prop · H20398 · 2015-04-15 00:00:00 — Tabell 1.2 Skatteutgifter och skattesanktioner uttryckt i procent av skatteintäkterna för respektive skatteslag m.m. Direkt skatt på arbete Indirekt skatt på arbete Kreditering på skattekonto* Indirekt skatt på arbete Notera: Beräkningarna bygger på prognoser . Skatteutgifter markerade med * anges som procent av de totala skatteintäkterna för samtliga skatteslag. Icke saldopåverkande skatteutgifter (skattefria transfereringar) ingår ej i sammanställningen. Procentandelarna i tabellen bör tolkas med viss försiktighet då redovisningen av skatteutgifterna av olika skäl inte är fullständig. Bl.a. är dataunderlaget i vissa fall bristfälligt. Tabellen ger dock en översiktlig helhetsbild av skatteutgifternas relativa betydelse. I tabell 1.2, rad 1–6 och 9–11, anges skatteutgifter och skattesanktioner i procent av skatteintäkterna för respektive skatteslag. Skattereduktioner och krediteringar på skattekonto, rad 7–8, ges i procent av de totala skatteintäkterna. Slutligen, på rad 12, redovisas samtliga skatteutgifter och skattesanktioner i procent av de totala skatteintäkterna. I tabell 1.2 är skatteutgifterna fördelade på de inkomsttitlar som används i den ekonomiska vårpropositionen. Posten ”direkt skatt på arbete” (rad 1) motsvarar posterna ”skatt på inkomst av tjänst” och ”skatt på inkomst av näringsverksamhet för enskilda näringsidkare m.fl.” i tabell 1.1 ovan. Posten ”skatt på företagsvinster” (rad 4) motsvarar posten ”skatt på inkomst av näringsverksamhet för aktiebolag m.fl.” i tabell 1.1. För de specifika utgiftsområdena uppgår samtliga skatteutgifter och skattesanktioner till av de totala skatteintäkterna. Motsvarande andel för de skattetekniskt motiverade utgifter och skattesanktioner summerar av de totala skatteintäkterna. Skatt på kapital har den högsta procentuella andelen skatteutgifter av samtliga skatteslag. Det är främst den relativt låga beskattningen av avkastning och kapitalvinst på eget hem och bostadsrätt som förklarar den höga andelen skatteutgifter av skatt på kapitalinkomster. I detta avsnitt anges vilka skatteutgifter som tillkommit sedan föregående år. Andra förändringar av större betydelse tas också upp. Därtill, i avsnitt 1.5.2, kommenteras de största skatteutgifterna inom respektive skatteslag. I årets skrivelse har några skatteutgifter tillkommit. infördes dels en skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el (J6), dels en ersättning för höga sjuklönekostnader i form av en kreditering på skattekonto (K4). I årets skrivelse redovisas också ytterligare en kreditering på skattekonto, stöd för yrkesintroduktionsanställning (K3), som infördes . För förväntas de totala Uppgifter om den samlade omfattningen bör dock, av skäl som anförts i avsnitt 1.4 ovan, tolkas med försiktighet. Den största skatteutgiften inom tjänsteinkomstbeskattningen är avdrag för resor till och från arbetet, som för beräknas uppgå till ca . Den största skatteutgiften inom kapitalinkomstbeskattningen är avkastning på eget hem. För bedöms skatteutgiften uppgå till . Indirekt skatt på förvärvsinkomster Bland de skatteutgifter som rör socialavgifter är nedsättningen av arbetsgivaravgifter för personer som vid årets ingång inte har fyllt den största. beräknas denna skatteutgift uppgå till . Den största skatteutgiften inom mervärdesskatteområdet uppstår genom den reducerade skattesatsen för livsmedel. beräknas denna skatteutgift uppgå till . Den största skatteutgiften inom punktskatteområdet är nedsatt energiskatt för elförbrukning i tillverkningsprocessen i industriell verksamhet, vilken uppgår till . En skattereduktion minskar den slutliga skatten genom avräkning mot statlig inkomstskatt, inkomstskatt, inkomst av näringsverksamhet, statlig fastighetsskatt och fastighetsavgift. Skattereduktionerna beräknas sammanlagt uppgå till . Den enskilt största skatteutgiften är skattereduktion för ROT- arbeten som beräknas uppgå till . Det finns stöd som efter beviljande tillgodoförs mottagaren genom kreditering på skattekontot. Den största skatteutgiften avser stöd för nystartsjobb vilken beräknas uppgå till . Den största enskilda skattesanktionen uppgår till och avser socialavgifter på icke förmånsgrundande ersättningar för arbete. De icke saldopåverkande skatteutgifter som redovisas här beräknas för uppgå till . Skatteutgifter och samhällsekonomisk effektivitet 2 Skatteutgifter och samhällsekonomisk effektivitet om enhetlig beskattning innebär att ingen hänsyn tas till de motiv som ligger bakom en skatteutgift. Det kan medföra att alla avvikelser, oavsett syfte, tolkas som samhällsekonomiskt ineffektiva skatteutgifter. En del skatteutgifter kan emellertid bidra till en förbättrad samhällsekonomisk effektivitet. I avsnitt 2.2 beskrivs vad som menas med begreppet samhällsekonomisk effektivitet. Vidare diskuteras möjligheterna att bedöma olika skatteutgifter utifrån deras bidrag till samhällsekonomisk effektivitet. Tidigare års redovisning av skatteutgifter har innehållit analyser av nedsättningen av socialavgifter för unga (2010), nedsättningar av koldioxidskatten (2010 och 2011), nedsättningar av energiskatten på drivmedel avsedda för vägtransporter (2013) samt nedsatt mervärdesskatt på restaurang- och cateringtjänster (2014). I årets skrivelse analyseras ingen enskild skatteutgift i förhållande till begreppet samhällsekonomisk effektivitet. kilar mellan konsument- och producentpriser, snedvrider resursallokeringen i samhället. Snedvridningen leder till en ineffektiv resursallokering – så kallade dödviktsförluster uppstår. En annan resursallokering skulle kunna leda till förbättrad samhällsekonomisk effektivitet. Det kan därför vara samhällsekonomiskt motiverat med avvikelser från enhetlig beskattning om de förbättrar effektiviteten och därmed välfärden i samhället. Enhetlig beskattning leder i dessa fall till en välfärdsförlust. En viktig fråga är således om en skatteutgift kan anses förbättra den samhällsekonomiska effektiviteten och därmed välfärden. Hur en skatteutgift påverkar välfärden är beroende på vilken värdegrund – t.ex. vilken vikt som läggs på fördelningen av tillgångar – bedömningen utgår från. En vanligt förekommande förenkling är att en åtgärd antas leda till ökad välfärd om vinsterna för dem som vinner på en regelförändring kan kompensera förlusterna för dem som förlorar på den. Vinnarna av en skatteutgift är typiskt de som agerar på den aktuella marknaden, tillhör målgruppen för åtgärden eller påverkas av den externa effekt som internaliseras. Förlorarna kan vara svåra att 2.2Samhällsekonomisk effektivitet identifiera då effekterna av en förändrad resurs- Samhällsekonomisk effektivitet innebär att samhällets resurser används på ett effektivt sätt för att skapa så hög välfärd i samhället som möjligt. Marknadsmisslyckanden, i form av exempelvis externa effekter – när en ekonomisk transaktion påverkar en tredje part – och skatte- allokering kan vara vitt spridda i ekonomin. Förutom den offentliga sektorn, som förlorar skatteintäkter, är de troliga förlorarna de som agerar på närliggande marknader, tillhör en likartad eller konkurrerande målgrupp eller bidrar till den externa effekten. Det demokratiska beslutssystemet måste värdera förändringen och anse att den nya fördelningen är acceptabel. Utifrån ekonomisk teori identifieras ett antal indikatorer på hur en skatteutgift kan förbättra den samhällsekonomiska effektiviteten. Dessa indikatorer är att –realinkomsten ökar, –sysselsättningen ökar, –dödviktsförluster, dvs. snedvridning av resursallokeringen, minskar, eller –negativa (positiva) externa effekter minskar (ökar). Även om det vore önskvärt att göra en kvantitativ bedömning av en skatteutgifts bidrag till förbättrad samhällsekonomisk effektivitet är detta oftast inte praktiskt möjligt då det ställer stora krav på data och metod. En kvalitativ bedömning går dock ofta att göra. 3 Redovisning av skatteutgifter I tabell 3.2 redovisas skatteutgifterna uppdelade på skatteslag för inkomståren 2014–2017. Uppräkningsfaktorer för att få fram utgiftsekvivalenter anges också för respektive skatteslag. Tabellen inleds med saldopåverkande skatteutgifter och avslutas med icke saldopåverkande skatteutgifter. De saldopåverkande skatteutgifterna har fördelats på utgiftsområden (UO) eller klassats som skattetekniskt motiverade (ST), vilket framgår av kolumn 2 i tabellen. I tabell 3.1 finns en sammanställning av samtliga utgiftsområden . I redovisningen av skatteutgifter beaktas endast beslutade regelförändringar. Ett ”-” i kolumnen betyder att utgiften inte kunnat kvantifieras. En del skatteutgifter har upphört. Dessa redovisas om de fortfarande har en offentligfinansiell effekt något av de redovisade åren. Ett ”u” i tabellen innebär att skatteutgiften har upphört. Ett ”f” innebär att redovisningen har flyttats till statsbudgetens utgiftssida. De icke saldopåverkande skatteutgifterna har inte fördelats på utgiftsområden då de inte påverkar statsbudgetens saldo. Tabell 3.1 Utgiftsområden (UO) 2015 Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap 09Hälsovård, sjukvård och social omsorg 10Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning 11Ekonomisk trygghet vid ålderdom 12Ekonomisk trygghet för familjer och barn 17Kultur, medier, trossamfund och fritid 18Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik 20Allmän miljö- och naturvård 23Areella näringar, landsbygd och livsmedel 25Allmänna bidrag till kommuner 27Avgiften till Europeiska unionen Tabell 3.2 Skatteutgifter fördelade på skatteslag och utgiftsområde Skatteutgift (mdkr) Inkomst av tjänst och allmänna avdrag Schablonberäknad kapitalavkastning i fåmansföretag Lönebaserat utrymme i fåmansföretag Kapitalvinst på kvalificerade andelar Utdelning på kvalificerade andelar Arbetsgivares kostnader för arbetstagares pension Underskott i aktiv näringsverksamhet m.m. Avdrag för kostnader i tjänst Avdrag för ökade levnadskostnader vid tillfälligt arbete, dubbel bosättning och Avdrag för resor till och från arbetet Avdrag för utbildningsresor vid omstrukturering Skattefria förmåner och ersättningar Sänkt skatt för utländska nyckelpersoner Förmån av resa vid anställningsintervju Förmån av utbildning vid omstrukturering m.m. Förmån av miljöanpassade bilar Vissa ersättningar och förmåner till EU-parlamentariker Ersättningar och förmåner till personal vid Europaskolor Ersättning för blod m.m. Inkomst från försäljning av vilt växande bär Ersättningar till statligt anställda stationerade utomlands Kostnadsersättning till viss personal på Tjänsteinkomster förvärvade vid vistelse utomlands Tjänsteinkomster förvärvade på vissa utländska fartyg Förmån av privatfinansierad hälso- och sjukvård Utjämning av småföretagares inkomst Utgiftsekvivalenten för skatteutgifter under A. Inkomst av tjänst och allmänna avdrag, beräknas enligt följande för . Skatteutgiften A6 multipliceras med 1,58 (=1/(1-0,363)), vilket motsvarar en uppräkning med vägd marginalskattesats för aktiv enskild näringsverksamhet. Skatteutgifterna A8 samt A10 och A11 multipliceras med 1,60 (=1/(1-0,375)), vilket motsvarar en uppräkning med vägd marginalskatt på arbetsinkomster. Skatteutgiften A14 multipliceras med 2,17 Skatteutgift (mdkr) (=1/(1-0,54)), vilket motsvarar en sammanvägning av vägd marginalskatt för arbetstagare och arbetsgivare. Skatteutgiften A17 och A33 multipliceras med 1,96 (=1/(1-0,49)), vilket motsvarar marginalskattesatsen för personer med löneförmåner. Utgiftsekvivalenten för skatteutgifter under B. Intäkter i näringsverksamhet, beräknas enligt följande för . Skatteutgiften multipliceras med 1,58 (=1/(1-0,366)), vilket motsvarar en uppräkning med vägd marginalskattesats för aktiv och passiv enskild näringsverksamhet. Avdrag för resor till och från arbetet Matching-credit-klausuler i olika dubbelbeskattningsavtal Anläggning av ny skog m.m. Bidrag till regionala utvecklingsbolag Nedskrivning av lager och pågående arbete Skogs-, skogsskade- och upphovsmannakonto Utgiftsekvivalenten för skatteutgifter under C. Kostnader i näringsverksamhet, beräknas enligt följande för . Skatteutgifterna C4 och C13 multipliceras med 1,58 (=1/(1-0,366)), vilket motsvarar en uppräkning med vägd marginalskattesats för aktiv och passiv enskild näringsverksamhet. Skatteutgifterna C6, C7 och C12 räknas upp med vägd marginalskattesats för aktiv och passiv enskild näringsverksamhet, aktiv och passiv näringsverksamhet i handelsbolag samt bolagsskattesatsen, och där vikterna baseras på storleken på underlagen i respektive företagsform. För C6 är uppräkningsfaktorn 1,31 (=1/(1-0,236)), för C7 är faktorn 1,49 (=1/(1-0,328)) och för C12 är faktorn 1,38 (=1/(1-0,274)). Övriga skatteutgifter multipliceras med 1,28 (=1/(1-0,22)), vilket motsvarar en uppräkning med bolagsskattesatsen. Utdelning och kapitalvinst på andelar i onoterade bolag Utdelning och kapitalvinst på kvalificerade andelar Utdelning av andelar i dotterföretag Utdelning och kapitalvinst på andelar i oäkta bostadsrättsföreningar Värdeförändring på eget hem och bostadsrätt Värdeförändring på aktier m.m. Nedsatt kapitalvinstskatt vid försäljning av eget hem och bostadsrätt Nedsatt avkastningsskatt på pensionsmedel Schablonmässigt underlag för avkastningsskatt Schablonmässigt underlag för kapitalinkomstskatt (på investeringssparkonto) Framskjuten beskattning vid andelsbyte Skogs-, skogsskade- och upphovsmannakonto Skatteutgift (mdkr) Utgiftsekvivalenten för skatteutgifter under D. Intäkter i kapital, beräknas genom att skatteutgiften multipliceras med 1,43 (=1/(1-0,3)), vilket motsvarar en uppräkning med kapitalskattesatsen. Kapitalförluster på marknadsnoterade delägarrätter m.m. Regional nedsättning av egenavgifter Nedsättning av egenavgifter för personer som vid årets ingång inte har fyllt Generell nedsättning av egenavgifter Regional nedsättning av arbetsgivaravgifter Nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som vid årets ingång inte har fyllt Förmån av fritt eller delvis fritt drivmedel Nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med FoU Utgiftsekvivalenten för skatteutgifter under F. Socialavgifter, beräknas enligt följande för . Skatteutgifterna F1-F3 multipliceras med 1,43 (=1/(1-0,3)), vilket motsvarar en uppräkning med kapitalskattesatsen. Skatteutgifterna F4 och F7 multipliceras med 1,28 (=1/(1-0,22)), vilket motsvarar en uppräkning med bolagsskattesatsen. Skatteutgiften F5 multipliceras med 1,22 (=1/(1-0,18)), vilket motsvarar en uppräkning med bolagsskattesatsen med hänsyn tagen till offentlig sektors andel. Nedsatta socialavgifter för egenföretagare som fyllt och är födda eller senare Inga socialavgifter för egenföretagare som är födda eller tidigare Nedsatta socialavgifter för anställda som fyllt och som är födda eller senare Inga socialavgifter för anställda som är födda eller tidigare Utgiftsekvivalenten för skatteutgifter under G. Särskild löneskatt, beräknas enligt följande för . Skatteutgifterna G3 och G4 multipliceras med 1,43 (=1/(1-0,3)), vilket motsvarar en uppräkning med kapitalskattesatsen. Skatteutgifterna G5 och G6 multipliceras med 1,28 (=1/(1-0,22)), vilket motsvarar en uppräkning med bolagsskattesatsen. Undantag från skatteplikt (ingen avdragsrätt) Försäljning av tomtmark och byggnader Försäljning av /år Uttagsbeskattning avseende vissa fastighetstjänster Undantag från skatteplikt (avdragsrätt gäller) Skattesats (avdragsrätt gäller) Skatteutgift (mdkr) Försäljning av konstverk ≥300 /år Omsättning i ideella föreningar Avdrag för ingående skatt H20 ST Ingående skatt på jordbruksarrende - - - - Utgiftsekvivalenten för skatteutgifter under H. Mervärdesskatt beräknas genom att räkna upp skatteutgiften med bolagsskattesatsen, d.v.s. med faktorn 1,28 (=1/(1-0,22)). Energiskatt på diesel i motordrivna fordon Energiskattebefrielse för naturgas och gasol som drivmedel Energiskattebefrielse för elförbrukning vid bandrift Energiskattebefrielse för bränsleförbrukning vid bandrift Energiskattebefrielse på bränsle för inrikes sjöfart Energiskattebefrielse på bränsle för inrikes luftfart Nedsatt energiskatt för diesel i gruvindustriell verksamhet Energiskattebefrielse för biobränsle, torv m.m. för uppvärmning El som inte är skattepliktig Nedsatt energiskatt på bränsle i kraftvärmeverk Nedsatt energiskatt för fjärrvärmeleveranser till industrin Nedsatt energiskatt på uppvärmningsbränslen inom industrin Nedsatt energiskatt på uppvärmningsbränslen inom jord- och skogsbruksnäringarna Nedsatt energiskatt på el som används inom industrin Nedsatt energiskatt på el som används inom jord- och skogsbruksnäringarna Energiskattebefrielse på el vid deltagande i PFE inom industrin Nedsatt energiskatt på elförbrukning i vissa kommuner Nedsatt koldioxidskatt för diesel till arbetsmaskiner inom jord- och skogsbruksnäringarna Nedsatt koldioxidskatt för naturgas och gasol som drivmedel Koldioxidskattebefrielse för bränsleförbrukning vid bandrift Koldioxidskattebefrielse för inrikes sjöfart Nedsatt koldioxidskatt för diesel i gruvindustriell verksamhet Nedsatt koldioxidskatt för fjärrvärmeleveranser till industrin Nedsatt koldioxidskatt för uppvärmningsbränslen inom industrin utanför EU ETS Nedsatt koldioxidskatt för uppvärmning inom jord- och skogsbruksnäringarn Särskild nedsättning av koldioxidskatt för uppvärmning inom industrin Skatteutgift (mdkr) Särskild nedsättning av koldioxidskatt för uppvärmning inom jord- och Utgiftsekvivalenten för skatteutgifter under I. Punktskatter beräknas genom att räkna upp skatteutgiften med bolagsskattesatsen, d.v.s. med faktorn 1,28 (=1/(1-0,22)). J. Skattereduktioner m.m. Begränsad fastighetsavgift för pensionärer Skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet Skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el Utgiftsekvivalenten för skatteutgifter under J. Skattereduktioner m.m. beräknas enligt följande för . Skatteutgiften för J1 multipliceras med 1,60 (=1/(1-0,375)), vilket motsvarar en uppräkning med vägd marginalskatt på arbetsinkomster. Skatteutgiften för J2, J3, J5 samt J6 multipliceras med 1,60 (=1/(1-0,373)), vilket motsvarar en uppräkning med vägd marginalskatt på förvärvsinkomster. Skatteutgiften för J4 multipliceras med 1,43 (=1/(1-0,3)), vilket motsvarar en uppräkning med kapitalskattesatsen. K. Kreditering på skattekonto Ersättning för höga sjuklönekostnader Utgiftsekvivalenten för skatteutgifter under K. Kreditering på skattekonto, beräknas enligt följande för . Skatteutgiften för K1 och K3 multipliceras med 1,23 (=1/(1-0,19)), vilket motsvarar en uppräkning med bolagsskattesatsen med hänsyn tagen till offentlig sektors andel. Skatteutgiften för K2 multipliceras med 1,28 (=1/(1-0,22)), vilket motsvarar en uppräkning med bolagsskattesatsen. Skatteutgiften för K4 multipliceras med 1,19 (=1/(1-0,16)), vilket motsvarar en uppräkning med bolagsskattesatsen med hänsyn tagen till offentlig sektors andel. Stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund Kyrkor, vissa hushållningssällskap, sjukvårds- och barmhärtighetsinrättningar Akademier, arbetslöshetskassor, vissa stiftelser m.m. Ägare av vissa fastigheter Begränsning i avdragsgilla ränteutgifter -0,08 -0,07 -0,08 -0,10 -0,36 -0,31 -0,30 -0,37 Fastighetsskatt på konventionellt beskattade hyreshus och småhus -1,28 -1,31 -1,33 -1,35 -5,87 -5,96 -6,05 -6,14 -1,45 -1,46 -1,46 -1,47 -4,48 -4,48 -4,48 -4,49 Utgiftsekvivalenten för skatteutgifter under M. Skattesanktioner, Kostnader i kapital, beräknas enligt följande för . Skatteutgifterna M1 och M2 multipliceras med faktorn 1,43 (=1/(1-0,3)), vilket motsvarar en uppräkning med kapitalskattesatsen. Skatteutgifterna M3-M6 multipliceras med faktorn 1,28 (=1/(1-0,22)), vilket motsvarar en uppräkning med bolagsskattesatsen. Socialavgifter på icke förmånsgrundande ersättningar för arbete -14,41 -15,36 -16,69 -18,04 Utgiftsekvivalenten för skatteutgifter under M. Skattesanktioner, Socialavgifter, beräknas genom att räkna upp skatteutgiften med bolagsskattesatsen, d.v.s. med faktorn 1,28 (=1/(1-0,22)). Särskild skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer -3,84 -3,75 -4,12 -4,12 Koldioxidskatt på fossila bränslen i värmeverk inom EU ETS -0,05 -0,08 -0,08 -0,08 Utgiftsekvivalenten för skatteutgifter under M. Skattesanktioner, Punktskatter, beräknas genom att räkna upp skatteutgiften med bolagsskattesatsen, d.v.s. med faktorn 1,28 (=1/(1-0,22)). Flyttningsersättningar av allmänna medel Totalförsvarspliktigas och rekryters ersättningar och förmåner Särskilt pensionstillägg och vårdnadsbidrag Ersättningar till nyanlända invandrare För icke saldopåverkande skatteutgifter sammanfaller utgiftsekvivalenten med skatteutgiften. Beskrivning av enskilda skatteutgifter 4 Beskrivning av enskilda skatteutgifter I denna del ges en beskrivning av samtliga skatteutgifter och skattesanktioner. Beskrivningarna innehåller även hänvisningar till aktuella lagrum. I beskrivningarna används följande förkortningar: Inkomstskattelagen (1999:1229) Lagen (1994:1776) om skatt på Mervärdesskattelagen (1994:200) del av inkomsten som får tas ut i inkomstslaget kapital, där skatten är lägre. För vissa delägare medför dessa s.k. 3:12- regler att en del av kapitalinkomsten beskattas som tjänsteinkomst. För andra delägare beskattas i stället en del av tjänsteinkomsten som kapitalinkomst. I den mån den senare gruppen dominerar, medför detta en skatteutgift. Skatteutgiften består av skillnaden mellan den faktiska schablonberäknade skatten och den teoretiska skatten när all tjänsteinkomst beskattas i inkomstslaget tjänst och all kapitalinkomst i inkomstslaget kapital. Reglerna för schablonbeskattad kapitalavkastning finns i 57 kap. IL. Utrymmet för kapitalbeskattning (gränsbeloppet) beräknas enligt antingen huvudregeln eller förenklingsregeln. Vid tillämpning av huvudregeln beräknas utrymmet genom att en s.k. klyvningsränta multipliceras med omkostnadsbeloppet, normalt anskaffningsvärdet på andelarna. Klyvningsräntan uppgår till statslåneräntan året före beskattningsåret ökad . I vissa fall tillkommer ett 4.3Beskrivning av skatteutgifter lönebaserat utrymme, se skatteutgift A2. A Inkomst av tjänst och allmänna avdrag A1 Schablonberäknad kapitalavkastning i fåmansföretag Ägare till kvalificerade andelar i fåmansföretag kan ta ut ersättning i form av både tjänste- och kapitalinkomst. Eftersom skattesatserna för dubbelbeskattad tjänste- och kapitalinkomst skiljer sig åt förebyggs skatteplanering genom regler som schablonmässigt begränsar hur stor förenklingsregeln får ägare till kvalificerade andelar gemensamt ta ut ett schablonbelopp som uppgår till 2,75 inkomstbasbelopp och som beskattas i inkomstslaget kapital. Om hela det kapitalbeskattade utrymmet inte utnyttjas får det sparas till kommande år. Utrymmet räknas även upp med en ränta, som uppgår till statslåneräntan året före beskattningsåret ökad . En skatteutgift uppkommer i den mån den schablonberäknade kapitalavkastningen överstiger den faktiska kapitalavkastningen. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt och består av skillnaden i skattesats mellan dubbelbeskattad tjänste- och kapitalinkomst. Denna skillnad ökar till följd av att endast 2/3 av utdelningen i inkomstslaget kapital tas upp till beskattning (se skatteutgift D4) medan tjänsteinkomsten tas upp i sin helhet. A2 Lönebaserat utrymme i fåmansföretag Enligt 57 kap. 11 § jämfört med 16–19a §§ IL tillkommer vid tillämpning av huvudregeln enligt ovan ett utdelningsutrymme baserat på företagets lönesumma, utöver den schablonavkastning som baseras på den s.k. klyvningsräntan och aktiernas anskaffningsvärde. Detta gäller endast om det s.k. löneuttagskravet är uppfyllt och bara om delägaren äger en andel som motsvarar av kapitalet. Detta gäller dock inte vid tillämpning av förenklingsregeln. En skatteutgift uppkommer i den mån huvudregeln tillämpas och löneuttagskravet och ägarkravet är uppfyllt, såvida det lönebaserade utrymmet resulterar i att viss del av avkastningen som baseras på löner till anställda beskattas i inkomstslaget kapital.