definition som utarbetats inom följande områden: miljö, mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, antikorruption, affärsetik, jämställdhet och mångfald. Hur långt AP-fonderna kommit i integrationen av hållbarhetsfrågor har vissa år utvärderats genom enkäter till fonderna (se punkt 2 ovan), vilket även har varit fallet i årets utvärdering. När det gäller förra årets utvärdering gav regeringen ett uppdrag till konsultbolaget om en fördjupningsstudie kring integration av hållbarhet med en särskild Skr. 2014/15:130 djupdykning kring ägarstyrning (i enlighet med punkt 4 ovan). kom i rapporten fram till att Första–Fjärde AP-fonderna, har kommit längre inom vissa områden än de förvaltare som valde att jämföra med. Det första området är hållbarhetsinvesteringar, t.ex. gröna obligationer och den koldioxidreducerade portfölj som Fjärde AP- fonden investerat i. Det andra området är att fonderna kommit långt vad gäller nationellt och internationellt samarbete – framför allt när det gäller att utarbeta hållbarhetsstandarder och principer. Det sista området där AP-fonderna enligt har kommit långt är i arbetet med att ställa krav på externa förvaltare när det gäller hållbarhet. lyfter dock fram områden där de anser att Första–Fjärde AP-fonderna kan utvecklas: 1) investeringsmandatet, 2) investeringsfilosofi och strategi, 3) verktyg och processer, 4) resurser och organisation, 5) uppföljning och 6) extern rapportering. Som en uppföljning av rapport, har AP-fonderna fått svara på en enkät med ett antal frågor. Dessa frågor är baserade på de rekom- mendationer som rapport resulterade i. Regeringen kan på detta sätt följa upp hur AP-fonderna har fortsatt arbetet med integration av hållbarhet i förvaltningen. Nedan återfinns dessa frågor och en sammanfattning av Första–Fjärde AP-fondernas svar och därefter en sammanfattning av Sjätte och Sjunde AP-fondernas svar. Frågorna till dessa två AP-fonder justerades något för att dels reflektera ett avvikande uppdrag, men även att dessa inte deltar i samarbetet kring . 1.Har fonden tagit beslut om nya mål för arbetet med integration av hållbarhet/ESG /2014? Första AP-fonden har satt upp mål för det interna arbetet med hållbart värdeskapande, såsom t.ex. utbildningsmål samt mål för vidareutveckling av processer. Första AP-fonden avser däremot inte att sätta mål för förvaltningen t.ex. i form av andel riktade investeringar inom hållbarhet/ESG, eftersom fonden anser att sådant mål för investeringsverksamheten medför för stor risk att strävan att uppfylla målet går ut över det övergripande målet om hög avkastning. har Andra AP-fonden arbetat med en process där varje avdelning och därmed även hållbarhetsavdelningen tar fram en treårig affärsplan med kort och långsiktiga mål Även samtliga avdelningar inom kapitalförvaltningen har tagit fram mål för ESG-arbetet. Tredje AP-fonden prioriterar arbetet med den fortsatta integrationen av hållbarhet inom hela förvaltningen med målet att hållbarhet ska vara fullt integrerad i alla delar av fondens verksamhet . Denna inriktning var en del av den affärsplan som Tredje AP- fonden tog fram 2014, men arbetet med integration av hållbarhet hade däremot påbörjats tidigare. har satt upp ett konkret mål att den globala aktieportföljen ska vara placerad i koldioxidsnåla strategier och fonden har även som långsiktig ambition att hitta koldioxidsnåla strategier inte enbart för aktieportföljen utan för samtliga tillgångsslag och investeringar. 2.Har fonden definierat fokusområden inom hållbar- het/ESG eller vidareutvecklat tidigare fokusområden? Ett fokusområde för Första AP-fonden har varit att öka kunskap inom hållbart värdeskapande för fondens personal. AP-fonden deltar i ett klimatprojekt med Mercer (internationellt konsultbolag som bl.a. är aktivt inom investeringsområdet) och ett tiotal internationella investerare. Syftet är att analysera vilken påverkan klimatförändringarna, och möjlig reglering på området kan ha på fondens portfölj, för att ge fonden verktyg att integrera riskfaktorer kopplade till klimatförändringar i den interna analysen. Andra AP-fonden avser att koncentrera arbetet med hållbarhet till ett antal fokusområden framöver för att uppnå bästa möjliga resultat av För varje fokusområde kommer fonden ta fram mål på kort och lång sikt och arbetet med detta har påbörjats . Tredje AP-fonden har definierat fokusområden inom ramen för ägarstyrningsarbetet, men när det gäller övergripande hållbarhetsarbete har fonden valt att inte definiera fokusområden. stället har fonden tagit ett helhetsperspektiv avseende hållbarhet och inkluderande alla tillgångar i fonden, vilket anser fonden är en stor utmaning på grund av att fondens investeringsstrategi bygger på riskspridning och diversifiering. definiera två fokusområden, klimatförändring och ägarstyrning. del av arbetet inom fokusområdet klimatförändring, är fonden aktiv i att driva utvecklingen av koldioxidsnåla investeringsstrategier genom internationella initiativ, såsom t.ex. Portfolio decarbonization project (PDC). 3.Har fonden vidareutvecklat interna systematiska proces- ser för integration av hållbarhet/ESG? Om så är fallet ge gärna några konkreta exempel. Första–Fjärde AP-fonderna har eller i samband med årsredovisningen beräknat och redovisat koldioxidavtrycket för respektive fonds aktieportfölj i relation till jämförelseindex. När det gäller andra processer har Första AP-fonden utvecklat sin process för s.k. gulflaggade bolag för förvaltningen av aktier och ränte- bärande tillgångar, och som del av detta arbete utvärderar fonden databastjänster för aktier och analystjänster för investeringar i stats- obligationer och krediter. Andra AP-fonden har utökat användningen av databaser och annan extern analys i hållbarhetsarbetet. har Andra AP-fonden haft med en intern arbetsgrupp kring fossil energi och klimat. Syftet var att lägga grunden för fondens ställningstagande vad gäller investeringar i fossil energi och resultatet blev att fonden beslutade att inte lägre investera i totalt sett 20 energibolag, varav 12 kolbolag. Tredje AP-fonden har arbetat fram en ny internt utvecklad modell som försöker fånga upp bolag, index, sektorer och regioner i portföljen med störst hållbar- hetsrisken. Syftet är att försöka identifiera de innehav med störst hållbarhetsrisk i portföljen och därefter bedöma om dessa bör finnas kvar i portföljen. Analysen kan även utgöra ett bra underlag för att föra en proaktiv dialog med bolagen. har framför allt fokuserat arbetat på att ta fram koldioxidsnåla investerings- strategier baserade på nya koldioxidreducerade index. som ett led i detta deltagit flitigt i den internationella debatten för att Skr. 2014/15:130 sprida kunskap kring den typen av investeringsstrategier. 4.Har resurstillgången för arbetet med hållbarhet/ESG inom den egna fonden eller inom ramen för det samarbete som sker inom ökat ? Om så är fallet konkretisera gärna. Generellt sett har resurstillången inom AP-fonderna ökat antingen genom att fonderna har nyanställt personal med specialistkompetens inom hållbarhet, eller att existerande personal har ökat andelen tid nedlagd på arbete med hållbarhet. Dessutom har två av AP-fonderna (Första och Tredje) omorganiserat på ett sådant sätt så att resurser inom hållbarhet har överförts från kommunikation till kapitalförvaltningen vilket i sin tur har ökat fokus på hållbarhet. fick dessutom en utökad budget för analys och kommunikation och antalet ordinarie ledamöter ökade från en till två personer per fond utan suppleanter. Dessutom har Etikråden genom- fört en upphandling av externa konsulttjänster/screeningstjänster i syfte att ytterligare förstärka analysförmågan inom hållbarhets- området. 5.Har processer för arbetet med externa förvaltare utvecklats ? Om så är fallet ge gärna konkreta exempel. Har i så fall utvecklingen skett inom ramen för samarbetet i eller enbart inom fonden? Första AP-fonden har utvärderat samtliga externa förvaltare i termer av deras utfästelser när det gäller hållbarhet, integration av hållbarbetsfaktorer i investeringsbesluten, samt deras engagemang som ägare och rapportering. Även Andra AP-fonden har begärt in rapportering från samtliga externa förvaltare om hur de arbetar med hållbarhet. Andra AP-fonden har även begärt in utökad rapportering när det gäller fondens investeringar i jord- och skogsbruksfastigheter, och fonden har varit delaktig i att ta fram ”Principer för ansvarsfulla investeringar i jordbruk” som fördes över till PRI 2014. Tredje AP-fonden konstaterar att det i externa mandat inte finns explicita skrivningar men däremot har fonden satt upp tydliga rapporteringskrav för förvaltarna. konsta- terar att dess arbete med att utveckla och genomföra koldioxidsnåla strategier har skett i nära samarbete med externa leverantörer såväl som av förvaltning tjänster som av index. 6.Har det tagits nya kompetensutvecklingsinitiativ inom hållbarhet/ESG? Om så är fallet ge gärna konkreta exempel. Har i så fall dessa initiativ tagits inom ramen för samarbete i eller inom den egna fonden? Alla fonderna har fortsatt ett intensivt arbete med kompetensut- veckling både i form av kurser såsom t.ex. utbildning som ges av PRI-Academy när det gäller integrering av hållbarhet i investerings- processen. Fonderna har även haft ett stort antal besökande relevanta externa talare och även deltagit i en mängd forum för diskussion kring hur en fortsatt utveckling av arbetet med integration av håll- barhet kan ske. Även inom har det skett en kontinuerlig kompetensutveckling och bjuder in experter inom olika områden till sina interna möten. möten och seminarium, t.ex. bjöd in ett trettio- tal svenska företag till ett seminarium kring hur man ska tolka och använda FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättig- heter, de s.k. Ruggie-principerna. Har Första–Fjärde AP-fonderna arbetat för att etablera och utveckla gemensamma fokusområden för ESG integration inom Nej, har inte arbetat med gemensamma fokusområden eftersom inte arbetar med integration av hållbarhet i Däremot har påbörjat ett arbete med att mer strukturerat utarbeta ett antal prioriterade fokusområden i det dialogarbete som bedriver. Detta arbete kommer att Har Första–Fjärde AP-fonderna inom ramen för verkat för en mer proaktiv kommunikation? Om inte har fonden tagit egna initiativ inom detta område? Ja, Första–Fjärde AP-fonderna har inom ramen för utvecklat en mer proaktiva kommunikation, och som en del av det har sett över och förnyat sin hemsida. har deltagit i ett stort att antal seminarier och möten och även haft ett betydande antal möten med NGOer och Dessutom tog Första–Fjärde AP-fonderna initia- tivet till en gemensam hemsida, för att förtydliga informationen kring AP-fonderna. har fortsatt att vidareutveckla processer och utvärderingsmetoder kopplade till de fokusområden som tidigare Utöver integration av hållbarhet i det dagliga investerings- arbetet, har ett annat fokusområde varit anti-korruption. definierat ett antal utvecklingsinitiativ och förbättrings- områden som har stämts av med fondens styrelse. även vidareutvecklat processer och utvärderingsmetoder avseende fondens interna och externa hållbarhetsarbete. Ett konkret exempel är att en modell för utvärdering av riskkapitalfonders hållbarhetsarbete har Fonden har utökat resurser för hållbarhetsarbete genom att anställa en specialist med erfarenhet av att arbeta med ansvarsfulla och hållbara investeringar. Fonden har fokuserat på utbildning för personalen och alla investeringsansvariga har t.ex. genomgått en utbildning i anti-korruption, människorätt, arbetsvill- kor och miljöansvar. Sjunde AP-fonden har efter kartläggning och dokumenta- tion av existerande interna hållbarhetsprocesser genomfört ett omfattande utvecklingsarbete för att förtydliga existerande arbetssätt inom hållbarhet och tillfoga nya arbetssätt. Den största förändringen är att Sjunde AP-fonden vid sidan av den breda normbaserade grundmodellen även har börjat arbeta med avgränsade fördjupningsteman. Arbetet med det första sådant tema, att utveckla ESG arbetet i onoterade bolag påbörjades under Sjunde AP-fonden har ökat både externa och interna resurser inom framför allt påverkan och kommunikation men även att Sjunde AP- fondens medarbetare avsätter mer tid till hållbarhet. Fonden har rekry- terat en hållbarhetsstrateg, och har även anordnat ett antal internutbild- ningar med hela personalen när det gäller hållbarhet . Regeringen konstaterar att utvecklingen av hållbarhetsarbetet inom AP-fonderna har fortsatt och att AP-fonderna har på olika sätt har tagit utgångspunkt i rekommendationer i detta fortsatta arbete. Regeringen tycker detta är positivt och förväntar sig att arbetet att integrera hållbarhet fortsätter att vara en högt prioriterad fråga för AP-fonderna. Regeringen anser att en speciellt viktig del av arbetet är att fonderna kontinuerligt utvärderar de risker som finns när det gäller exponering mot företag med verksamhet inom fossilt bränsle, detta för att säkra pensionskapitalets avkastning. Regeringen tycker det är av stor vikt att Första–Fjärde och Sjunde AP- fonderna har redovisat koldioxidavtrycket för respektive fonds aktieportfölj och att har genomfört en första klimat- analys av det koldioxidutsläpp som fonden finansiera genom sina inves- teringar trots de utmaningar som finns med att göra en sådan mätning för onoterade tillgångar. Regeringen understryker vikten av fonderna fortsätter att utveckla redovisningen av den klimatpåverkan som respek- tive AP-fonds investeringar finansierar och att fonderna dessutom arbetar aktivt för att redovisningen blir mer jämförbar mellan de övriga AP- fonderna, med andra finansiella aktörer och även med fondens egen historik. har frågan om investeringar i kärnvapenrelaterad industri särskilt uppmärksammats. Regeringen avser återkomma till denna frågeställning. I utökade hållbarhetsrapport konstaterades det att Första–Fjärde och Sjunde AP-fonderna ägarpolicyer och Första–Fjärde AP-fondernas ägarrapporter är mer detaljerade och omfattande, än de svenska fonder som jämfört med. Detaljnivån ökar transpar- ensen, och det är i linje med regeringens önskan om god transparens när det gäller ägarstyrning. Däremot är det inte helt lätt att utifrån fondernas omfattande publicerade material såsom ägarpolicy och ägarrapport få en tydlig och övergripande bild av ägarstyrningsarbetet, hur strategiskt förankrad processen är i styrelsen, vilka frågor som prioriteras under en viss bolagsstämmosäsong och vad resultatet av arbetet har blivit. Regeringen anser att det är viktigt att ägarstyrningen är transparent, fram- för allt då en stor del av ägarstyrningsarbetet i innehav med betydande inflytande sker i form av muntliga dialoger mellan respektive fond och portföljbolagen. Första–Fjärde AP-fonderna har fortsatt att utveckla kommunikation kring hur dialoger förs med svenska bolag och även kring hur fonderna arbetat med ägarstyrning i utländska bolag. Hur detaljerad information som fonderna ger skiljer sig dock fortsatt åt, och även hur den presenteras, vilket gör att det fortsatt inte är lätt tillgängligt att få en tydlig och övergripande bild av AP-fondernas ägarstyrnings- arbete. Regeringen anser att det är betydelsefullt att AP-fonderna 2014/15:130 fortsätter att utveckla en transparent och jämförbar kommunikation kring hur de agerar som ägare. När det gäller , så är aktiv ägarstyrning och engage- mang i alla innehav kärnan i fondens investeringsstrategi, eftersom deras relativt stora ägarandelar i allmänhet innebär större inflytande. Detta innebär att fonden arbetar på ett annat sätt med ägarstyrning än Första– Fjärde och Sjunde AP-fonderna. har fortsatt att utveckla sin aktiva ägarstyrningsmodell, framför allt inom hållbarhetsområdet vilket regeringen anser är positivt. Regeringens bedömning: Det är viktigt att AP-fonderna har en god intern styrning och kontroll så att förtroende för fonderna och Därför är de granskningar som görs inom området av revisorerna av stor vikt. Det är positivt att revi- sorerna i granskningen av den interna kontrollen hade ett begränsat antal synpunkter och att fonderna i dessa fall har åtgärdat det som revisorerna hade synpunkter kring. ett överskott i verksamheten , men trots detta är det rimligt att Sjunde AP-fonden bibehåller en viss rörlig Detta för att minska risken för onödig variation i avgiftsuttaget i det korta perspektivet men även för att det finns behov av ett balanserat överskott. Regeringens bedömning i föregående års skrivelse: Det är viktigt att AP-fonderna har en god intern styrning och kontroll så att förtroende för fonderna och pensionssystemet säkerställs. Därför är de granskningar som görs inom området av revisorerna och, i förekommande fall av , av stor vikt. granskade 2013 Sjunde AP-fonden och riktade allvarlig kritik mot den interna styrningen och kontrollen i fonden. noteras att Sjunde AP-fonden förstärkt dessa funktioner och att intern styrning och kontroll är i nivå med vad som gäller för privata Vad gäller den årliga revisionen ser regeringen allvarligt på de direkt- upphandlingar som skett i och utgår i från att fonden sett över rutinerna och säkerställt att reglerna för upphandling Skälen för regeringens bedömning Revisorernas kommentarer i den årliga revisionen Inom ramen för revisionen, gör revisorerna en bedömning av hur AP- fondernas interna kontroll fungerar. Generellt sett konstaterar revisorerna att det inte har framkommit något under revisionen för verksamhetsåret 2014 som tyder på att det skulle föreligga väsentliga brister i fondernas Revisorerna markerar inom ett antal områden om det finns iakttagelser och hur signifikanta de är. sorerna inga signifikanta iakttagelser när det gäller intern kontroll, medan de gjorde ett fåtal viktiga iakttagelser. I dessa fall har respektive fond vidtagit åtgärder för att åtgärda det som revisorerna har lyft fram. Regeringen anser att det är av stor vikt att AP-fonderna fortsätter att arbeta med kontinuerlig utveckling av alla aspekter av intern kontroll. Revisorerna har som en del av revisionsuppdraget genomfört en granskning av ersättningar till ledande befattningshavare i AP-fonderna, dels i relation till regeringens riktlinjer som utfärdades , dels i enlighet med FARs rekommendationer för ersättningar till ledande befattningshavare i aktiemarknadsbolag. Revisorerna noterar att fonderna i allt väsentligt har följt regeringens riktlinjer och att de få avvikelser som finns relaterar till uppsägningstid till ledande befattningshavare med kontrakt skrivna långt före riktlinjerna fastställdes. Regeringen anser det angeläget att AP-fonderna har fortsatt starkt fokus på ersättningar, eftersom det är av stor betydelse för allmänhetens förtroende för AP- fonderna. Sjunde AP-fondens finansiella ställning Sjunde AP-fonden får, enligt lagen om allmänna pensionsfonder, ur var och en av de förvaltade fonderna ta ut medel för de förvaltningskostnader som uppkommit för respektive fond. Om kostnaderna avser flera av fonderna, ska de fördelas mellan fonderna på ett skäligt sätt (5 kap. 1 § tredje stycket). I praktiken sker detta uttag på samma sätt som ett fondbolag normalt tar ut sin förvaltningsavgift ur en värdepappersfond. Avgiften uttrycks i form av en procentsats av det förvaltade kapitalet och beräknas utifrån det aktuella marknadsvärdet. På så sätt blir avgiften rättvist fördelad mellan spararna i en fond som är öppen för inlösen och utgivning av fondandelar.