prop · H3031d2 · 2015-09-21 00:00:00 — MFD bedömer att ändringen sannolikt kommer att få positiv effekt på . Det fanns brister i tillgängligheten både vid Europaparlamentsvalet och vid de nationella allmänna valen. Dålig ljudmiljö, valsedlarnas placering, höga trösklar och otydliga skyltar är några exempel på brister som framhålls i rapporten. Studien visar bl.a. att ett stort ansvar vilar på kommunerna och på valnämnderna i kommunerna eftersom de ansvarar för tillgäng- ligheten till val- och röstningslokaler. MFD lyfter fram ett antal åtgärdsområden som myndigheten anser bör ses över för att ytter- ligare förenkla röstningsförfarandet för personer fick SCB i uppdrag att följa upp det svenska valdeltagandet i Europaparla- mentsvalet och de nationella allmänna valen 2014 (dnr Ju2014/05631/D). Uppdraget redovisades (dnr Ku2015/01690/D). Studien är viktig för att kunna bedöma behovet av framtida insatser för ett högt och mer jämlikt valdel- tagande, inte minst bland de grupper som röstar i lägre utsträckning. var första gången val till Europa- parlament, riksdag samt landstings- och kommunfullmäktige hölls under samma kalen- derår. I riksdagsvalet ökade valdeltagandet till . Det är tredje riksdagsvalet i rad som andelen röstande ökar. Motsvarande ökningar i valen till landstings- och kommunfullmäktige var totalt . I valet till ökade valdeltagandet till . Det var första gången som över hälften av de röst- berättigade röstade i ett svenskt Europa- parlamentsval. Stora skillnader i valdeltagande mellan olika kommuner och valdistrikt Andelen röstande varierar betydligt mellan olika delar av landet. I riksdagsvalet skilde det mellan den kommun som hade det högsta respektive det lägsta valdeltagandet. På valdistriktsnivå finns än större skillnader. Totalt sett fanns 5 837 valdistrikt Europaparlaments- och riksdagsval. I Europa- parlamentsvalet fanns 92 distrikt där andelen röstande understeg . fanns det i ett distrikt som hade över 80 Det är värt att notera att distriktet endast ligger från ett av de distrikt med lägst valdeltagande. Detta är ett tecken på den segregation som finns i storstäderna. Liknande skillnader fanns även i riksdagsvalet. I tre distrikt röstade färre än hälften, som 592 distrikt hade ett val- deltagande som översteg . Val- distrikten med lägst deltagande kännetecknas av låga medelinkomster, låg utbildningsnivå och hög andel utrikes födda bland de röstberättigade. I de flesta distrikt där valdeltagandet var lågt ökade det Europaparlamentsval. Så var dock inte fallet i riksdagsvalet. Endast i av de distrikt där valdeltagandet 2010 var ökade andelen röstande 2014. Skillnader i valdeltagande mellan olika befolkningsgrupper SCB:s analyser visar även betydande skillnader i valdeltagande mellan olika befolkningsgrupper. Det finns ett tydligt samband mellan valdel- tagande och ålder som tar sig uttryck i att an- delen röstande tenderar att vara lägre bland unga (18–) och äldre personer (). Det stigande valdeltagandet i de senaste valen har dock medfört att dessa skillnader har minskat. I både Europaparlaments- och riksdagsval har del- tagandet blivit mer jämlikt sett till ålder. Exempelvis ökade andelen röstande i ålders- gruppen 18–Europaparlamentsval till . I riksdags- valet ökade valdeltagandet bland dem till . Stora skillnader inom gruppen förstagångsväljare forskning framhåller att röstande kan ses som en vanehandling och att valdeltagande kan forma en vana som vidmakthålls senare i livet. Mot bakgrund av detta är första- gångsväljare, dvs. personer som uppnått röst- rättsålder sedan föregående val, en grupp som är av särskilt intresse. till hela gruppen första- gångväljare röstade i riksdagsvalet . Det är visserligen lägre än i övriga åldrar, men den skillnaden var mer än dubbelt så stor val. Jämfört med ökade valdeltagandet bland förstagångsväljare riksdagsval. finns det inom gruppen första- gångsväljare stora skillnader i benägenheten att rösta. Valdeltagandet är betydligt högre bland de förstagångsväljare som går eller har gått ett högskoleförberedande program i gymnasie- P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 skolan än bland dem som går eller har gått ett yrkesprogram. I riksdagsvalet röstade i den förra gruppen och i den senare, vilket innebär en skillnad på 8 procent- enheter. I Europaparlamentsvalet var mot- svarande skillnad (60 jämfört ). SCB:s analyser visar vidare att andelen röstande är högre bland dem som är och precis uppnått rösträttsålder än bland andra unga personer. Detta är inget unikt val, utan har observerats i tidigare svenska val och även i andra länder. En trolig förklaring är att en stor andel av dessa 18-åringar går i gymnasie- skolan i samband med valet. Inom ramen för arbetet i skolan kan information kring val- systemet och partierna förmedlas, vilket torde öka medvetenheten och även intresset bland skoleleverna. En annan förklaring är att de allra yngsta i högre grad bor kvar hos sina föräldrar, vilket är en omständighet som tidigare forskning också har pekat på har betydelse för sannolik- heten att unga personer ska rösta. Skillnader mellan kvinnor och män Historiskt sett har män röstat i högre grad än kvinnor, men sedan några årtionden tillbaka är förhållandet det omvända. Generellt sett röstar kvinnor i något högre grad än män. Europaparlamentsval fanns visserligen inte någon könsskillnad, men i valen till riksdag samt landstings- och kommunfullmäktige röstade kvinnor i något högre grad än män. till alla röstberättigade var skillnaden marginell, endast en eller ett par procentenheter beroende på vil- ket av valen som studeras, men sett till gruppen yngre personer var skillnaden större. riksdagsval var andelen röstande 5 procent- enheter högre bland kvinnor än bland män i samma åldersgrupp. Bland de allra äldsta () röstade å andra sidan män i högre grad än kvinnor. Stora skillnader mellan inrikes och utrikes födda Utrikes födda personer hör till de befolknings- grupper där valdeltagandet brukar vara jäm- förelsevis lågt. I riksdagsvalet var valdel- tagandet bland utrikes födda , vilket kan jämföras bland inrikes födda. I riksdagsvalet ökade valdeltagandet bland inrikes födda jämfört med , men bland utrikes födda kunde dock inte någon statistiskt säkerställd förändring konsta- teras. Detta medför att skillnaden i valdeltagande P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 mellan dessa två grupper ökade och uppgår riksdagval till . Inom gruppen utrikes födda var andelen röstande jämnt fördelad mellan kvinnor och män. I Europaparlamentsvalet var andelen röstande bland utrikes födda och bland inrikes födda 54, vilket innebär en skillnad på . I de två senaste Europa- parlamentsvalen har valdeltagandet stigit både bland inrikes och utrikes födda, men ökningen har varit något större () i den sistnämnda gruppen. Lågt valdeltagande bland utländska medborgare , som utgjorde det första tillfället då utländska medborgare fick rösta i val till kommun- och , har valdel- tagandet bland utländska medborgare sjunkit vid i stort sett varje val. Vid det första valtillfället deltog av de röstberättigade utländ- ska medborgarna. till de tre senaste valen tycks valdeltagandet bland utländska medbor- gare har stabiliserat sig, men på en jämförelsevis låg nivå. Vid val till kommunfullmäktige var andelen röstande bland utländska medborgare , vilket kan jämföras bland svenska medborgare. Jämfört med 2010 innebar val inte någon statistiskt säkerställd förändring av andelen röstande bland utländska medborgare. Inom gruppen utländska medborgare röstade kvinnor i högre utsträck- ning än män. Det bör framhållas att utländska medborgare är en heterogen och föränderlig grupp. Vissa är endast i , andra stannar och erhåller svenskt medborgarskap. kommer nya utländska medborgare till och blir röstberättigade. Bland dem som invand- rat är valdeltagandet lägre än bland dem som har varit i landet . Att gruppen har förändrats kan vara en delförklaring till det kraftigt sjunkande valdeltagandet. val fanns tydliga skillnader i val- deltagande sett till utbildningsnivå. I riks- dagsvalet röstade bland dem med eftergymnasial utbildning, bland dem med gymnasial och bland dem med förgymnasial utbildning. Valdeltagandet var således högre bland dem med högskoleutbildning än bland dem med endast förgymnasial utbildning. I Europaparlaments- valet var motsvarande skillnad 33 procent- enheter, och benägenheten att rösta var nästan dubbelt så stor bland dem med eftergymnasial utbildning som bland dem med förgymnasial, 71 jämfört . I såväl Europaparla- mentsval som riksdagsval har skillnaderna i valdeltagande efter utbildningsnivå ökat . Även när valdeltagande i andra befolknings- grupper analyseras framträder tydliga skillnader. SCB:s studie visar att andelen röstande är mindre bland ensamstående, dem med lägre inkomster, arbetare och dem som är arbetslösa eller utanför arbetskraften, medan det är större bland gifta och sammanboende, högutbildade, dem med högre inkomster, tjänstemän och dem som är sysselsatta. Dessa skillnader har funnits och fanns även val. Sammanfattningsvis visar resultaten att andelen röstande har ökat de senaste tre riks- dagvalen. Den ökningen har främst skett i de befolkningsgrupper som har en jämförelsevis låg andel röstande, vilket inneburit att valdel- tagandet har blivit något mer jämlikt. bör det poängteras att vissa skillnader är större än de var . Detta gäller framför allt skillnader i valdeltagande efter utbildningsnivå. Det generalla mönstret är att skillnader vad gäller andelen röstande i olika befolknings- grupper är mindre ju högre det totala val- deltagandet är. De svenska Europaparlaments- valen avviker dock från det mönstret. Den kraftiga uppgången i valdetagande som har ägt rum de senaste två Europaparlamentsvalen har inte inneburit att skillnader i valdeltagande mellan olika befolkningsgrupper minskat på samma sätt som i riksdagsval. När det gäller andelen röstande efter utbildningsnivå har av- stånden tvärtom ökat. Regeringen anser att studien utgör ett centralt underlag för regerings framtida insatser för ett ökat och mer jämlikt valdeltagande. Studie av valdeltagande bland personer med funktionsnedsättning fick SCB i uppdrag att undersöka hur valdeltagandet ser ut bland personer med funktionsnedsättning (dnr Ju2014/05631/D). 2015 (dnr Ku2015/01337/D). Studien utgör den första i sitt slag. Valdeltagande bland personer med funktionsnedsättning har inte studerats tidigare i . Valdeltagandet var något lägre bland personer med funktionsnedsättning jämfört med övriga befolkningen vid såväl Europaparlamentsvalet- som riksdagsvalet . I Europaparlamentsvalet var valdeltagandet bland dem med funktionsnedsättning jämfört i övriga befolkningen. Vid riksdagsvalet var mot- svarande andelar . Valdeltagandet varierar med typ av funktions- nedsättning. Lägst var valdeltagandet bland dem med svårt nedsatt rörelseförmåga, i riksdagsvalet och i Europaparla- mentsvalet jämfört bland dem utan nedsatt rörelseförmåga. Även bland personer med synnedsättning och bland personer som har besvär av ängslan, oro eller ångest var valdeltagandet betydligt lägre jämfört med den övriga befolkningen. Valdeltagandet bland personer med svåra besvär av ängslan, oro eller ångest var i riksdagsvalet jämfört bland dem utan några besvär. Motsvarande andelar i Europaparlamentsvalet var jämfört . Vid riksdagsvalet var det av röstberättigade personer med synnedsättning som röstade, jämfört av dem som inte hade någon synnedsättning. Mot- svarande andelar vid Europaparlamentsvalet var jämfört . Sammanfattningsvis visar resultaten att personer med funktionsnedsättning är olika hindrade att delta i val beroende på vilken typ av funktionsnedsättning individen har. Valdel- tagandet är heller inte lägre bland alla grupper som har funktionsnedsättning. Det går inte att konstatera några skillnader i valdeltagande mellan personer med eller utan hörselnedsätt- ning eller astma. Urvalgrupperna är för små för att kunna göra analyser utifrån kön. Regeringen anser att studien utgör ett grund- läggande och värdefullt kunskapsunderlag om valdeltagande bland personer med funktions- nedsättning. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 arbete har varit ändamålsenligt. De dubbla valtillfällena har påverkat myndighetens arbetsbörda väsentligt. Myndigheten har lagt ned mycket arbete på de dubbla valtillfällena och därför nedpriori- terat visst utvecklingsarbete framför allt rörande myndighetens förvaltning. Detta anses väl prioriterat utifrån givna omständigheter. Regeringen aviserade i Budgetpropositionen (utg.omr. 1 avsnitt 9.11.1) att en översyn av myndigheten skulle ske i syfte att uppnå en effektivisering. Regeringen bedömer att det behövs åtgärder för att stärka myndig- heten och minska sårbarheten. Valdeltagandets utveckling är fortsatt positiv. Valdeltagandet ökade i Europaparlamentsvalet liksom i de nationella allmänna valen 2014. Den övergripande bilden är därmed att valdeltagandet är högt och stigande. Bland annat steg valdel- tagande bland unga och äldre i riksdagsvalet . varierar andelen röstande betyd- ligt mellan olika valdistrikt och mellan olika befolkningsgrupper. Bland annat är andelen röstande betydligt högre bland högutbildade, i synnerhet i Europaparlamentsvalet. En rad faktorer påverkar individers benägen- het att rösta. Den effekt som insatser inom regeringens demokratipolitik har på valdeltagan- det är svår att mäta och avgränsa från andra faktorer som påverkar valdeltagandet. De insatser som har vidtagits för att öka valdeltagandet har aktualiserat valens och röst- rättens betydelse. Sammantaget är regeringens bedömning att satsningarna varit framgångsrika och bidragit till det ökade valdeltagandet i såväl Europaparlamentsvalet som de nationella all- männa valen 2014. Insatserna riktade till specifika målgrupper såsom unga, utrikes födda och personer med funktionsnedsättning har medfört ett ökat intresse för valen och bidragit till viljan att rösta hos dessa grupper. visar utvecklingen på ett behov av ytterligare insatser för ett högt och mer jämlikt valdeltagande. Det är fortfarande alltför stora skillnader i valdeltagande mellan olika valdistrikt P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 och mellan olika befolkningsgrupper. Det är särskilt angeläget att fortsätta genomföra insatser som kan bidra till att valdeltagandet ökar i socioekonomiskt svaga stadsdelar där val- deltagandet är lågt. 9.6Resultatredovisning för ett breddat och mer jämlikt deltagande i de folkvalda församlingarna I detta avsnitt redovisas resultatet av de åtgärder som syftar till ett breddat och mer jämlikt del- tagande i de folkvalda församlingarna, vilket i resultatredovisningen även inbegriper arbetet med att förebygga hot och våld mot förtroende- valda. 9.6.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Arbetet med ett breddat och mer jämlikt del- tagande i de politiska församlingarna bedöms utifrån –representationen av olika delar av be- folkningen inom de folkvalda försam- lingarna, vilket inbegriper ett jämlikt del- tagande mellan kvinnor och män, och –omfattningen av hot, våld och trakasserier som riktas mot förtroendevalda i samband med deras politiska uppdrag. Insatser för ett breddat och mer jämlikt politiskt engagemang Den pågående utredningen om demokratisk delaktighet och inflytande (dir. 2014:11) ska bl.a. se över frågor om de politiskt förtroendevaldas villkor, analysera orsakerna till det minskade antalet medlemmar i de politiska partierna och föreslå åtgärder för att fler ska välja att engagera sig som politiskt förtroendevalda, särskilt när det gäller underrepresenterade grupper. Utred- ningen ska redovisa sitt uppdrag . Myndigheten för ungdoms- och civil- samhällesfrågor (MUCF) har i uppdrag att 2014–2017 genomföra insatser i syfte att fler unga kvinnor och unga män ska ta på sig uppdrag som politiskt förtroendevalda och för att motverka att unga politiker väljer att lämna sina uppdrag (dnr U2014/03352/UC). Insatserna ska bl.a. innehålla en försöks- verksamhet i ett begränsat antal kommuner med stödinsatser för unga förtroendevalda i form av exempelvis introduktionsprogram, mentorskap och nätverk. Förtroendevaldas villkor och representativitet fick SCB i uppdrag att under- söka vilka som blir nominerade och valda vid Europaparlamentsvalet och valen till riksdag, kommun- och 2014 (dnr Ju2014/05631/D). Uppdraget delredovisades (dnr Ku2015/01452/D) och ska slutredovisas . SCB:s analyser visar att riksdagsval minskade andelen valda kvinnor för andra valet i rad. Jämförs de två senaste valen innebär det en minskning , från val. Andelen ledamöter under i blev rekordhög, , vilket innebär en ökning sedan valet . Trots uppgången är de unga fortfarande underrepre- senterade jämfört med den röstberättigade befolkningen där de utgör . Av ledamöter är utrikes födda, vilket är en liten ökning från 2010. Av röstberättigade i riksdagsvalet är andelen utrikes födda . Bland de valda kommunfull- mäktigeval är kvinnor och män, vilket är en liten ökning av andelen kvinnor sedan valen 2010. Andelen unga ledamöter, 18– , ökade något val från . Andelen utrikes födda ledamöter är kommunfullmäktigeval. Motsvarande andel var val. Bland dem som var röstberättigade i kommunfullmäktigevalen var andelen utrikes födda . Även personer med funktionsnedsättning är underrepresenterade i kommunfullmäktige. av de folkvalda i kommunfullmäktige 2014 har en funktionsnedsättning. Andelen kan jämföras med andelen i befolkningen 16–med en funktionsnedsättning, som var . Under den senaste mandatperioden var det av dem som valdes in på valdagen som lämnade sitt uppdrag . Det innebär en ökning jämfört med mandatperioderna 2002– 2006 samt 2006–2010 då andelen avhopp var 16– . Avhoppen är ojämnt fördelade mellan olika grupper. Det är i större utsträckning unga och kvinnor som lämnar sina uppdrag i fullmäktige och då framför allt unga kvinnor. –2014 var det av de folkvalda kvinnorna i åldern 18–som valde att lämna sina uppdrag jämfört av männen i samma åldersgrupp. Majoriteten av dem som valdes in genom kommunfullmäktigevalen 2010 och som hoppat av sitt uppdrag uppger att skälen framför allt var personliga. Till personliga skäl räknas hälsa, arbets- och familjeför- hållanden samt flytt. Skäl för avhopp skiljer sig åt mellan unga och äldre. Regeringen anser att SCB:s analyser utgör ett värdefullt underlag om förtroendevaldas villkor och representativitet i politiska beslutande församlingar. trädde lagändringar i kommunal- lagen i kraft som gör det möjligt för kommuner och landsting att besluta att förtroendevalda ska ges möjlighet att delta i beslutsfattande på distans i kommun- och landstingsnämnder (prop. 2013/14:5, bet. 2013/14:KU7, rskr. 2013/14:71). beviljades Kommuner och Landsting (SKL) medel för att påbörja utvecklingen av informationsteknik som möjliggör beslutsfattande på distans (dnr Ju2013/07836/D). Arbetet syftade till att ta fram och stimulera användning av it-verktyg som ska underlätta uppdraget för förtroendevalda. De nya tekniklösningarna bedöms särskilt vara till gagn för förtroendevalda som är unga, har en funktionsnedsättning, bor i glesbygden eller har hemmavarande barn. slutredovisade SKL projektet till . Redovisningen visar att SKL i enlighet med uppdragsbe- skrivningen har tagit fram ett informations- tekniskt verktyg som möjliggör beslutsfattande på distans inom kommun- och landstings- P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Även om tekniken ännu inte används fullt ut av någon politisk församling på kommunal- eller regional nivå är den färdig att testas i skarp miljö och det finns ett tiotal kommuner som anmält intresse för att pröva den. Hot, våld och trakasserier mot förtroendevalda Hot, våld och trakasserier mot förtroendevalda är i förlängningen ett hot mot demokratin. Av Brottsförebyggande rådets (Brå) rapport kernas trygghetsundersökning 2013 (Brå 2014:9) framgår att en av fem förtroendevalda är utsatt för hot, våld eller trakasserier i samband med sitt politiska uppdrag. Åtgärder med anledning av supervalåret fick Brå i uppdrag att genom- föra en tredje kartläggning av förtroendevaldas utsatthet för hot, våld och trakasserier (dnr Ju2014/05282/D). Syftet med uppdraget är att studera situationen under . Uppdraget ska redovisas . föredrog och Säkerhetspolisen sina slutsatser av den uppfölj- ning som man gjort av . Myndigheterna redogjorde för hur de långsiktigt lade upp planeringen inför valrörelserna och hur det taktiska förhållningssättet utvecklades och gav resultat i form av en valrörelse utan större incidenter. bjöd in företrädare för samtliga riksdagspartier till ett uppföljande samtal kring hot och våld mot förtroendevalda. Samtalet kretsade mycket kring supervalåret men var även framåtsyftande. Det är av stor vikt att frågorna kring hot och våld mot förtroendevalda är väl förankrade hos partier liksom kommande insatser. Domstolarnas bedömning av straffvärdet fick chefsåklagare i uppdrag att göra en kartläggning av domstolarnas bedömning av straffvärdet för brott mot förtroendevalda (dnr Ku2015/00054/D). Inom ramen för uppdraget analyserades 27 domar som söktes upp manuellt. I analysen konstaterades att uppdraget som förtroendevald sällan nämndes i gärningsbeskriv- ningen. Det är endast i enstaka fall som brottet mot en förtroendevald och motivet för gärningen har haft någon betydelse för påföljden P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 i skärpande riktning. Kränkningsersättningen bestäms oftast till det lägsta beloppet. Angervåg rekommenderade att en särskild checklista för polis och åklagare bör finnas vid anmälnings- upptagning och förundersökning, att tydlig kodning av varje anmälan som rör brott mot en förtroendevald bör ske, att förundersökningen bör ledas av åklagare, att åklagare bör samverka i ett särskilt nätverk samt att åklagaren bör tydliggöra gärningsmannens motiv. remitterade regeringen rapporten med förslag till förbättringar hos rättsväsendets myndigheter avseende handlägg- ningen av ärenden där förtroendevalda är brottsoffer. Förslagen bereds inom . Hot, våld och trakasserier mot olika yrkesgrupper gavs Brå i uppdrag att ta fram en kunskapsöversikt över hot, våld och tra- kasserier mot personer med uppdrag eller anställningar av särskild betydelse för det demokratiska samhället (dnr Ju2014/05640/D). I Brås rapport konstateras att det finns relativt få studier om hot och våld mot aktuella yrkes- grupper, politiker är den grupp som det finns flest studier om. Rapporten visar att utsattheten för hot och våld framstår som högre hos vissa av yrkesgrupperna och lägre hos andra jämfört med genomsnittet för den arbetande befolkningen (). Om utsattheten inkluderar otillåten påverkan så ligger utsattheten högre hos nästan alla aktuella yrkesgrupper. Riksdags- ledamöter och poliser är två mycket utsatta grupper. Personer som arbetar ”nära” olika typer av riskklienter i utsatta situationer är överlag mycket utsatta. Det finns inte några större könsskillnader. Hur hot framförs beror på yrket. Det är vanligt med hot via både telefon och internet. Vidare visar Brås studie att det är vanligt med tankar på att byta jobb till följd av hot och våld. Det är ganska vanligt att de utsatta tvekar inför olika uppgifter till följd av hot och våld. I flera yrkesgrupper handlar det om ungefär en femtedel av de utsatta. Det kan också före- komma att anställda låter hot och våld påverka arbetsuppgifterna på ett sådant sätt att de själva upplever att deras yrkesutövning kan ifråga- sättas. Många av incidenterna rapporteras till arbetsgivaren men det är inte lika vanligt att polisanmälningar görs och en vanlig anledning till det är att incidenterna inte uppfattas som Brå uppger att politiker och journalister är särskilt utsatta för hot och trakasserier och att få polisanmäler. Brå bedömer att det är angeläget att fortsätta studera utsatt- heten för hot och våld. Regeringen anser att studien utgör ett grundläggande och värdefullt kunskapsunderlag och avser att återkomma i frågorna.