prop · H3031d17 · 2015-09-21 00:00:00 — Andelen med en studieskuld på uppgick till , vilket är högre jämfört med föregående årsskifte. Skuldsättningen har ökat något för samtliga utbildningsnivåer jämfört med föregående årsskifte. Att skuldbeloppen ökar beror främst på att höjningarna av studiemedlens lånedel 2010 och 2011 börjar synas på skuldsättningen. 3.4.8Låntagare och den totala skulden Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer som används för att mäta god effekt på samhällsekonomin är: –total studieskuld, varav andel osäkra fordringar, –andel inbetalt årsbelopp för bosatta utomlands jämfört med bosatta i , –antal personer som har beviljats nedsättning av det belopp som ska betalas tillbaka och totalt värde på nedsättningen, –antal beviljade avskrivningsärenden fördelat på skäl och totalt avskrivet belopp, –antal personer där krav på återbetalning av studiestöd har överförts till och den ackumulerade fordran hos myndigheten, och –total fordran på utomlands bosatta återbetalare, varav andel osäkra fordringar. Det totala antalet låntagare i de tre återbetalningssystemen uppgick till knappt 1,5 miljoner vid utgången av 2014. Antalet låntagare ökade med 19 000 . Antalet låntagare med lån i två eller i vissa fall tre olika återbetalningssystem uppgick till ca 121 900 personer. I takt med att låntagare slutbetalar sina skulder i de äldre återbetalningssystemen minskar antalet låntagare med mer än minskade antalet låntagare med mer än ett lån med 16 200 personer. Återbetalningen av studielån ökade något . Jämfört med 2013 betalades det in ca mer till CSN. Totalt betalades inklusive räntor och avgifter in. Av de årsbelopp som debiterades 2014 betalades in när det gäller låntagare bosatta i . Denna andel har varit stabil . Motsvarande andel för låntagare bosatta utomlands var , vilket är en minskning med jämfört med . Tabell 3.12 Inbetalt belopp under det första betalningsåret Andel av belopp efter nedsättningar (%) 1 CSN har använt en ny utsökningsmetod och därför har nya utsökningar gjorts . Den totala studieskulden när det gäller studielån ökade . Ökningen beror på att antalet personer med annuitetslån stiger , vilket ger effekter på den totala studieskulden. gäller budgetlagens (2011:203) bestämmelser om statlig utlåning för all nyutlåning av studielån (se avsnittet Kort beskrivning av lånesystemet). Det innebär att medel för förväntade förluster ska beräknas och belasta anslag när utlåning sker. avsattes anslagsmedel motsvarande av utlånade medel till kreditreserven. Medel för förluster på utlåning (stocken) tillförs kreditreserven genom att belasta anslag det år då förlusten är konstaterad. Av den totala studieskulden har CSN bedömt att , eller , utgörs av osäkra fordringar som riskerar att skrivas av. Andelen osäkra fordringar är oförändrad jämfört med . Vidare har CSN, i likhet med föregående år, bedömt att av den totala utestående fordran på i fråga om återkrav av studiestöd är osäkra fordringar. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Diagram 3.16 Osäkra fordringar, fördelat på lånetyp och återkrav, 2011–2014 Antalet låntagare som CSN saknade adresser till uppgick vid slutet av 2014 till ca 17 800, vilket motsvarar av samtliga låntagare. Det är en antalsmässig minskning jämfört med , men andelen är densamma som . Den totala utestående fordran för dessa låntagare uppgick till , en minskning jämfört med föregående årsskifte. En person kan ansöka om att få det belopp som han eller hon ska betala tillbaka nedsatt. Det finns tre huvudsakliga skäl till att en återbetalare får nedsatt årsbelopp: nedsättning på grund av låg inkomst, nedsättning på grund av studier och nedsättning med hänsyn till synnerliga skäl. fick 160 000 personer beslut om nedsättning, vilket är 5 000 fler än Värdet av nedsättningarna är kronor, vilket är en ökning med Avskrivning av lån kan ske främst på grund av åldersregler, dödsfall, behörighetsgivande studier, sjukdom eller synnerliga skäl. Dessutom skriver CSN av skulder som är eller lägre, vilket redovisas som små belopp i diagram 3.17 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Diagram 3.17 Antal beviljade avskrivningsärenden fördelat på skäl, 2012–2014 fick ca 50 000 låntagare sina skulder helt eller delvis avskrivna, vilket är en minskning med 3 000 personer jämfört med . Det totala avskrivna beloppet var , vilket var en ökning med jämfört med föregående år. Återbetalare med krav hos hade ca 91 500 personer, kvinnor och män, krav på återbetalning av studiestöd som överförts till . Det är en ökning med 2 600 personer jämfört med . Den ackumulerade fordran hos som avser studiestöd uppgick vid Andelen av alla återbetalningsskyldiga låntagare som har en skuld hos har varit på ungefär samma nivå och uppgick . Ungefär 67 800 återbetalare, kvinnor och män, var bosatta utomlands, vilket är en ökning med ca 3 300 låntagare jämfört med . Den totala fordran hänförlig till de tre återbetalningssystemen när det gäller utlandsbosatta återbetalare uppgick vid slutet av 2014 till , vilket är en ökning jämfört med . är det lånetypen annuitetslån som står för den största delen, , av de utlandsbosattas skulder. Av den totala fordran när det gäller utlandsbosatta återbetalare avser , eller , osäkra fordringar. CSN har skickat 13 700 ärenden som rör utlandsbosatta till inkassoföretag, vilket är en ökning med knappt 500 ärenden jämfört med . Totalt har inbetalats i de ärenden som CSN har skickat till inkasso i utlandsärenden, vilket är en ökning jämfört med . CSN:s verksamhet finansieras i huvudsak via förvaltningsanslag och med inbetalda administrativa avgifter. Förvaltningsutgifterna uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med . Av intäkterna, som totalt uppgick till ca , bestod av anslag (284,) och av avgifter (534,). Resterande intäkter bestod av finansiella intäkter och intäkter av bidrag. Inbetalda avgifter bestod främst av påminnelseavgifter, expeditionsavgifter och uppläggningsavgifter. CSN har gjort vissa ändringar i sitt sätt att mäta måluppfyllelse inom områdena studiehjälp, studiemedel, RG-bidrag m.m. Jämförelser avseende bl.a. handläggningstider ska således göras med försiktighet. Handläggningstiderna bedöms dock överlag vara desamma som . När det gäller handläggningstiden för ärenden som avser studiehjälp har den förkortats för ärenden som avser studier i och för studier utomlands. Handläggningstiden för studiemedel avseende studier utomlands har även den förkortats och . För ärenden om studiemedel för studier i så kan en mindre försämring ses (+en dag). Även handläggningstiden för Rg-bidrag har försämrats något (). 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 3.13 CSN:s genomsnittliga handläggningstider1 1Jämförbara uppgifter saknas på grund av tidigare problem med att mäta genomsnittlig handläggningstid för ärendeslaget. 2I infördes den s.k. Lärlingsersättningen. Antalet kunder som ville komma i kontakt med CSN per telefon, och som valt personlig service, är i princip oförändrat jämfört med . Den genomsnittliga väntetiden i telefonkö förlängdes med och . har antalet besök på CSN:s webbplats och Mina sidor fortsatt att öka i förhållande till nivå. Tabell 3.14 Nyckeltal för CSN:s service och information 2012–2014 Antal besök på webbplats Antal besök på mina sidor CSN har fortsatt sitt arbete med att förbättra kvaliteten i ärendehanteringen. När det gäller uppföljningen av kvaliteten har vissa förändringar gjorts, varför jämförelse ska göras med försiktighet. Givet detta visar resultaten av CSN:s kvalitetsgranskningar att kvaliteten generellt är på en hög nivå men har försämrats vad gäller handläggning av studiemedel (av de granskade besluten var korrekta) och beträffande Rg-bidrag (korrekta beslut). Kvaliteten är dock fortsatt hög när det gäller verksamhetsområdena studiehjälp, lärlingsersättning och återbetalning, där av de granskade besluten bedömdes korrekta utifrån gällande lagstiftning. Felaktiga utbetalningar och bidragsbrott Målet med CSN:s arbete mot felaktiga utbetalningar och bidragsbrott är att CSN ska motverka bidragsbrott och säkerställa att utbetalningar från studiestödssystemet endast görs till den som är berättigad till stöd. Det är inte möjligt för CSN att helt förhindra felaktiga utbetalningar. Studiehjälp betalas ut i efterskott, men myndigheten är beroende av att skolornas rapportering är korrekt för att de studerande ska få de stöd som de har rätt till. Studiemedel betalas ut i förskott, men de studerande är skyldiga att anmäla ändringar som kan påverka rätten till studiemedel eller studiemedlens storlek. Att de studerande får det stöd som de har rätt till bygger därmed på att de uppgifter som CSN får är korrekta. CSN arbetar för att det ska bli rätt från början genom att förenkla myndighetens regler, rutiner och arbetssätt. Myndigheten arbetar även med kontroller före, under och efter utbetalning för att säkerställa att rätt belopp betalas ut. CSN samverkar också med skolor och andra myndigheter, exempelvis och . har CSN beslutat att kräva tillbaka i felaktigt utbetalt studiestöd, vilket utgör av det totala utbetalda beloppet för studiehjälp, Rg-bidrag, lärlingsersättning och studiemedel. Det är en ökning jämfört med . har totalt 159 personer anmälts för misstänkt bidragsbrott. Det är en ökning med 76 personer jämfört med . CSN har fortsatt med efterkontroller av personer med studiemedel för studier utomlands för att hitta dem som gör sig skyldiga till medvetna, stödrelaterade brottsliga gärningar. CSN har även genomfört åtgärder för att förbereda de nya studiekontroller som infördes för dem som söker studiemedel för utlandsstudier. Dessa kontroller syftar till att minska risker och förebygga bidragsbrott och felaktiga utbetalningar av studiemedel. CSN har även etablerat kontakter med ett urval av skolor och säkerställt att myndigheten får de uppgifter som behövs. Myndigheten har vidare initierat åtgärder för att förändra organisationen och arbetssättet för att motverka misstänkta bidragsbrott. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 geringar av utbetalt studiestöd och de åtgärder som CSN har vidtagit tyder på att en högre andel av utbetalningarna görs till den som har rätt till studiestöd. Utgifterna för verksamheten vid () uppgick till ca . ÖKS hanterade drygt 5 300 ärenden, en ökning med ca 100 ärenden jämfört med föregående år. avgjordes av alla ärenden och . Samtliga ärenden avgjordes . Nämnden biföll av det totala antalet inkomna ärenden. Tillgängligheten hos nämnden har varit god. nås per telefon under hela arbetsdagen och några svårigheter för allmänheten att komma i kontakt med nämnden har inte framkommit. Under avsnittet görs en sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen inom utgiftsområdet mot bakgrund av de indikatorer som har redovisats i avsnitt 3.4. aste åren är också faktorer som bidragit till ökningen. Den högre bidragsnivån inom studiemedlen syftar till att rekrytera studerande med kort utbildningsbakgrund till studier. Antalet studerande på grundskolenivå minskade med 400 studerande jämfört med föregående år. Eftersom antalet studiemedelstagare i princip var oförändrat minskade andelen studiemedelstagare med den högre bidragsnivån från . Antalet studerande på gymnasial nivå med den högre bidragsnivån har dock ökat med 4 500 studerande . Totalt sett har antalet studerande med den högre bidragsnivån ökat . Ökningen kan sannolikt delvis förklaras av satsningen på den högre bidragsnivån till vissa arbetslösa ungdomar . För studier som påbörjas får den högre bidragsnivån även lämnas inom ramen för satsningen på vissa arbetslösa ungdomar i åldern 20–för behörighetsgivande studier på grundskolenivå eller gymnasial nivå. har antalet ungdomar mer än fördubblats och den stora ökningen kan sannolikt till stor del förklaras av att satsningen nu fått ett större genomslag och i större utsträckning når den avsedda målgruppen. Antalet studerande med studiemedel på eftergymnasial nivå har aldrig varit högre, vilket bedöms bero på demografiska faktorer och det rådande arbetsmarknadsläget för ungdomar. till åldersstrukturen har andelen studiemedelstagare 3.5.1Studiestödets rekryterande effekt minskat. Studiestödet ska verka rekryterande till studier och bidra till ett högt deltagande i utbildning. Antalet studerande med studiehjälp har fortsatt att minska, vilket kan förklaras av minskande ungdomskullar. Antalet vuxna studerande med studiemedel på grundskolenivå har i stort sett varit oförändrat . Antalet vuxna studerande med studiemedel på gymnasial nivå ökade dock. Ökningen kan delvis förklaras av att fler som saknar fullständig gymnasieutbildning söker sig till utbildning. De som fick det högre bidraget för studerande som saknar gymnasiekompetens stod för halva ökningen av antalet studiemedelstagare på denna nivå. En ökad invandring och stora ungdomskullar som lämnat gymnasieskolan under de sen- främst på att ungdomskullarna som lämnar gymnasieskolan har minskat , se diagram 3.18. är dock mer än hälften av studiemedelstagarna () . har i jämförelse med de flesta andra länder ett generöst system för finansiering av studier utomlands. Antalet utlandsstuderande med studiemedel var det högsta antalet . Det var också det som antalet ökade. Ökningen i antal beror sannolikt även här på att det har varit stora ungdomskullar som har lämnat gymnasieskolan . Antalet sökande per plats vid svenska utbildningar kan antagligen också förklara ökningen. Lånebenägenheten har minskat efter studiestödsreformen , men har ökat något 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Minskningen av lånebenägenheten kan bl.a. förklaras av att de studerande efter studiestödsreformen gör en mer rationell bedömning av kostnaderna för lånet. Detta beteende kan nu vara på väg att förändras. Tidigare studier av CSN visar bl.a. att andelen låntagare som 2009 svarade att de inte påverkades av att studielånet skulle betalas tillbaka var . Vid den senaste undersökningen 2013 hade denna andel ökat till . Likaså har andelen som svarat att de lånar mer än de egentligen behöver för sitt uppehälle ökat något. har lånebenägenheten ökat och 2014 var den . har det skett förändringar i åldersstrukturen på studiemedelstagarna. Andelen studerande som mer sällan tar lån har minskat, som andelen 25–, som oftare tar lån, har ökat. Studerande som är eller äldre har oftare än andra ekonomiskt stöd från partner eller arbetsinkomster. Män med studiemedel tar oftare lån jämfört med kvinnor, vilket har varit en trend som bestått . ökade antalet med tilläggslån och andelen studerande med tilläggslån. Ökningen beror dels på att antalet studerande har ökat, dels på att även deltidsstudier ger rätt till tilläggslån . Studiestödet är ett viktigt verktyg för att öka deltagande i och bredda rekryteringen till utbildning. Dessutom är studiestödet en betydelsefull faktor för att möjliggöra omställning i arbetslivet. Antalet studiestödstagare på samtliga utbildningsnivåer kan fortsatt anses vara på en hög nivå. Mot bakgrund av de indikatorer som redovisats är den samlade bedömningen att målet om studiestödets rekryterande effekt har uppfyllts. och därmed undanröja sociala hinder för utbildning. Resultaten visar att ett ökat antal studerande fick det extra tillägget, trots att det totala antalet studerande med studiehjälp minskade. Det är betydligt fler män än kvinnor som är mottagare av det extra tillägget. Detta kan förklaras av att många ensamkommande flyktingbarn är pojkar. Ökningen av det extra tillägget har varit tydligast för familjer med mycket låga inkomster. Denna utveckling fortsatte . Resultatet av en undersökning som CSN genomförde visar att gruppen med extra tillägg har genomgått andra förändringar . Det är nu oftare fråga om studerande barn i nyanlända familjer eller ensamkommande flyktingbarn, jämfört med tidigare då de studerande levde i hushåll med en ensamstående förälder. En hög andel är också födda i med utrikes födda föräldrar. Studiehjälpssystemet har varit föremål för översyn och studiehjälpsutredning har lämnat betänkandet Moderniserad studiehjälp (SOU 2013:52). Betänkandet har remitterats (U 2013/4160/SF) och bereds inom . Studiemedlens rekryterande kraft varierar mellan olika studerandegrupper. En grupp som ofta anger att de inte skulle ha påbörjat studier utan studiemedel är studerande med barn. Inom studiemedelssystemet finns tilläggsbidraget till studerande med barn som syftar till att hjälpa barn i ekonomiskt utsatta familjer och underlätta för föräldrar att studera. Antalet studerande som fick tilläggsbidrag ökade 2014 jämfört med . Detta beror främst på en ökning av andelen äldre studerande. Könsfördelningen bland dem som får tilläggsbidrag har bara förändrats marginellt under de år som tilläggsbidraget har funnits. var av dem som fick tilläggsbidrag kvinnor. 3.5.2Studiestödets utjämnande effekt Satsningen som innebär att arbetslösa Inom studiestödssystemet finns det flera olika stödformer som syftar till att utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen. Studiestödet ska verka selektivt rekryterande, dvs. studiestödet ska göra att individer från vissa grupper påbörjar studier som annars inte skulle ha gjort det. Studerande inom gymnasieskolan kan få ett extra tillägg som syftar till att öka möjligheterna för ungdomar i inkomstsvaga hushåll att studera ungdomar i åldern 20–kan få den högre bidragsnivån inom studiemedlen, har fungerat utjämnande ur ett jämställdhetsperspektiv. Andelen med den högre bidragsnivån inom ramen för satsningen var kvinnor och män . Den förhållandevis höga andelen män kan bero på att män oftare avbryter sina gymnasiestudier och på så sätt oftare har rätt till det högre bidraget, men det kan också bero på att könsfördelningen är jämnare bland yngre studerande med studiemedel än 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Totalt sett var det annars kvinnor och män som studerade med den högre bidragsnivån . Andelen kvinnor respektive män med den högre bidragsnivån varierar beroende på studienivå. På grundskolenivån var det kvinnor och män medan det på den gymnasiala nivån var kvinnor och män. Skillnaden kan delvis förklaras av inkomstskillnader och därmed behovet av studiestöd. Den s.k. (U 2011:07) har i sitt betänkande vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet (SOU 2013:20) visat att män som studerar på grundläggande nivå har högre inkomster från förvärvsarbete än kvinnor medan det omvända förhållandet råder på gymnasial nivå. Mot bakgrund av resultatet av de indikatorer som redovisats är bedömningen att målet om studiestödens utjämnande effekt har uppnåtts. 3.5.3Studiestödets effekt på samhällsekonomin Studiestödssystemet måste vara långsiktigt samhällsekonomiskt hållbart. Det är därför viktigt att de utbetalningar som görs från systemet är riktiga och att den del av studiestödet som består av lån återbetalas fullt ut. Utgångspunkten för samtliga återbetalningssystem är att låntagarna ska betala tillbaka sina skulder. Alltför hårda krav på återbetalning får dock inte avskräcka från studier och motverka studiemedlens rekryterande effekt. Därför finns vissa trygghetsregler inbyggda i samtliga lånesystem. Antalet låntagare som får nedsättning av sitt årsbelopp ökade 2014 jämfört med föregående år. CSN har i en tidigare studie visat att många som har rätt till nedsättning av årsbeloppet låter bli att ansöka om detta. Det är som betalar av på sina lån i den takt som betalningsplanen föreskriver. Det är dock problematiskt om låntagare drabbas av betalningsproblem som skulle kunna undvikas om låntagaren i stället hade ansökt om nedsättning. Värdet av det skuldbelopp som avskrevs ökade jämfört med . Den största delen av ökningen kan hänföras till återbetalningspliktiga studielån som togs 1989–2001. Även det avskrivna beloppet för annuitetslån ökade medan det fortsatt minskade för den äldsta lånetypen studiemedel. När det gäller annuitetslånen är de främsta orsakerna till avskrivning dödsfall och synnerliga skäl. har de beräknade osäkra fordringarna när det gäller den totala studieskulden och den utestående fordran i fråga om återkrav av studiestöd ökat något jämfört med föregående år. Ökningen beror främst på att antalet låntagare med annuitetslån har blivit fler. Lånetypen studielån som togs mellan 1989–2001 står fortfarande för majoriteten, , av de osäkra fordringarna. De beräknade osäkra fordringarna varierar mycket mellan lånetyperna. Andelen bedöms som högst för den äldsta lånetypen studiemedel och som lägst för annuitetslån, vilket också var ett mål när det lånet infördes . Efter en samlad bedömning utifrån de redovisade indikatorerna fungerar nuvarande lånesystem i stort sett bra och har därmed en god effekt på samhällsekonomin över tiden. Det finns dock fortfarande brister i systemet när det gäller de som är bosatta utomlands. Låntagare bosatta utomlands återbetalar sina lån i betydligt mindre omfattning än låntagare bosatta i . av den totala fordran för utlandsbosatta låntagare bedöms vidare som osäker av CSN. Tendensen att allt fler låntagare väljer att bosätta sig utomlands fortsätter. När återbetalningen inte sköts riskerar betydande belopp att skrivas av. För att även fortsättningsvis kunna tillhandahålla ett omfattande studiestöd till de studerande det viktigt att utlandsbosatta i större utsträckning än vad som sker betalar sina studieskulder. CSN bedriver ett omfattande arbete med att driva in obetalda studieskulder, bl.a. ökade inbetalningar efter inkassoåtgärder för utlandsbosatta låntagare jämfört med . Bedömningen är dock att insatserna måste effektiviseras och förstärkas. Regeringen har därför gett CSN i uppdrag att i form av en handlingsplan redovisa vilka åtgärder som vidtas och som myndigheten planerar att vidta för att effektivisera och väsentligt öka återbetalningen av obetalda studieskulder, främst från låntagare bosatta utomlands (U2015/2962/SF). Uppdraget ska redovisas . För att nå målen för studiestödet krävs en studiestödsadministration som är ändamålsenlig och effektiv. Som nämnts tidigare ska jämförelser med tidigare års måluppfyllelse göras med försiktighet på grund av förändrad uppföljning. Givet detta ter sig CSN:s resultat ha förbättrats inom vissa verksamhetsområden jämfört med . Myndigheten uppfyller majoriteten av målen i regleringsbrevet. Myndigheten bedöms både fungera väl och ha en effektiv och rättssäker ärendehantering samt servicenivåer som leder till att de studerande på ett korrekt och snabbt sätt får det stöd de har rätt till. har nått ett bra resultat när det gäller hanteringen av överklaganden. Myndigheten har handlagt ärendena effektivt och handläggningstiderna har varit mycket tillfredställande. Studiestödssystemet i syftar till att möjliggöra för människor att söka sig vidare till studier efter slutförd skolgång eller senare i livet återuppta studierna. Systemet är och ska förbli ett av världens mest omfattande. På så sätt bidrar systemet till att bygga vårt land starkare genom mer kunskap, mer kompetens och mer bildning. Investeringar i kunskap och kompetens Ett aktivt arbetssökande är vanligtvis en förutsättning för att individen ska hitta ett nytt jobb men ibland behövs därutöver insatser som stärker den enskildes jobbchanser, t.ex. genom utbildning, arbetspraktik och subventionerade anställningar. Utbildningsinsatser stärker individens chanser att få ett jobb och därigenom bidra till lägre arbetslöshet. Sådana insatser bidrar till att bryta passivitet genom att individen går från arbetslöshet till utbildning som individens kompetens och kunskaper utvecklas. Effekterna av utbildningsinsatserna kan variera mellan olika grupper av individer och beroende på insatsens syfte och utformning. Regeringen har inlett ett kunskapslyft för att ge fler möjlighet att ta del av utbildning som skapar vägar in i arbetslivet. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 stödet är centralt för . Studiestödet är en viktig förklaring till att är en kunskapsnation i framkant som konkurrerar genom kompetens på den globala marknaden.