prop · H3031d10 · 2015-09-21 00:00:00 — Regeringen avser att avsätta 2016–2019 för satsning på sommarlovsstöd. För detta ändamål ökas detta anslag med . Anslaget föreslås därutöver minska med för angelägna reformer inom andra områden. Sammantaget innebär regeringens förslag att anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. ökas med jämfört med . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 7.28 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvi- sas under anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till . 7.11.84:8 Ersättning för vanvård i den sociala barn- och ungdomsvården Tabell 7.29 Anslagsutveckling 4:8 Ersättning för vanvård i den sociala barn- och ungdomsvården 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för att finansiera utgifter för ersättning enligt lagen (2012:663) om ersätt- ning på grund av övergrepp eller försummelser i samhällsvården av barn och unga i vissa fall. Anslaget får även användas för utgifter för resor, ersättning till vittnen för förlorad inkomst samt utgifter för psykologiskt stöd i anslutning till prövning av sökandes rätt till ersättning. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Enligt lagen (2012:663) om ersättning på grund av övergrepp eller försummelser i samhällsvår- den av barn och unga i vissa fall har personer som utsatts för övergrepp eller försummelser av allvarlig art i samband med att de varit omhän- dertagna för samhällsvård till och med rätt till ersättning. Ersättning lämnas med schablonbelopp om . handlägger och beslutar i er- sättningsfrågorna efter det att ansökan lämnats till nämnden. Myndighetens uppdrag är tidsbegränsat, ansökningstiden gick ut . Initialt var bedömningen att myndigheten skulle hantera samtliga ansökningar senast . Mot bakgrund av att det under ansökningstidens sista månad inkom betydligt fler ansökningar än beräknat, är det nödvändigt att förlänga Er- sättningsnämndens verksamhet till . Av samma skäl som nämns ovan så finns det behov av att en del ersättning enligt lagen (2012:663) om ersättning på grund av övergrepp eller försummelser i samhällsvården av barn och unga i vissa fall betalas ut . Regeringen bedömer att efterfrågan på anslaget kommer uppgå till . Finansieringen av detta sker genom en tillfällig minskning med av anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. och med av anslaget 4:2 Vissa statsbidrag inom funktionshinders- området. Detta anslag har tillfälligt ökats med –2015. Dessa medel återförs så att anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken ökas med . Tabell 7.30 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 4:8 Ersättning för vanvård i den sociala barn- och ungdomsvården Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvi- sas under anslaget 4:8 Ersättning för vanvård i den sociala barn- och ungdomsvården . Tabell 7.31 Anslagsutveckling 4:9 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. som bildades ska, enligt lagen (2012:663) om ersättning på grund av övergrepp eller försummelse i sam- hällsvården av barn och unga i vissa fall, hand- lägga och besluta i ersättningsfrågorna efter det att ansökan lämnats till nämnden. Myndighetens uppdrag är tidsbegränsat, ansökningstiden gick ut . Initialt var bedöm- ningen att myndigheten skulle hantera samtliga ansökningar senast . Mot bakgrund av att det under ansökningstidens sista månad inkom betydligt fler ansökningar än beräknat, är det nödvändigt att förlänga Ersättnings- nämndens verksamhet. Myndigheten kommer att upphöra . Verksamheten vid finansieras genom att av de som hämtats som finansiering från anslaget 4:7 Bidrag till socialt arbete m.m. ligger kvar på anslaget. Övriga medel återgår till de anslag som bidragit till finansieringen. Det innebär att anslaget 4:7 Bidrag till socialt arbete m.m. ökas med , att anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken ökas med och att detta anslag minskas med motsvarande belopp. Anslaget till Ersättningsnämnden pris- och löneuppräknas inte. Tabell 7.32 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 4:9 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 4:9 . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 7.11.10 4:10 Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd Tabell 7.33 Anslagsutveckling 4:10 Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 23 641 tkr prisnivå. 3Motsvarar 23 509 tkr prisnivå. 4Motsvarar 23 508 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter för Myndigheten för familjerätt och föräldra- skapsstöd. Anslaget får även användas för utbetalning av statsbidrag till auktoriserade adoptionssammanslutningar och till de adopte- rades organisationer. I förordningen (2008:1239) finns bestämmelser om statsbidrag till auktoriserade adoptionssam- manslutningar och riksorganisationer för adop- terade. Regeringen aviserade ekonomiska vårproposition (2014/15:100) sin avsikt att i enlighet med den överföring av medel från respektive Folkhälsomyndig- heten till Myndigheten för internationella adoptionsfrågor som beslutat om (bet. 2014/15:SoU1, rskr. 2014/15:71) samla det statliga ansvaret för vissa familjefrågor hos Myndigheten för internationella adoptions- frågor. Regeringen har beslutat att Myndigheten för internationella adoptionsfrågor ska vara ansvarig myndighet för vissa familjerättsliga frågor inom , internationella adoptionsfrågor och föräldraskapsstöd från och med 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Myndigheten föreslås därmed byta namn till Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd. Förändringen innebär att det ansvar och de uppgifter som och Folkhälso- myndigheten haft inom ovanstående områden överförts till Myndigheten för internationella adoptionsfrågor. Till följd av det ökades detta anslag 2015 med . Anslaget 8:1 minskades med och anslaget 2:1 minskades med . föreslår regeringen att detta anslag ökas med ytterligare . Anslaget 8:1 minskas med ytterligare och att anslaget 2:1 Folkhälsomyndig- heten minskas med ytterligare . Sammantaget innebär det att detta anslag ökats med jämfört med . Tabell 7.34 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 4:10 Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Regeringen föreslår att anvi- sas under anslaget 4:10 Myndigheten för familje- rätt och föräldraskapsstöd . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Barnrättspolitiken omfattar frågor med utgångs- punkt i de mänskliga rättigheterna som ska till- försäkras målgruppen barn , enligt FN:s konvention om barnets rättigheter (barn- konventionen) och andra internationella över- enskommelser. Barnrättspolitiken syftar till att tillvarata och stärka barns, såväl flickors som pojkars, rättigheter med utgångspunkt i barn- konventionen. Tabell 8.1 Utgiftsutveckling inom Barnrättspolitik Barnrättspolitiken är sektorsövergripande. Detta innebär att barnets rättigheter och intres- sen ska genomsyra all politik liksom alla verk- samheter som berör barn. Inom området finns myndigheten som har till uppgift att företräda barnets rättigheter och intressen samt att bevaka och driva på genom- förandet av . 5:2 Insatser för att förverkliga konventionen om 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Målet för barnrättspolitiken är att barn och unga ska respekteras och ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande (se avsnitt 3.4). Målet grundar sig bl.a. på de åtagan- den som gjort genom att ratificera barn- konventionen och syftar till att främja och skydda barnets rättigheter och intressen i sam- hället. Målet innebär att varje flicka och pojke ska få sina rättigheter tillgodosedda. 8.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Bedömningsgrunderna för barnrättspolitiken ska kopplas dels till innehållet i politikens målsätt- ning och dels till de områden och åtgärder som har varit särskilt angelägna enligt regeringen (prop. 2014/15:1). –Strategiskt angreppssätt på nationell, regional, lokal samt EU- och övrig internationell nivå för att tillförsäkra barn deras rättigheter. –Uppmärksamma barns och ungas egna åsikter, fortsätta lyssna på barn själva. –Skydd av barn mot exploatering, våld och övergrepp. –Stöd och skydd för ekonomiskt och socialt utsatta barn. Regeringens mål för barnrättspolitiken har inom ramen för uppföljningssystemet Max18 brutits ned i sex områden: ekonomi, hälsa, utbildning, trygghet, delaktighet samt stöd och skydd. har utvecklat det webbase- rade uppföljningssystemet Max18 som visar statistik och information som gör det möjligt att följa hur flickors och pojkars levnadsvillkor ut- vecklas och hur flickors och pojkars rättigheter tillgodoses i . En helhetsbild och en indikation på utveck- lingen av barns och ungas levnadsvillkor sker återkommande i en skrivelse till . En sådan redovisning lämnades till i skrivelsen Åtgärder för att stärka barnets rättigheter och uppväxtvillkor i (skr. 2013/14:91). Av skrivelsen framgår att de flesta barn i växer upp under förhållandevis goda förhållanden men att det finns grupper av barn som inte får sina rättigheter tillgodosedda i lika hög utsträckning än andra. En mer detaljerad redovisning av barns och ungas levnadsvillkor inom områden som eko- nomisk utsatthet, stöd och skydd presenteras i senare avsnitt. Nedan presenteras en redovisning av de mest centrala åtgärderna som regeringen har vidtagit för att främja barnets rättigheter på internatio- nell, nationell, regional och lokal nivå. Ett tydligt barnrättsperspektiv ska genomsyra det sektorsövergripande arbetet med att genomföra regeringens barnrättspolitik. För det krävs ett systematiskt och strategiskt arbete. Utgångspunkten för ett sådant arbete är den av godkända Strategin för att stärka bar- nets rättigheter i (prop. 2009/10:232, bet. 2010/11:SoU3, rskr. 2010/11:35). Strategin är ett verktyg för staten, kommuner och landsting i arbetet med att förverkliga barnets rättigheter. Ett strategiskt angreppssätt ska också prägla arbetet med barnets rättigheter inom EU och på övrig internationell nivå. Den 19 till genomfördes ett högnivåmöte i () med anledning av 25-års- jubileum. Regeringen medverkade med en dele- gation. Regeringen och Permanent mission of bjöd också in till ett sidoevenemang, Stop Violence Against Children, i samarbete med , , , SOS Barnbyar, och World vision. FN:s generalförsam- ling beslutade bl.a. om en reso- lution om barnets rättigheter (A/RES/69/157). Resolutionen behandlar bl.a. genomförandet av och dess tilläggsprotokoll, frågan om att främja och skydda barnets rättig- heter och diskriminering av barn. Vidare be- handlades vilka framsteg som gjorts och vilka utmaningar som finns i arbetet med att skydda barn från diskriminering och att överkomma ojämlikheter. GA beslutade genom resolutionen om en FN-studie om frihetsberövade barn. beslutade GA även om en reso- lution om att skydda barn mot mobbning (A/RES/69/158). har kom- municerat svar till för barnets rättigheter (barnrättskommittén) angående kommitténs frågor (s.k. list of issues) om insat- ser och åtgärder för att genomföra barnets rät- tigheter med anledning av femte perio- diska rapport till barnrättskommittén om genomförandet av barnets rättigheter 2007– 2012. Med utgångspunkt i de svar som lämnat höll barnrättskommittén en dialog med den svenska delegationen . publicerade barnrättskommittén sina sam- manfattande kommentarer (CRC/C/SWE/ CO/5). De rekommendationer som kommittén lämnar är inte juridiskt bindande, men har betydelse som vägledning för arbete med konventionen. Ett exempel på svenska insatser inom EU på barnrättsområdet är de rådsslutsatser om främ- jande och skydd av barnets rättigheter som har presenterats av det italienska ordförandeskapet och förhandlats samt antagits . I rådslutsatserna betonas exempelvis barnets ställ- ning som rättighetsinnehavare, principen om barnets bästa och barnets rätt att höras. välkomnade rådslutsatserna, då de bedömdes kunna bidra till ett strategiskt arbete med att stärka barnets rättigheter inom EU i linje med regeringens barnrättspolitiska inriktning. Prioriterade områden i strategi för barnets rättigheter 2012–2015 är att främja barn- vänliga system och tjänster, motverka alla former av våld mot barn, garantera rättigheter för barn i utsatta situationer och att främja barns och ungas delaktighet. har antagit re- kommendationer och så kallade guidelines inom en rad områden. Dessa omfattar bland annat , , Recommendation on 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Friendly to Children and Fami- lies, Recommendation on Strategies for the Protection of Children from Violence och Recommendation on Participation of Children and under the age of 18. beslutade minis- terkommitté om att tillsätta en expertkommitté om barnets rättigheter (DECS-ENF). har till uppgift att rapportera om genomförandet av ovan nämnda strategi samt att ta fram ett utkast till ny strategi –2019. Strategiskt arbete på nationell, regional och lokal nivå Regeringen aviserade i regeringsför- klaringen att ett arbete ska påbörjas med att göra till svensk lag. Den 19 feb- ruari 2015 beslutade regeringen om tilläggs- direktiv (dir. 2015:17) till Barnrättighetsutred- ningen (S 2013:08) om att lämna förslag till en lag om inkorporering av . I tilläggsuppdraget ingår att belysa vilka principer som kan bli aktuella vid en eventuell konflikt mellan bestämmelser och svensk lagstiftning, samt hur bestämmelser kan få genomslag vid en sådan konflikt. Utredaren ska också belysa vilken väg- ledning som kan behövas för uttolkning av kon- ventionen. Vidare har utredaren i uppdrag att lyfta fram vilka åtgärder i övrigt som kan behöva vidtas vid en inkorporering av barnkonven- tionen. Tilläggsuppdraget innebar en förlängning av uppdraget som i sin helhet ska redovisas . Ökad kunskap om barns rättigheter Ett tydligt barnrättsperspektiv ska genomsyra det sektorsövergripande arbetet med att genomföra regeringens barnrättspolitik och strategin för att stärka barnets rättigheter är ett verktyg för staten, kommuner och landsting i arbetet med att förverkliga barnets rättigheter. har därför – 2014 haft regeringens uppdrag att sprida och kommunicera strategin för att stärka barnets rättigheter, Pejling och dialog (dnr S2011/08293/FST). Uppdraget i sin helhet syftade bl.a. till att sprida kunskap om strategin som ett verktyg att säkerställa och stärka barnets rättig- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 heter i berörda verksamheter, att driva på arbetet i dialog med kommuner, landsting och statliga myndigheter. Vidare syftade uppdraget till att skapa möjligheter till erfarenhetsutbyte för kommuner, landsting och statliga myndigheter och att erbjuda stöd till dessa. I uppdraget ingick att sprida goda exempel på arbetssätt och meto- der för att omsätta barnets rättigheter i prakti- ken. Grundläggande i de 50 s.k. pejlingarna av kommuner och landsting som Barnombuds- mannen genomfört inom ramen för uppdraget har varit att lyssna på barn och unga och deras erfarenheter av samhällets stöd inom det område som ska pejlas i den aktuella kommunen, lands- tinget eller myndigheten. I pejlingarna har Barn- ombudsmannen mött totalt 268 barn och unga som sedan har fått möjlighet att på olika sätt framföra sina synpunkter och förslag till beslutsfattare. Pejlingarna har tydliggjort hur barn och unga upplever att verksamheten funge- rar i praktiken och vad som kan bli bättre. konstaterar i sin rapport att de 50 pejlingarna har resulterat i att besluts- fattare generellt sett blivit mer medvetna om värdet av att lyssna på barn och de har på olika sätt sett till att öka barnrättsperspektivet i sina verksamheter. Enligt rapporten har insatserna resulterat i att beslutsfattare på olika sätt har tagit till sig den nationella strategin och dess innehåll. Andelen som känner till den nationella strategin och vet vad den innehåller har ökat mellan . kände 17 pro- cent av beslutsfattare på nivå till strategin, 2014 hade andelen ökat till . uppger att det är en något högre andel av dem som har pejlats som känner till nationella strategin och vet vad den innehål- ler. Verksamheterna efterlyser dock mer stöd bl.a. i hur barnets rättigheter kan omsättas i praktiken, i att samtala med barn och unga och i uppföljning av arbetet med barnets rättigheter. Barns rättigheter på regional och lokal nivå Kommuner och landsting spelar en viktig roll för att tillgodose barnets rättigheter. i fick därför regering- ens uppdrag att i samverkan med övriga länssty- relser, i samråd med samt i dialog med Kommuner och Landsting (SKL) bl. a. lämna förslag på hur länsstyrelserna skulle kunna utgöra en regional stödstruktur för att barnets rättigheter ska kunna tillgodoses på lokal och regional nivå. föreslår i sin rap- port hur sådana regionala stödstrukturer skulle kunna utformas. fick Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor och Barnombudsman- nen regeringens uppdrag att –2016 stärka och sprida kunskap bland be- slutsfattare och yrkesverksamma på kommun- och landstingsnivå om vad ett barnrätts- och ungdomsperspektiv innebär i såväl teori som praktik och hur man på ett meningsfullt sätt kan föra dialog med flickor och pojkar, unga kvinnor och unga män (dnr U2014/03843/UC). En slutrapport ska lämnas till (Utbildningsdeparte- mentet). Regeringen är angelägen om att vara uppmärk- sam på nya företeelser som kan påverka barnets livsvillkor negativt för att vid behov bemöta dem med effektiva åtgärder. Det krävs därför en stän- dig dialog inte bara med myndigheter, kommu- ner och landsting, utan också med det civila samhället och inte minst med barn och unga. Regeringen har därför bland annat i samband med dialogen med barnrättskommittén haft dialoger med barnrättsorganisationer. Regeringen har även fört dialog med SKL . Bättre kunskap om hur flickor och pojkar får sina rättigheter tillgodosedda De rättigheter som barn har enligt barnkon- ventionen omfattar alla barn utan åtskillnad eller diskriminering. har vidareutvecklat det webbaserade uppfölj- ningssystemet Max18 för att underlätta uppfölj- ning och dialog på lokal, regional och nationell nivå. Av 18 framgår skillnader mellan flickor och pojkar inom barnrättsligt viktiga områden. Skolresultat är ett sådant område. Flickor preste- rar i genomsnitt bättre än pojkar i skolan. De får bättre betyg och uppnår bättre resultat på na- prov i skolan som mäter kunskapsnivån inom olika områden. Ett annat område där skillnader mellan pojkar och flickor är tydliga är psykisk ohälsa. rapporterar oftare än pojkar psykiska och psyko- somatiska besvär och skattar även i lägre grad sin egen hälsa som god. Flickor vårdas i högre grad än pojkar för självförvållade skador, medan poj- kar är överrepresenterade i självmordsstatistiken. Se avsnitt 5.4. Uppmärksamma barns och ungas egna åsikter samt fortsätta lyssna på barn själva Regeringen har gett flera uppdrag till relevanta myndigheter i syfte att ta fram och sprida meto- der för delaktighet och ökat inflytande för barn. lyssnade regeringen till barn och unga med erfarenhet av psykisk ohälsa vid mö- ten som genomförde inom ramen för sin årsrapportering . Mot bak- grund av vad barn och unga framförde och fick Inspek- tionen för vård och omsorg () i uppdrag att bli tillgänglig för barn i psykiatrisk tvångsvård. Det har bl.a. blivit obligatoriskt för att prata med barn och unga under myndighetens inspektioner. fick i uppdrag att utvärdera skillnader i tvångsåtgärder riktade mot flickor och pojkar samt att ta fram information riktad till barn och unga om deras rättigheter när de vårdas inom psykiatrin. konstate- rade att det av olika skäl är svårt att dra säkra och generaliserbara slutsatser om varför flickor är överrepresenterade när det gäller vidtagna tvångsåtgärder. Myndigheten ger emellertid olika förslag på hur denna fråga kan undersökas vidare. Myndigheten har också utformat infor- mationsmaterial till barn och unga som tvångs- vårdas om deras rättigheter. Kränkande behandling och trakasserier i skolan har – 2014 mött och lyssnat på 51 flickor och 38 poj- kar i åldrarna 7–20 som har erfarenhet av kränk- ande behandling och/eller trakasserier i skolan. Mötena har skett inom ramen för regeringsupp- draget att inhämta barns och ungas åsikter och erfarenheter av kränkande behandling och tra- kasserier (dnr S2014/00395/FST), Pejling och dialog och tematiska arbete som presenterades i den årsrapport som överlämnades till regeringen . I årsrapporten, Välkommen till verkligheten, presenteras flickors och pojkars 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 erfarenheter och upplevelser av det stöd som finns att få när barn utsätts för kränkningar och trakasserier i skolan. Här framgår bland annat att rutiner och riktlinjer om hur huvudmännen ska utreda och arbeta med kränkningar och trakasserier är otydliga och att barn inte alltid känner till vilka myndigheter de kan vända sig till för att anmäla sådana händelser. har bidragit med ökad kunskap om barns egna perspektiv på skolors och huvudmäns förebyggande arbete mot mobbning. har inom ramen för ett regeringsuppdrag (dnr S2013/03876/FST) även träffat barn och unga med erfarenhet av familje- hemsplacering. Arbetet utgör en del av ett gemensamt uppdrag med som syftar till att ta fram en modell för att lyssna på barn i familjehem. Resultaten från träffarna med barn och unga har sammanställts i en rapport som delredovisades . Rapporten har legat till grund för framtagandet av modeller som ska pilottestas av . Uppdraget ska slutredovisas i sin helhet . redovisade regeringsuppdraget att vidareutveckla metoder för att långsiktigt och inom sina prioriterade områden lyssna på barn med olika typer av funktionsnedsättning och specifikt barn med kommunikationssvårigheter. Resultatet av den undersökning genomfört visar att metoderna för delaktighet som finns inte fullt ut är anpassade för dessa grupper av barn. Stöd och skydd för barn i ekonomisk utsatthet har den disponibla in- komsten i reala termer ökat för samtliga barn- hushållstyper. har andelen barnhushåll som fått det sämre i relativa termer ökat något . uppföljnings- system för barnrättspolitiken Max18 presenterar ett antal olika mått på ekonomisk utsatthet som tillsammans ger en bild av barns ekonomiska situation. Två av måtten presenteras här. Indi- katorn låg inkomststandard visar hur stor andel barn som lever i hushåll där inkomsterna inte räcker till för att betala boende och de mest nöd- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Indikatorn eko- nomiskt utsatta familjer definieras som de hus- håll med en disponibel inkomst per konsum- tionsenhet som är lägre än av median- inkomsten för samtliga hushåll.