prop · H30331 · 2015-10-12 00:00:00 — – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – En terrängvagn med en tjänstevikt Vikt i körklart skick för en motor- cykel eller en moped Vikten i körklart skick för en motorcykel eller en moped fast- ställs enligt artikel 5 i Europa- parlamentets och rådets förord- ning (EU) nr 168/2013 av om godkännande av och marknadstillsyn för två- och trehjuliga fordon och fyr- hjulingar, i den ursprungliga lydelsen. Oavsett vad som anges i 2 § ska Trots 2 § ska ett fordon som ett fordon som registreras med registreras med stöd av ett god- stöd av ett godkännande enligt en kännande enligt en EU-rättsakt EG-rättsakt höra till det slag av höra till det slag av fordon som fordon som motsvarar den fordonskategori som anges i god- som anges i godkännandet. 1.Denna lag träder i kraft . 2.En klassificering enligt äldre bestämmelser av ett fordon som moped, motorcykel, personbil, terrängskoter, terrängvagn, traktor klass I eller klass II gäller fortfarande. 2 Senaste lydelse 2009:226. Förslag till lag om ändring i fordonslagen Härigenom föreskrivs att 1 kap. 1 §, 2 kap. 2 och 4 a §§ och 5 kap. 8 § fordonslagen (2002:574) ska ha följande lydelse Denna lag innehåller bestämmelser om 1.kontroll av fordon samt därtill hörande system, komponenter och separata tekniska enheter, 2.kontroll av fordons last, 3.kontroll av färdskrivare och taxameter och kontroll av användningen av dessa, samt 4.den verksamhet som bedrivs av besiktningsorgan på fordons- området. Lagen innehåller dessutom bemyndiganden att meddela föreskrifter i dessa ämnen samt om fordons beskaffenhet och utrustning. I denna lag finns även bestäm- melser som kompletterar Europa- parlamentets och rådets förord- ning (EU) nr 167/2013 av om godkännande och marknadskontroll av jord- bruks- och skogsbruksfordon samt och rådets förordning (EU) nr 168/2013 av om god- kännande av och marknads- kontroll för två- och trehjuliga fordon och fyrhjulingar. för en typ av fordon, system, kom- för en typ av fordon, system, kom- ponent eller separat teknisk enhet ponent eller separat teknisk enhet som uppfyller föreskrivna krav i som uppfyller föreskrivna krav i fråga om beskaffenhet och utrust- fråga om beskaffenhet och utrust- Typgodkännande kan ske i Typgodkännande kan ske i enlighet med EU-rättsakter på enlighet med EU-rättsakter på området (EG-typgodkännande), i området, i enlighet med överens- upprättade inom Förenta nationer- nas ekonomiska kommission för 1 Senaste lydelse 2011:324. typgodkännande) eller som natio- eller som nationellt typgodkän- Typgodkännande kan även meddelas för en fordonstyp som inte är färdigbyggd eller för en fordonstyp som byggs med en tillverknings- process som är uppdelad i separata etapper, om fordonstypen i det till- verkningsstadium där den befinner sig uppfyller föreskrivna krav i fråga om beskaffenhet och utrustning (etappvist typgodkännande). Bestämmelser om typgodkännande i fråga om avgasrening finns i av- gasreningslagen (2011:318). Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att en tillverkare av fordon ska förse en till- verkare av komponenter eller separata tekniska enheter med alla upp- gifter som krävs för att denne ska kunna få 1. ett typgodkännande i enlighet sina komponenter eller separata med EU-rättsakter på området för tekniska enheter, eller sina komponenter eller separata tekniska enheter, eller 2. tillstånd att sälja fordonsdelar eller fordonsutrustning som annars är förbjudna att sälja. Information som inte är allmänt tillgänglig behöver dock inte lämnas ut om inte mottagaren av informationen förbinder sig att hålla denna konfidentiell. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om fordons beskaffenhet och utrustning samt i fråga om de kontrollformer som avses i denna lag meddela ytterligare före- skrifter om 1.kontrollens omfattning och besiktningsorganens verksamhet, 2.förutsättningarna för godkännande vid kontroll, 3.förelägganden och körförbud, 4.förutsättningarna för att bruka vissa fordon, 5.utbildnings- och kompetenskrav för besiktningstekniker, samt Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får också meddela föreskrifter om 1.registrering, ibruktagande, försäljning, saluföring och användning av fordon, system, komponenter, separata tekniska enheter, fordonsdelar och annan utrustning till fordon, 2.att ett typgodkännande av fordon ska upphöra att gälla när nya krav som är tillämpliga på den godkända fordonstypen, varianten eller versionen blir obligatoriska, Senaste lydelse 2009:224. Senaste lydelse 2010:39. 3. tillverkares tillhandahållande av information och dokumentation om Prop. fordon, system, komponenter och separata tekniska enheter, av denna lag och av föreskrifter av denna lag och av föreskrifter som har meddelats med stöd av som har meddelats med stöd av lagen och över efterlevnaden av nr 167/2013 av av jordbruks- och skogsbruks- lydelsen, samt av Europaparla- nr 168/2013 av och marknadskontroll för två- fyrhjulingar, i den ursprungliga organen att rapportera genom- organen att rapportera genom- förande och utfall av fordons- förande och utfall av fordons- besiktningar och de uppgifter som besiktningar och de uppgifter som i övrigt behövs för att Transport- i övrigt behövs för att Transport- styrelsen och Styrelsen för ackre- styrelsen och Styrelsen för ackre- ditering och teknisk kontroll ska ditering och teknisk kontroll ska kunna fullgöra sina tillsynsupp- kunna fullgöra sina tillsynsupp- gifter enligt 5 kap. 3 a §, samt om gifter enligt 5 kap. 3 a §, sens tillsyn enligt 5 kap. 3 a–3 c §§ sens tillsyn enligt 5 kap. 3 a–3 c §§ och för ärendehandläggning enligt och för ärendehandläggning enligt denna lag och föreskrifter som har denna lag och föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen. meddelats med stöd av lagen, samt förordning (EU) nr 167/2013 om kontroll av jordbruks- och skogs- lydelsen, samt enligt Europa- ning (EU) nr 168/2013 om god- kännande av och marknads- kontroll för två- och trehjuliga fordon och fyrhjulingar, i den ursprungliga lydelsen. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning antogs och rådets förordning (EU) nr 167/2013 om godkännande och marknadstillsyn av jordbruks- och skogsbruksfordon. antogs och rådets förordning (EU) nr 168/2013 om godkännande av och mark- nadstillsyn för två- och trehjuliga fordon och fyrhjulingar. Den svenska versionen av förordningen nr 167 finns i bilaga 1 och den svenska versionen av förordningen nr 168 finns i bilaga 4. publicerades en rättelse till vardera ramförord- ningen. I rättelserna anges att i hela respektive rättsakt ska termen mark- nadstillsyn ersättas med marknadskontroll i alla dess grammatiska former och i alla ordsammansättningar innehållande den termen. Rättelsen till ramförordningen nr 168 innehåller fler punkter, jfr avsnitt 4. Rättelserna innebär således att namnet på båda förordningarna numera innehåller ordet marknadskontroll. och utarbetades inom Närings- departementet två promemorior: Två- och trehjuliga fordon och fyr- hjulingar – godkännande och marknadskontroll samt Jordbruks- och skogsbruksfordon – godkännande och marknadskontroll, nedan benämnda Promemorian om jordbruks- och skogsbruksfordon respektive Promemorian om två- och trehjuliga fordon och fyrhjulingar. Eftersom de två promemoriorna i stora delar hanterar ändringar och komplet- teringar i samma lagar – och förordningar – behandlas de gemensamt i denna proposition. Lagförslagen i promemorian om jordbruks- och skogsbruksfordon finns i bilaga 2 och i promemorian om två- och trehjuliga fordon och fyrhjulingar finns i bilaga 5. Promemoriorna har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna för promemorian om jordbruks- och skogsbruksfordon finns i bilaga 3 och en förteckning över remiss- instanserna för promemorian om två- och trehjuliga fordon och fyr- hjulingar finns i bilaga 6. Remissvaren och en remissammanställning för respektive promemoria finns tillgängliga i ärende N2015/01432/MRT. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 7. Lagrådets yttrande finns i bilaga 8. Regeringen har i huvudsak följt Lagrådets förslag. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 8.2, 8.4, 8.8 och 9 samt i författnings- kommentaren. I propositionen har också vissa redaktionella ändringar gjorts. och rådets förordning (EU) nr 167/2013 om god- kännande och marknadskontroll av jordbruks- och skogsbruksfordon, utfärdades och och rådets förordning (EU) nr 168/2013 om godkännande av och marknadskontroll för två och trehjuliga fordon och fyrhjulingar, utfärdades Båda förordningarna trädde i kraft . svenska bestämmelser måste därför ändras och/eller kompletteras. Förordningarna kräver inget införlivande i nationell lagstiftning utan gäller direkt enligt sin lydelse och ska tillämpas av domstolar och myndigheter i sin respektive EU-rättsliga form. strider mot och i den utsträckning nationell lag och en EU- förordning står mot varandra ska principen om företräde Förordningarna kan dock i praktiken inte börja tillämpas förrän de kompletterats med genomförandeförordningar innehållande tekniska krav och krav på utformning av intyg om överensstämmelse. kommer att kompletteras fram till . Genom förordningen nr 167/2013 om godkännande och marknads- kontroll av jordbruks- och skogsbruksfordon, ramförordningen nr 167, tillkommer en traktor som till sin konstruktiva hastighet i nationell lag- stiftning skulle betraktas som lastbil eller motorcykel beroende på fordonsutformning och vikt. Genom förordningen nr 168/2013 om godkännande av och marknads- kontroll för två och trehjuliga fordon och fyrhjulingar, ramförordningen nr 168, tillkommer möjligheten att typgodkänna ett fordon kallat en motoriserad, cykel med en motoreffekt av högst Framdrivningen får antingen vara en elmotor eller en för- Motorns effekt ska stängas av när fordonet når en Denna kategori av fordon stämmer inte överens med den cykeldefinition som finns i svensk lagstiftning i dag utan liknar mer den nationella definitionen av en moped klass II. Kategorierna för typgodkännande av två-, tre- och fyrhjuliga fordon i ramförordningen nr 168 avviker också i vissa fall från nationell lagstift- Det har bland annat tillkommit krav på mått och vikter för vissa kategorier av fordon. Dessa krav överensstämmer inte med vad som följer av lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner. Som nämnts i avsnitt 3 har det gjorts rättelser till båda ramförord- Rättelsen till ramförordningen nr 168 lyder i sin helhet: I hela rättsakten ska termen ”marknadstillsyn” ersättas med ”marknads- kontroll” i alla dess grammatiska former och i alla ordsammansättningar innehållande den termen. I hela rättsakten ska termen ”mopedbil” ersättas med ”fyrhjuling med karosseri” i alla dess grammatiska former. I hela rättsakten ska termen ”passagerarbefordran” ersättas med ”personbefordran” i alla dess grammatiska former. På sidan 56, artikel 2.2 h, ska det i stället för: ”h) Pedalassisterade cyklar som är …” ”h) Cyklar konstruerade för att trampas som är …”. På sidan 62, artikel 3.94 b, ska det i stället för: ”b) en elektrisk hjälpmotor som monterats på ett pedalassisterad fordon.” ”b) en elektrisk hjälpmotor som monterats på ett fordon konstruerat för att trampas.” I 2 § lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner finns olika beteckningar med angivna betydelser. Beteckningarna är avsedda att användas i andra författningar i den utsträckning som föreskrivs i dessa. Trafikförordningen (1998:1276), körkortslagen (1998:488), fordons- lagen (2002:574), lagen (2001:558) om vägtrafikregister – liksom andra författningar på vägtrafikområdet – hänvisar till lagen om vägtrafik- definitioner. I dessa författningar anges att de beteckningar som används i respektive författning har samma betydelse som i lagen om vägtrafik- definitioner. Av 2 § lagen om vägtrafikdefinitioner framgår följande beteckningar. tramp- eller vevanordning och inte är ett Ett eldrivet fordon utan tramp- eller vevan- a. inrättat huvudsakligen för befordran av en b. inrättat för att föras av den åkande, och Ett eldrivet fordon med en tramp- eller a. endast förstärker kraften från tramp- eller b. inte ger något krafttillskott vid hastigheter är konstruerat för en hastighet av högst och 1. två hjul samt a. om det drivs av en motor som bygger på inre förbränning, denna har en slagvolym av högst , eller b. om det drivs av en elektrisk motor, denna har en effekt av högst för kontinuer- 2. tre hjul samt a. om det drivs av en förbränningsmotor med tändsystem, denna har en slagvolym av högst b. om det drivs av någon annan typ av motor som bygger på inre förbränning, denna har en nettoeffekt på högst , eller c. om det drivs av en elektrisk motor, denna har en effekt av högst för konti- nuerlig drift, eller 3. fyra hjul och en massa utan last på högst a. om det drivs av en förbränningsmotor med tändsystem, denna har en slagvolym av högst b. om det drivs av någon annan typ av motor som bygger på inre förbränning, denna har en nettoeffekt på högst , eller c. om det drivs av en elektrisk motor, denna har en effekt av högst för konti- Vid beräkningen av en fyrhjulig mopeds massa ska i fråga om ett eldrivet fordon batterierna inte räknas in. Mopeder delas in i klass I och klass II. En moped som inte hör till klass II. En moped som är konstruerad för en hastighet av högst och som har en symmetriskt placerade hjul som är konstruerat för en hastighet som överstiger i timmen eller, om det drivs av en för- bränningsmotor, denna har en slagvolym som Ett motorfordon på fyra hjul och med en massa utan last som är högst eller om fordonet är inrättat för godsbefordran, och vars maximala netto- motoreffekt inte överstiger , dock Vid beräkningen av en motorcykels massa skall i fråga om ett eldrivet fordon batterierna inte räknas in. Motorcyklar delas in i lätta och tunga motor- Prop. Ett fordon som för framdrivande är försett med motor, dock inte ett sådant eldrivet fordon som är att anse som cykel. delas in i motorfordon, traktorer, motorredskap Ett motordrivet fordon som är avsett att användas huvudsakligen på väg, oavsett om det är färdigbyggt eller inte, och som är inrättat 1. huvudsakligen för att självständigt användas till person- eller godsbefordran, eller 2. för något under 1, om fordonet inte är att anse som en traktor eller ett motorredskap. Motorfordon delas in i bilar, motorcyklar och Ett motordrivet fordon som inte är ett motor- fordon och som är inrättat huvudsakligen för att självständigt användas till person- eller delas in i terrängvagnar och terrängskotrar. Ett terrängmotorfordon med en tjänstevikt av Terrängskotrar delas in i snöskotrar och terränghjulingar. Ett terrängmotorfordon med en tjänstevikt över Terrängvagnar delas in i lätta och tunga terrängvagnar. Ett motordrivet fordon med minst två hjulaxlar som är inrättat huvudsakligen för att dra ett annat fordon eller ett arbetsredskap och som är och endast med svårig- het kan ändras till högre hastighet. får vara utrustad för transport av gods och för befordran av passagerare. En traktor som enligt vägtrafikskattelagen (2006:227) hör till skatteklass I. En traktor som enligt vägtrafikskattelagen (2006:227) hör till skatteklass II. En traktor med ett eller flera tillkopplade släp- Ett motordrivet fordon som är inrättat huvud- sakligen som ett arbetsredskap eller för kortare förflyttningar av gods. Motorredskap delas in i klass I och klass II. Ett motorredskap som är konstruerat för en högsta hastighet som överstiger i Ett motorredskap som är konstruerat för en hastighet av högst . I regeringens prop. 2001/02:130 Fordonslag, m.m. anförde regeringen att en utgångspunkt för regleringen av definitionerna på fordonsområdet var att de svenska definitionerna så långt möjligt skulle stämma överens med de definitioner som fanns i EG:s lagstiftning på området. I samband med att en ny fordonslag trädde i kraft ändrades även ett antal beteck- ningar i lagen om vägtrafikdefinitioner. Liksom i förarbetet till fordonslagen konstaterades i regeringens prop. 2008/09:53 Godkännande av motorfordon m.m., att de EG-rättsliga fordonsdefinitionerna i praktiken hade en vidare betydelse än annars i svensk lagstiftning på området. 2008/09:53 s. 30, yttrades följande med anledning av detta: ”Även trafikförordningen (1998:1276), körkortslagen (1998:488) och vägtrafikskattelagen (2006:227) med flera författningar hänvisar till lagen och förordningen om vägtrafikdefinitioner. Vid tillämpningen av dessa författningar görs emellertid sällan eller aldrig någon själv- ständig prövning av vilket fordonsslag ett visst fordon ska anses till- höra, utan avgörande är i praktiken hur fordonet är registrerat. Detta är en logisk ordning av två skäl. För det första är det mycket enklare att kontrollera uppgifterna i vägtrafikregistret än att göra en kontroll och bedömning av själva fordonet. För det andra utgår nämnda författ- ningar från samma definitioner som lagen och förordningen om väg- trafikregister, och det är då rimligt att i vart fall presumera att upp- gifterna i vägtrafikregistret är riktiga.” Mot denna bakgrund infördes bestämmelsen 2 a § lagen om vägtrafik- definitioner enligt vilken följer att ett fordon, oavsett vad som anges i 2 §, som registrerats med stöd av ett godkännande enligt en EG-rättsakt ska höra till det slag av fordon som motsvarar den fordonskategori som anges i godkännandet. Ett fordon som registreras med stöd av ett godkännande enligt en EG- rättsakt, hör således till det slag av fordon som motsvarar den fordons- kategori som anges i godkännandet. Inom fordonsområdet har en omfattande harmonisering av regleringen skett med tyngdpunkt i förfarandet för typgodkännande av olika slag av fordon avsedda för färd på väg. Harmoniseringen har skett genom att tre så kallade ramdirektiv1 beslutats. Inom loppet av har den inre marknaden blivit en realitet, inte bara när det gäller personbilar utan även för lastbilar, bussar, släpvagnar, traktorer, motorcyklar och mopeder. Typgodkännande kan enligt 2 kap. 2 § fordonslagen (2002:574) meddelas för en typ av fordon, system, komponent eller separat teknisk enhet som uppfyller föreskrivna krav i fråga om beskaffenhet och utrust- ning. Typgodkännande kan ske i enlighet med EU-rättsakter på området (EG-typgodkännande), i enlighet med överenskommelser upprättade inom ekonomiska kommission för (ECE- typgodkännande) eller som nationellt typgodkännande. Typgodkännande kan även meddelas för en fordonstyp som inte är färdigbyggd eller för en fordonstyp som byggs med en tillverkningsprocess som är uppdelad i separata etapper, om fordonstypen i det tillverkningsstadium där den befinner sig uppfyller föreskrivna krav i fråga om beskaffenhet och utrustning (etappvist typgodkännande). Bestämmelser om typgod- kännande i fråga om avgasrening finns dels i lagen (1998:1707) om åtgärder mot buller och avgaser från mobila maskiner, dels i avgas- reningslagen (2011:318). I 2 kap. 1–5 a §§ fordonslagen finns vissa bestämmelser om vad ett typgodkännande innebär och vilka grund- läggande skyldigheter tillverkaren som ansöker om typgodkännande har. Dessa bestämmelser i fordonslagen gäller oberoende av vilket fordons- slag som ska typgodkännas. Fordonsförordningen (2009:211) innehåller ytterligare föreskrifter om fordons beskaffenhet, utrustning och kontrollformer. Även fordons- förordningen är, liksom fordonslagen, tillämplig på flera slag av fordon, exempelvis jordbruks- och skogsbruksfordon samt två- och trehjuliga fordon och fyrhjulingar. Ett EG-typgodkännande för fordon innebär att en medlemsstat, genom ett harmoniserat förfarande, bekräftar att en fordonstyp uppfyller kraven i ramdirektiven och i de tillämpliga särdirektiven/särförordningarna. Av direktiven framgår att fordonstillverkaren ska bekräfta att ett fordon med angivet identifieringsnummer överensstämmer med den godkända fordonstypen. Bekräftelsen görs med ett ”intyg om överensstämmelse” (Certificate of Conformity, CoC). De tekniska och administrativa kraven för EG-typgodkännande är harmoniserade och fordonen har fri rörlighet 1 och rådets direktiv /24/EG av om typgodkän- nande av två- och trehjuliga motorfordon. och rådets direktiv /37/EG av om typgodkän- nande av jordbruks- och skogsbrukstraktorer, av släpvagnar och utbytbara dragna maskiner till sådana traktorer samt system komponenter och separata tekniska enheter till dessa fordon. och rådets direktiv /46/EG av om faststäl- lande av en ram för godkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana. 2015/16:31 inom unionen. Detta innebär att medlemsstaterna inte får ställa ytter- ligare krav för att fordonen ska få saluföras, registreras och brukas. De nuvarande bestämmelserna om typgodkännande av jordbruks- och skogsbruksfordon finns i och rådets direktiv /37/EG av om typgodkännande av jordbruks- eller skogsbrukstraktorer, av släpvagnar och utbytbara dragna maskiner till sådana traktorer samt av system, komponenter och separata tekniska enheter till dessa fordon och om upphävande av direktiv /150/EEG. Direktivet är genomfört i svensk rätt genom fordonslagen (2002:574), fordonsförordningen (2009:211), förordningen (2001:650) om vägtrafik- register och förordningen (1998:1709) om avgaskrav för vissa för- bränningsmotordrivna mobila maskiner samt genom Transportstyrelsens föreskrifter (TSFS 2010:72, TSFS 2010:112 och TSFS 2012:97). 5.2.2Typgodkännande av mopeder och godkännande av cyklar De nuvarande bestämmelserna om typgodkännande av mopeder finns i och rådets direktiv /24/EG av om typgodkännande av två- och trehjuliga motorfordon och om upp- hävande av rådets direktiv /61/EEG. Direktivet är genomfört i svensk rätt genom fordonslagen (2002:574), fordonsförordningen (2009:211), avgasreningslagen (2011:318), avgasreningsförordningen (2011:345) och förordningen (2001:650) om vägtrafikregister samt Transportstyrelsens föreskrifter (TSFS 2009:59, TSFS 2010:72, TSFS 2010:87 och TSFS 2010:112). Cyklar behöver inte vara typgodkända men måste vara säkra i enlighet med bestämmelserna i produktsäkerhetslagen (2004:451). 5.2.3Anmälan av tekniska tjänster Ett EG-typgodkännande sker alltså genom att provning och bedömning av om fordon, komponenter och separata tekniska enheter som är repre- sentativa för den typ som ska godkännas, överensstämmer med de tekniska bestämmelser som anges i respektive direktiv: 2002/24/EG, 2003/37/EG och 2007/46/EG. Av de tre ramdirektiven framgår att en ”teknisk tjänst” är en organi- sation eller ett organ som har utsetts av en medlemsstats godkännande- myndighet för att som kontrollaboratorium utföra provning eller för att som organ för bedömning av överensstämmelse utföra inledande bedöm- ningar och andra provningar eller inspektioner för godkännandemyndig- hetens räkning. Bestämmelserna i ramdirektiven har inarbetats i 1 kap. 4 § fordonsförordningen varav framgår att en teknisk tjänst är ett organ som utsetts för att utföra provning och inspektion för godkännande- myndighetens räkning. Av 3 kap. 5 och 8 §§ fordonsförordningen framgår att frågor om typ- Prop. 2015/16:31 godkännande prövas av godkännandemyndigheten efter ansökan av till- verkaren och EG-godkännande meddelas på grundval av provning som har utförts av en teknisk tjänst. kan även själv utöva denna funktion. Transportstyrelsen är den myndighet som utser den tekniska tjänsten och ska anmäla den tekniska tjänsten på det sätt som anges i lagen (2011:791) om ackreditering och teknisk kontroll. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll, Swedac, ska på begäran av den som vill utses till organ, som ska anmälas som teknisk tjänst, göra en bedömning av om den tekniska tjänsten har den kompetens som behövs för den uppgift som anmälan avser och i övrigt är lämplig för uppgiften. Även om Transportstyrelsen är den myndighet som utser den tekniska tjänsten har Swedac därmed en viktig roll.