prop · H3031d2 · 2015-09-21 00:00:00 — Förslaget innebär en sänkning av det totala driftsstödsbeloppet för de storstadstidningar som uppbär stöd. För övriga hög- och medelfrekventa tidningar innebär det en höjning av det allmänna driftsstödet i förhållande till nuvarande beräkningsmodell. Regeringen, som har övervägt olika alternativ, bedömer att det av kommittén utarbetade förslaget avseende stödtrappor och maximibelopp är rimligt och proportionerligt. Företrädare för de sju partier som deltog i utredningsarbetet var också eniga i denna del. Mot denna bakgrund och med beaktande av att presstödssystemet är tidsbe- gränsat bedömer regeringen att det av utarbetade förslaget till förändrad stödtrappa bör genomföras. Genomförandet av förslagen och konsekvenser Att stödnivåerna förändras och maximibeloppet för stöd höjs till mildrar konsekvenserna av att extrastödet avskaffas för de två storstadstidningarna och . Förändringarna kan ändå beräknas komma att innebära ett minskat stöd med per tidning jämfört med enligt nuvarande beräknings- modell. Förändringen innebär dock även att de särskilda krav som ställs på storstads- tidningar tas bort, viket innebär en lättnad för dessa tidningar. Vidare syftar flera av de tidigare förslagen i presstödspropositionen till att ge bättre möjligheter för tidningar att upprätthålla sin upplaga och öka sina läsarintäkter, något som kommer även storstadstidningarna till del. Enligt regeringen bör förslagen lämpligen ge- nomföras . Eftersom presstödet utgör statligt stöd enligt Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF- P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 fördraget) krävs kommissionens godkännande innan ändringarna kan börja gälla. och har vid remissmöte redogjort för konsekvenserna av ett avskaffande av extrastödet och en övergång till nya stödnivåer och maximitak från i stället som föreslår. Regeringen bedömer att dessa storstadstidningar har haft anledning att utgå från att den tidigare beslutade nedtrapp- ningen av nivåerna av extrastödet ska gälla även . För att inte avskaffandet av storstads- stödet ska bli orimligt betungande för tidningarna bör nuvarande bestämmelser om beräkning av driftsstöd gälla för dessa aktörer . Det innebär att förändringarna avseende stödnivåer och maximitak för hög- och medel- frekventa tidningar samt ny beräkningsmodell för upplagor kommer att tillämpas för dessa tidningar först . Efter bedömer regeringen dock att det inte finns något behov av ytterligare övergångsbestämmelser för storstadstidningarna. Förändringen innebär inga negativa konsek- venser för några andra driftsstödstidningar. Höj- ningen för övriga hög- och medelfrekventa be- räknas uppgå till i genomsnitt . Förändringen torde därför ha positiva effekter för dessa företag och för sysselsättningen. Höj- ningen är dock inte av den arten att den bedöms oproportionerlig i förhållande till icke-drifts- stödsberättigade tidningar. De nya stödbeloppen för hög- och medelfrekventa tidningar bedöms innebära en ökad kostnad för presstödet med ca , som förslaget om avskaffat extrastöd innebär att statens utgifter för presstöd minskar med ca jämfört med . De nya stödnivåerna för hög- och medelfrek- venta tidningar bedöms sammantaget rymmas inom ramen för anslaget. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Förändrade stödnivåer för lågfrekventa tidningar Regeringens förslag: En jämnare stödtrappa för allmänt driftsstöd ska införas för lågfrekventa tidningar med höjda stödbelopp för tidningar som kommer ut . Regeringens bedömning: Förordningsändring- arna bör träda i kraft , för- utsatt att de har godkänts av Europeiska kom- missionen. Kommitténs förslag: Överensstämmer delvis med regeringens förslag. föreslår att en jämnare stödtrappa införs och att stödnivåerna för fådagarstidningar höjs för endagstidningar och för tvådagarstidningar. Remissinstanserna: Flera remissinstanser, däribland , tillstyrker för- slaget. Pres(s)gruppen och Fådagarstid- ningar påpekar att en uppräkning av driftsstödet måste genomföras oavsett övriga förslag. Sveri- ges Fådagarstidningar instämmer i att det behövs ökade incitament för att stimulera dagstidningar att gå från endagsutgivning till tvådagars utgiv- ning, men anser att den föreslagna höjningen knappt kompenserar för den urgröpning som skett av presstödet . har inga invändningar mot att stöd- beloppen ändras. anser att stödet till lågfrekventa tidningar är opropor- tionerligt högt. avstyrker förslaget och anser att det ur konkurrenshän- seende i stället hade varit önskvärt med en större neddragning av driftsstödet, för att successivt avskaffa det helt. Om stödtrappan ska göras jämnare, som kommittén föreslår, bör detta enligt mening ske utan att ytterligare ekonomiska medel tillförs. Skälen för regeringens förslag: I 2 kap. 4 och 5 §§ presstödsförordningen finns bestämmelser om det allmänna driftsstödet till lågfrekventa tidningar. Driftsstödet är uppbyggt som en stöd- trappa, en för vardera endags- och tvådagars- tidningar, med olika stödbelopp beroende på nivån på den abonnerade upplagan. Regeringen angav i presstödspropositionen att tidningar med utgivning en eller har kommit att spela en allt större roll för nyhetsförmedling och opinionsbildning i olika delar av landet. går redan en betydande del av det totala driftsstödet till de lågfrekventa dagstidningarna trots att denna tidningsgrupp endast representerar en liten del av den totala upplagan. Stödintensiteten för de lågfrekventa dagstidningarna är också betydligt högre än för de medel- och högfrekventa dagstidningarna. Mot denna bakgrund och med beaktande av att nuvarande stödsystem är tidsbegränsat ansåg regeringen inte att det fanns skäl att införa de av föreslagna höjda stödnivå- erna för lågfrekventa dagstidningar utan att det ekonomiska utrymmet på anslaget i stället skulle användas för andra prioriterade förändringar när det gäller stöd till dagstidningar. har tillkännagivit som sin mening vad anfört om att inom ramen för det befintliga anslaget öka driftsstödet för lågfrekventa tidningar. Av tillkännagivandet framgår att de förändringar av stödet för lågfrek- venta tidningar som kommittén föreslår inte bör genomföras, av samma skäl som regeringen re- dovisat i presstödspropositionen. Utskottet konstaterar dock att även lågfrekventa tidningar befinner sig i en svår ekonomisk situation och att det finns skäl att öka stödet även för dessa. Hur en sådan ökning närmare bör utformas får enligt utskottet utredas vidare. Trots att förslag om generellt höjda stödnivåer för lågfrekventa tid- ningar således inte bör genomföras, anser rege- ringen att det finns skäl att genomföra vissa förändringar av stödet för dessa tidningar. Det finns skäl att, i likhet med vad kommittén föreslagit, göra stödtrappan jämnare genom att införa fler och jämnare steg. Stödtrappan består av stegen 1 500, 2 000, 3 000, 5 000, 7 000, 8 000 respektive 9 000 exemplar. Det innebär att en tidning som har en upplaga om 3 000 exemplar eller 5 000 exemplar måste öka upp- lagan med 2 000 exemplar för att komma upp till nästa stödnivå. Ett krav på en sådan relativt stor ökning är sannolikt för högt för att ge tillräckliga incitament för en tidning att hitta fler läsare och öka sin upplaga. Det innebär en särskild osäkerhet för en tidning som ramlar ner från en högre stödnivå där steget är långt till underliggande stödnivå. Nya steg bör därför införas i bidragstrappan för endags- och två- dagarstidningar vid en såld upplaga om minst 4 000 exemplar respektive 6 000 exemplar. Stöd- beloppen bör ligga mitt emellan de stödbelopp som gäller för stegen under och över. Föränd- ringen syftar till att öka tidningarnas drivkrafter P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 att få fler abonnenter och andra läsare och där- igenom öka sin upplaga. Regeringen anser också, i likhet med , att det finns skäl att öka incitamenten för tidningar att gå från endags- utgivning till tvådagarsutgivning genom att öka stödet för tvådagarstidningar så att skillnaden i stöd blir större. är stödintensititen också högre för endagstidningar än för tvådagarstid- ningar (av rörelsekost- naderna). Regeringen anser därför, till skillnad från , att stödbeloppen för tvådagarstidningar bör höjas . Förändringen ökar incitamenten för endags- tidningar att öka utgivningsfrekvensen och speglar bättre de skilda förutsättningarna för utgivning av endags- respektive tvådagars- tidningar. Tabell 11.11 Förslag till förändrad stödtrappa för endagstidningar (avrundat till jämna 1 huvudsakligen på samiska eller meänkieli. Tabell 11.12 Förslag till förändrad stödtrappa för tvådagarstidningar (avrundat till jämna 1 huvudsakligen på samiska eller meänkieli. Genomförandet av förslaget och konsekvenser Enligt regeringen bör förslaget lämpligen genomföras . Eftersom presstödet utgör statligt stöd i EUF-fördragets mening ska de föreslagna förordningsändring- arna notifieras till kommissionen och kräver dess godkännande innan de kan börja gälla. Förändringen innebär inga negativa konsek- venser för några andra driftsstödstidningar. I stället får de endagstidningar som berörs av en jämnare stödtrappa och samtliga tvådagarstid- ningar en höjning av det allmänna driftsstödet i förhållande till nuvarande beräkningsmodell. Även tidningar med begränsat driftsstöd får stöd i enlighet med bidragsskalan för lågfrek- venta tidningar. Förändringen innebär därmed följdändringar även för dessa bestämmelser. Detta innebär att det högsta stödet som kan utgå för en tidning med ett redaktionellt innehåll som till är skrivet på minst två av språken finska, meänkieli eller samiska och som har rätt till begränsat driftsstöd höjs till . Även tidningar på andra språk än svenska som uppfyller kraven på stöd enligt 2 kap. 11 § presstödsförordningen berörs av de förändrade bidragssatserna. Regeringens bedöm- ning är att förslaget kan få positiva effekter för små företags konkurrensförmåga eller villkor i övrigt, för sysselsättningen och för möjligheten att nå de minoritetspolitiska målen. Höjningen är inte av den arten att den bedöms oproportionerlig i förhållande till icke- driftsstödsberättigade tidningar. Den föreslagna förändringen beräknas innebära att statens kost- nader för presstödet ökar med ca 4–5 miljoner P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 kronor baserat på nuvarande upplagor och tidningar. Förändringen kan emellertid leda till ökad utgivningsfrekvens och därmed ökad kostnad. Ökningen bedöms rymmas inom ramen för presstödsanslaget. Nytt utvecklingsstöd för tryckta allmänna nyhetstidningar Regeringens bedömning: Ett nytt utvecklingsstöd bör införas för tryckta allmänna nyhetstidningar med syfte att ge förutsättningar för en långsiktig utveckling av elektroniska publiceringstjänster. Bakgrund: lämnade i sitt slutbetänkande förslag om införande av ett nytt omställningsstöd för utveckling av elektro- niska publiceringstjänster. Kommittén konsta- terade dock att ett sådant stöd behöver utredas ytterligare bl.a. i förhållande till EU:s statsstöds- regler och för att bli så effektivt som möjligt i relation till tidningsföretagens utvecklingsbehov. Regeringen gav i uppdrag att föreslå ett innovationsstöd för den tryckta dagspressen. Enligt uppdraget skulle förslaget ta sin utgångspunkt i förslag till omställningsstöd, och syfta till att ge förut- sättningar för en långsiktig utveckling av elektroniska publiceringstjänster. förslag har varit föremål för remiss. En sammanställning av synpunkterna från remissinstanserna finns tillgänglig i Kultur- departementet (dnr Ku2015/01558/MF). förslag: Överensstäm- mer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser, däribland Tidningsutgivarna, och Linnéuniversitetet, ställer sig positiva till införandet av ett utvecklingsstöd eller har inga synpunkter. Flera remissinstanser har framfört synpunkter på den kommande utformningen av stödet. Ett fåtal remissinstanser, däribland Kon- kurrensverket, avstyrker förslaget. anser att konsekvensutredningen i vissa avseen- den är bristfällig. Skälen för regeringens bedömning: Allmän- hetens tillgång till allsidig nyhetsförmedling, samhällsbevakning och opinionsbildning är av- görande i ett demokratiskt samhälle. Den svens- ka dagspressen har spelat och spelar fortfarande en central roll för demokratin. Ett stöd för tryckta tidningar för långsiktig utveckling av elektroniska publiceringstjänster skulle kunna bidra till att främja informations- spridning, samhällsbevakning och opinionsbild- ning i ett förändrat medielandskap, vilket i sin tur skulle främja mediemångfalden och den demokratiska debatten. har framfört att flera tidningskoncerner bör ha goda förutsättningar att genomföra eventuella om- ställningar utan statligt stöd. Medielandskapet befinner sig i emellertid i en omfattande om- vandlingsprocess och de tryckta dagstidningarna hör till de medier där konsekvenserna av förändringarna varit mest drastiska. Tidningarna kämpar med fallande upplagor, sjunkande intäkter från prenumeranter och ökad konkur- rens om annonsörer. Annonsförsäljningen i tryckt dagspress har t.ex. minskat . Digital annonse- ring har inte kompenserat nedgången i den tryckta pressen. Den digitala försäljningen har heller inte kompenserat för nedgången i försäljningen av fysiska tidningsprenumera- tioner. Det blir allt svårare att finansiera det redaktionella journalistiska innehållet. Tidningarna behöver utvecklas för att journa- listiken ska fortsätta kunna vara stark även i en digital verklighet. Det är av stor vikt att de kun- skaper, erfarenheter och den professionalitet som redan finns på tidningsredaktioner runt om i landet värnas i det förändrade medielandskapet. Regeringen anser därför, till skillnad från Kon- kurrensverket, att ett nytt utvecklingsstöd bör införas för tryckta allmänna nyhetstidningar med syfte att ge förutsättningar för en långsiktig utveckling av elektroniska publiceringstjänster. Ett sådant stöd bör inte vara avgränsat till tidningar som får driftsstöd utan vara öppet för alla tryckta allmänna nyhetstidningar som upp- fyller relevanta krav, såväl gratistidningar som prenumererade och andra nyhetstidningar. Stödet bör gälla parallellt med presstödet . kommer det emellertid krävas mer genomgripande föränd- ringar för att främja möjligheterna för allmän- heten att vara demokratiskt delaktig och ta del av journalistik oavsett var i man bor. På samma sätt som presstödet bör därför utveck- lingsstödet tidsbegränsas. Med anledning av synpunkter vill regeringen framhålla svårigheterna i att i förväg närmare bedöma vilka företag som kommer att ansöka om utvecklingsstöd, eftersom det är fråga P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 om stöd för projekt eller särskilda insatser för att utveckla skräddarsydda lösningar för olika tid- ningars arbete med elektroniska publicerings- tjänster. Stödet ska både kunna möjliggöra sam- arbeten och sökas av flera samverkande tidnin- gar, som det ska finnas möjlighet att söka stöd till egna utvecklingsprojekt för tid- ningar som inte har samarbetspartners. Stödet kan således potentiellt sökas av ett stort antal tidningar som ägs av såväl små som stora företag eller organisationer. Berörda företags administra- tiva och andra kostnader får beaktas i det kom- mande arbetet med utformning av stödet och tillämpningsföreskrifter vad gäller ansöknings- förfarande, redovisningskrav m.m. Frågan om hur utvecklingsstöd för nyhetstid- ningar ska regleras faller inom regeringens kom- petens. Regeringen avser att besluta om den närmare utformningen av stödet. Eftersom det utgör statligt stöd i EUF-för- dragets mening måste det godkännas av Euro- peiska kommissionen innan det kan börja gälla. Ett införande av ett nytt utvecklingsstöd ska rymmas inom ramen för presstödsanslaget och fördelas i mån av tillgängliga medel. Kostnaden för stödet beräknas uppgå till högst 2016. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 12 Sieps samt EU-information Området omfattar den forsknings- och analys- verksamhet som bedrivs av för europapolitiska studier (Sieps). Förutom Sieps finansieras även kommunikationsinsatser gällan- de samarbetet inom Europeiska unionen (EU) och insatser för att främja rekrytering av svenska medborgare till anställning vid EU:s institu- tioner. 12.2.1Resultat avseende för europapolitiska studier för europapolitiska studier (Sieps) är en myndighet vars uppgift är att ta fram forskningsrapporter och analyser om utvecklingen inom EU och göra detta tillgängligt för beslutsfattare på olika nivåer samt delta i och skapa internationellt forskningsutbyte. Sieps ska även tillhandahålla utbildningar i ämnen som rör Europeiska unionen som en del av kompetens- försörjningen i offentlig verksamhet. Forskningsrapporter, analyser och spridning av dessa Forskningen vid Sieps bedrivs inom fem över- gripande ramprojekt vilka samtliga är fleråriga: EU:s politiska och ekonomiska system, med- lemsstaterna och europeisk integration, ekono- misk politik i , EU:s inre marknad och den fria rörlighetens utmaningar samt EU:s externa relationer. Inom varje delprojekt ryms ett antal olika delområden. konstatera att har de flesta forsk- ningsrapporterna från Sieps tagits fram inom ramprojekten politiska och institutionella system och Ekonomisk politik i . Sieps har gett ut 18 publikationer och anordnat 19 seminarier . Rapporterna har lagts upp på webbplatsen som nedladdningsbara filer och spridningen via denna kanal av 2014 samt tidigare års publikationer har uppnått knappt tio tusen nedladdningar . Utvärderingarna av seminarierna visar att deltagarna generellt är mycket nöjda och anser att sakfrågan och forskningsresultaten förmedla- des bra eller mycket bra. Sieps forskare och experter blir även allt oftare tillfrågade eller intervjuade i olika EU-frågor. Sieps citerades eller omnämndes på annat sätt i drygt fyrahundra artiklar , vilket är fler än . Sieps har tillhandahållit utbildningar i ämnen som rör EU som en del av kompetensförsörjningen i offentlig verksamhet. Sieps erbjuder både allmänna och specialiserade EU-utbildningar. Därutöver erbjuder Sieps kundanpassade EU-utbildningar som utformas i samråd med beställaren och ska täcka dennes behov av kompetensförsörjning på EU-området. har Sieps vidare haft ett särskilt uppdrag från regeringen att genomföra EU- utbildning av förtroendevalda och tjänstemän på och regional nivå. Denna särskilda satsning föranleddes bl.a. av valet till Europa- parlamentet 2014. Sammanlagt genomförde Sieps 37 utbildningsuppdrag . Antalet deltagare uppgick till 1 154 personer och när det P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 gäller utvärderingarna från deltagarna i utbild- ningarna var de generellt mycket positiva. 12.2.2 Analys och slutsatser Forskningsrapporter, analyser och spridning av dessa Det är regeringens mening att både vad gäller publikationer och seminarier har Sieps uppnått goda resultat. Vidare har myndigheten fram- gångsrikt etablerat olika kanaler för spridning av studier och rapporter. Det är positivt att det publicerades ett större antal artiklar där Sieps omnämns i jämförelse . På grundval av utvärderingarna kan regeringen konstatera att myndigheten har lyckats i sin ambition att tillhandahålla god kompetens- utveckling i ämnen som rör Europeiska unionen. Myndigheten har även varit lyhörd för mål- gruppernas behov och styrt över utbudet från allmänna och öppna kurser till beställda kurser vilket är positivt. Regeringens övergripande bedömning är att Sieps framgångsrikt har genomfört de uppgifter som anges i instruktionen för myndigheten. 12.2.3 Resultat avseende EU-information Utöver Sieps verksamhet har medel avsatts i enlighet med förordningen (2012:409) om stats- bidrag för verksamhet som belyser EU:s framtidsfrågor för att ge stöd till olika aktörer i syfte att stimulera ett mångsidigt offentligt samtal kring EU:s framtidsfrågor. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) har haft regeringens uppdrag att bereda och besluta om mottagare för detta stöd. Medlen har tilldelats tankesmedjor och intresseorganisa- tioner för projekt om EU:s framtida utmaningar i frågor som rör EU-stadgan och dess tillämp- ning, tillväxt, arbetslöshet och jämställdhet inom EU, klimatfrågor samt EU-samarbetets omfatt- ning . Under avsattes medel även till att informera om hur rekryteringen via uttagningsprov till EU:s institutioner går till. Uppdraget har genomförts av Universitets- och högskolerådet (UHR). Medel har även avsatts för att finansiera gemensamma aktiviteter med Europeiska kommissionen och Europaparla- mentet inom ramen för ett informations- samarbete under namnet förvaltningspartner- skapet. Kommissionen har fattat beslut om att ersätta samarbetet inom förvaltningspartner- skapet med ett samarbete inom ramen för ett så kallat strategiskt partnerskap med kommissonen med samma syfte. 12.2.4 Analys och slutsatser Vad gäller statsbidraget för verksamhet som belyser EU:s framtidsfrågor anser regeringen att uppdraget framgångsrikt genomförts av MUCF. Det är positivt att medel fördelats till såväl tankesmedjor som intresseorganisationer. Rege- ringen kan konstatera att alla fyra policyområden som omnämns i förordningen – vägar till ökad tillväxt, demokrati och medborgarinflytande, unionens globala roll samt reformer av EU:s arbetssätt – är representerade bland de beviljade projekten. UHR:s insatser för att informera om möj- ligheterna för svenska medborgare att få anställning i EU:s institutioner har genomförts väl. Eftersom insatserna främst är inriktade på studerande och därmed personer som ännu är verksamma vid universitet och högskolor kan effekterna utläsas först på . Även när det gäller insatserna inom förvalt- ningspartnerskapet bedömer regeringen att insatserna genomförts på ett tillfredsställande sätt av såväl MUCF som UHR. När det gäller de olika insatserna avseende kommunikation i EU-frågor gör regeringen den samlade bedömningen att dessa har bidragit till att kunskaps- och medvetandenivån kring EU- samarbetet har ökat i samhället. för europapolitiska studier (Sieps) spelar en viktig roll genom sina forsk- ningsbaserade analyser och seminarieverksam- heten. EU-frågorna är viktiga och ofta komplexa och påverkar det svenska samhället. enligt regeringens bedömning ett fortsatt behov för de initierade analyser och policyförslag som Sieps kan bidra med. Sieps bör i det arbetet lägga vikt vid att även ha en hög målsättning när det gäller att nå ut till målgrupperna, bl.a. genom bred spridning av publikationerna, seminarier och andra medel för att sprida forsknings- resultaten. Sieps kommer att även tillhandahålla utbildningar om EU som riktar sig till tjänstemän och förtroendevalda i offentlig verksamhet. Det finns enligt regeringens bedöm- ning ett fortsatt behov av att utveckla en god kunskapsbas om EU på nationell, regional och lokal nivå. Det kan även bidra till att det kan föras ett mångfasetterat offentligt samtal kring EU-samarbetet. De anställda inom EU:s institutioner rekryteras från alla EU:s medlemsländer. Även om de i sitt arbete verkar inom sin organisation och inom dess ramar bär de med sig erfarenheter och värderingar från sina hemländer. Det är i ljuset av detta viktigt att det även finns ett svenskt och ett nordiskt perspektiv med i de berednings- processer som pågår inom Europeiska kommis- sionen, rådssekretariatet och andra EU- institutioner. Regeringen avser därför även avsätta medel från anslaget för att främja att svenska medborgare får anställning inom EU:s institutioner. Vidare kommer regeringen även att samarbeta med Europeiska kommissionen respektive kring informa- tionsinsatser i om EU-samarbetet inom ramen för det strategiska partnerskapet. 12.4.19:1 för europapolitiska studier samt EU- information P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Tabell 12.1 Anslagsutveckling 9:1 för europapolitiska studier samt EU-information 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 17 599 tkr prisnivå.