prop · H20365 · 2015-03-11 00:00:00 — 2014/15:65 att bättre synliggöra den sociala utvecklingen inom EU. utgjorde härvid en del i arbetet med att stärka den sociala dimensionen av EMU. Samråd i hölls . ställde sig bakom antagandet av rapporten . presenterade kommissionen utkast till en sysselsättningsrapport för den fjärde europeiska terminen. Antagande av denna är planerat till . Landspecifika rekommendationer på sysselsättningsområdet Rekommendationer på sysselsättningsstrategins område inom 2020-strategin antogs av rådet (se avsnitt 3.1 om 2020- strategin). På sysselsättningsområdet rekommenderas att: –Vidta lämpliga åtgärder för att förbättra baskunskaperna och under- lätta övergången från utbildning till arbetsmarknad, bl.a. genom en större användning av arbetsplatsförlagt lärande och lärlingsprogram. –Förstärka satsningarna för att mer effektivt inrikta arbetsmarknads- och utbildningsåtgärder på lågutbildade och personer med invandrarbakgrund. –Öka de tidiga insatserna och det aktiva uppsökandet av ungdomar som inte är inskrivna hos myndigheterna. 29Arbetsliv, arbetsmarknad och sociala frågor Arbetsrätt och arbetsmiljöfrågor ingår i området sysselsättnings- och socialpolitik, där en central målsättning är att förbättra arbetstagares levnads- och arbetsvillkor. Ett viktigt inslag på detta område är dialogen mellan arbetsmarknadens parter. Samarbetet inom social- politikens område sker inom ramen för den öppna samordnings- metoden för social trygghet och social delaktighet. Samarbetet har som övergripande syfte att öka den sociala sammanhållningen inom EU med utgångspunkt i mål för fattigdomsbekämpning, för arbetet med att skapa hållbara och adekvata pensionssystem och för ökad tillgång till hälso- och sjukvård och äldreomsorg. 29.1Klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar Kommissionen lämnade ett förslag till ändring av fem arbetsmiljödirektiv för anpassning till förordningen om klassificering och märkning av ämnen och blandningar (CLP-förordningen). föreslagna direktivet är att uppdatera referenser och terminologi i 2014/15:65 skyltdirektivet, minderårigdirektivet, direktivet om kemiska agenser, direktivet om gravida och ammande och direktivet om carcinogener och mutagena ämnen i arbetet. Detta för att överensstämma med gällande EU-klassificering och märkning av kemiska ämnen i CLP-förordningen. delade kommissionens bedömning att det fanns behov av harmonisering av reglerna. utgångspunkt var att det är viktigt att försöka undvika att anpassningarna till CLP-direktivet leder till oavsiktliga och icke önskvärda materiella ändringar i gällande rätt. De anpassningar som görs borde leda till att direktiven blir mer tydliga och användarvänliga och de borde inte leda till ändrat skydd för arbetstagare jämfört med eller till krångligare regler. antog sin ståndpunkt vid första behandlingen och antog då en ändring av kommissionens förslag. Direktiv /27/EU om ändring av tidigare direktiv och direktiv /37/EG för att anpassa dem till förordningen om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar trädde i kraft . Överläggning ägde rum med arbetsmarknadsutskottet . Samråd ägde rum med och direktivet antogs samma månad. 29.2Meddelande om strategiskt ramverk för hälsa och säkerhet i arbetslivet 2014–2020 Kommissionen presenterade meddelandet om ett strategiskt ramverk för hälsa och säkerhet i arbetslivet 2014–2020 (se fakta- promemoria 2013/14:FPM98). Meddelandet innehåller skrivningar om betydelsen av att främja en god arbetsmiljö genom hela arbetslivet och att främja förebyggande av arbetsrelaterad sjukdom och skada. Kommissionen pekar dessutom på betydelsen av att små och medelstora företag får nödvändig hjälp att följa arbetsmiljölagstiftningen och att regelverket förenklas i den mån det är lämpligt. Meddelandet är också inriktat på att förbättra arbetsskadestatistiken och erfarenhetsutbytet mellan yrkesinspektioner i EU-länderna. Regeringen stöder framtagandet av det strategiska ramverket på arbetsmiljöområdet och är i stora delar tillfreds med innehållet. Det är dock viktigt för regeringen att eventuell regelförenkling på arbets- miljöområdet inte leder till lägre skyddsnivå för arbetstagarna eller olika skyddsnivå beroende på om man jobbar i ett stort eller ett litet företag. Det italienska ordförandeskapet genomförde en konferens om den strategiska ramen under sin ordförandeskapsperiod. Förhandlingar pågick och enighet nåddes mellan rådet och direktiv /50/EU om minimikrav för ökad rörlighet för arbetstagare förbättrade villkor för intjänande och bevarande av kompletterande pensionsrättigheter, tjänstepensionsdirektivet (se fakta- Skr. 2014/15:65 promemoria 2007/08:FPM27). Förslaget kunde därmed antas slutligt den Direktivet syftar till att underlätta den fria rörligheten för arbetstagare genom att förbättra intjänande och bevarande av kompletterande pensionsrättigheter för deltagare i kompletterande pensionssystem. I huvudsak regleras tre delfrågor i direktivet: bestämmelser om begränsning av eventuella kvalifikationstider för förvärvande av pensionsrättigheter, bestämmelser om bevarande av vilande pensions- rättigheter och bestämmelser om information om kompletterande pensionsrättigheter. Samråd ägde rum med . Kommissionen kom med ett förslag till ett direktiv om genomförande av utstationeringsdirektivet (tillämpningsdirektivet). Förslaget är en av tolv nyckelåtgärder som kommissionen antog i sitt meddelande 2011 för att stimulera tillväxt och stärka förtroendet för den inre marknaden. Förslaget om ett tillämpningsdirektiv syftar till att skapa ett allmänt regelverk för utstationeringar med en bättre och mer enhetlig tillämpning av direktivet 96/71/EG om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster (utstationeringsdirektivet). Genom att klargöra och förtydliga hur bestämmelserna i utstationerings- direktivet ska tillämpas kan skyddet för utstationerade arbetstagares villkor säkerställas och en sund konkurrens på den inre marknaden främjas, som missbruk av utstationeringsreglerna motverkas (se faktapromemoria 2011/12: FPM135). Trilogförhandlingar ägde rum . Samråd med ägde rum och antogs direktivet 2014/67/EU om tillämpning av direktiv /71/EG om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster och om ändring av förordning (EU) nr 1024/2012 om administrativt samarbete genom informationssystemet för den inre marknaden (IMI-förordningen). gav 2012 regeringen tillkänna att bör kräva att EU ska anta ett juridiskt bindande protokoll, som tydliggör att grundläggande fackliga rättigheter som den fria förhandlings- och konflikträtten samt rätten att fritt teckna kollektivavtal gäller inom EU och att dessa inte underordnas EU:s ekonomiska friheter. I tillkännagivandet anges att en sådan femte frihet bör gälla inom hela EU och komplettera dagens fyra friheter på den inre marknaden. Regeringen anser att lika lön för lika arbete enligt lagar och/eller avtal i arbetslandet är en princip som bör gälla i hela . 2014/15:65 kommer att påbörja ett arbete för att åstadkomma en ändring av för att främja en sådan utveckling. 29.6Europeiskt forum för att förebygga och bekämpa odeklarerat arbete Kommissionen presenterade ett förslag om att inrätta ett europeiskt forum för att förebygga och bekämpa odeklarerat arbete (se faktapromemoria 2013/14:FPM80). Syftet med förslaget är att förbättra samarbetet mellan medlemsstaterna för att förebygga och bekämpa odeklarerat arbete. Forumet ska bidra till att EU-rätt och nationell rätt följs bättre, minska förekomsten av odeklarerat arbete, skapa formella arbetstillfällen och på så sätt undvika en försämring av arbetets kvalitet samt främja arbetsmarknadsintegration och social delaktighet. Regeringen ser positivt på förslaget att inrätta ett europeiskt forum för att bekämpa odeklarerat arbete och välkomnar ett ökat samarbete mellan medlemsstaterna när det gäller informations- och kunskapsutbyte. Regeringen anser inte att samarbetet mellan medlemsstaternas nationella myndigheter ska utvidgas till en obligatorisk gränsöverskridande operativ nivå. Vidare är det en för regeringen allmän och central ståndpunkt att respektera nationella arbetsmarknadsmodeller och medlemsstaternas kompetens på det sociala området och på skatte- och sysselsättnings- området. inleddes förhandlingar om förslaget och en allmän inriktning nåddes på . Samråd med skedde . 29.7Rådsrekommendation om kvalitetskriterier i praktikprogram Kommissionen presenterade ett förslag till rådets rekommendation om kvalitetskriterier för praktikprogram. Syftet med förslaget är att öka tillgången på praktikplatser av hög kvalitet, för att öka ungdomars möjlighet att få ett arbete. Enligt kommissionen syftar förslaget även till att underlätta ungdomars rörlighet inom EU. Rekommendationen antogs vid . Överläggning hölls med arbetsmarknadsutskottet och samråd hölls med . Det finns sex arbetsrättsliga EU-direktiv i kraft där sjöfolk är undantagna, eller kan undantas, från tillämpningsområdet. Kommissionen föreslår genom det här direktivet att undantag i fem av Det gäller lönegarantidirektivet, direktivet om europeiska företagsråd, direktivet om information och samråd, direktivet om kollektiva uppsägningar och direktivet om övergång av verksamhet. Syftet med ändringen är att stärka skyddet för arbetstagare oavsett vilken sektor de arbetar i, att säkerställa att liknande villkor gäller mellan medlemsstaterna samt att leva upp till de rättigheter som läggs fast i EU:s stadga för grundläggande rättigheter (se faktapromemoria 2012/13:FPM37). Förslaget har förhandlats . Vid möte nåddes en allmän inriktning om förslaget. har inte infört några undantag eller särskilda bestämmelser för sjöfolk när de fem direktiven genomfördes. Det har under förhandlingen för svensk del varit viktigt att det nya direktivet inte ska medföra att befintliga regler ska påverkas negativt i de länder vars lagstiftning omfattar sjöfolk. Samråd med ägde rum . 29.9Direktiv om åtgärder för att underlätta fri rörlighet för arbetstagare Kommissionen antog ett förslag till direktiv om åtgärder som underlättar utövandet av arbetstagares rättigheter i samband med fri rörlighet för arbetstagare (se faktapromemoria 2012/13:FPM109). Förslaget syftar till att förbättra och fördjupa den praktiska tillämpningen av förordningen om arbetskraftens fria rörlighet inom unionen, genom att tillförsäkra arbetstagare förbättrade möjligheter att göra sina rättigheter gällande, men innebär inte några nya materiella rättigheter för arbetstagare som utnyttjar sin rätt till fri rörlighet. Förhandlingar om förslaget ägde rum . Samråd med ägde rum och direktiv /54/EU om åtgärder som underlättar utövandet av arbetstagares rättigheter i samband med fri rörlighet för arbetstagare antogs samma månad. 29.10Utökat samarbete mellan offentliga arbetsförmedlingar När antog 2020-strategin uppmanade det till mobilisering av alla unionens instrument och politiska åtgärder i syfte att uppnå de gemensamma målen och medlemsstaterna uppmanades att vidta förstärkta samordnade åtgärder. Mot bakgrund av detta antog kommissionen ett förslag till beslut om ett utökat samarbete mellan de offentliga arbetsförmedlingarna (se faktapromemoria 2012/13:FPM137). Förslaget syftade till att förstärka och befästa befintligt samarbete mellan de offentliga arbetsförmedlingarna i medlemsstaterna. En informell expertgrupp för europeiska offentliga arbetsförmedlingar finns . En formaliserad struktur anses i kommissionens förslag vara en förutsättning för att öka nätverkets potential att bidra till att ta fram innovativa, evidensbaserade åtgärder för genomförande av politiken i linje med 2020-målen. ställde sig positivt till syftet med förslaget. 2014/15:65 Förhandlingarna har pågått i rådet och ett unionsomfattande nätverk för offentliga arbetsförmedlingar (s.k. ) inrättades för perioden till och med genom beslut nr 573/2014/EU om ett utökat samarbete mellan de offentliga arbetsförmedlingarna. Det nya nätverket ska föra de nationella offentliga arbetsförmedlingarna närmare varandra och ge dem en tydlig status och väl definierade uppgifter. Nätverket ska ge större möjligheter att jämföra arbetsförmedlingarnas resultat med hjälp av relevanta riktmärken. De ska också kunna utbyta goda exempel och förbättra sitt samarbete, bl.a. genom ömsesidigt lärande och erfarenhets- utbyte. Nätverket för offentliga arbetsförmedlingar ska ledas av en styrelse. Styrelsen består av högre tjänstemän från arbetsförmedlingarna som utses av varje medlemsstat och kommissionen. Styrelsens uppgift är att reglera och styra nätverkets verksamhet. Kommissionen har inrättat ett sekretariat som ska bistå och underlätta arbetet för det nya nätverket och se till att systemet fungerar smidigt och är politiskt relevant. Samråd ägde rum med inför . 29.11Förordning om europeiskt nätverk för arbetsförmedlingar () antog kommissionen ett förslag till förordning om ett europeiskt nätverk för arbetsförmedlingar, arbetstagares tillgång till rörlighets- tjänster och ytterligare integration av arbetsmarknaderna (, se faktapromemoria 2013/14:153). är ett redan befintligt nätverk vars syfte är att främja fri rörlighet för arbetstagare inom det europeiska ekonomiska samarbets- området (EES). Även deltar i samarbetet. I nätverket ingår bl.a. offentliga arbetsförmedlingar, fackliga organisationer och arbetsgivar- organisationer. Förslaget ersätter det regelverk som reglerar sam- arbetet mellan medlemsstaterna och kommissionen inom . Regeringen anser att ett väl fungerande kan underlätta för den fria rörligheten av arbetstagare inom och att syftet med förslaget, att inom detta område tillhandahålla en gemensam ram för fördjupat samarbete mellan medlemsstaternas arbetsförmedlingar och kommissionen, kan stödjas. har förslaget förhandlats i rådet. Överläggning hölls med arbetsmarknadsutskottet respektive oktober. Samråd med ägde rum . Vid antogs en allmän inriktning om förslaget. 29.12 Fond för europeiskt bistånd till dem som har antogs förordning 223/14 om fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt. Fonden ska främja den sociala sammanhållningen, förbättra social delaktighet och därmed bidra till Skr. 2014/15:65 målet att utrota fattigdomen i unionen. Detta genom att bidra till att uppnå 2020-strategins mål med att antalet personer som riskerar fattigdom och social utestängning ska minska med minst 20 miljoner personer. Fonden för europeiskt bistånd ska även komplettera strukturfonderna. Fonden ska bidra till att nå det specifika målet beträffande åtgärder av de värsta formerna av fattigdom. Fonden ska bidra till att uppnå målet genom att tillhandahålla icke-finansiellt bistånd som livsmedelsbistånd och/eller grundläggande materiellt bistånd till dem som har det sämst ställt. Bistånd i form av åtgärder för social delaktighet i syfte att se till att personer som har det sämst ställt integreras i samhället. Fonden ska användas för att komplettera nationella strategier för hållbar fattigdomsbekämpning och social delaktighet. 29.13Samarbete inom socialpolitikens områden inom ramen för den öppna samordningsmetoden trygghet har tagit fram flera rapporter som därefter föreslagits . Det handlar bl.a. om den årliga rapporten om den sociala situationen i EU samt rapporten om äldreomsorg och de utmaningar äldreomsorgen står inför. Båda dessa rapporter förelades och informationstillfälle respektive samråd ägde rum med socialutskottet och med kring detta. 30Jämställdhet och arbetet mot diskriminering arbetar aktivt för att främja jämställdhet och motverka diskriminering inom alla politikområden och i genomförandet av EU:s större processer och program. har bl.a. aktivt drivit frågan om att stärka jämställdhetsperspektivet i 2020-strategin. har aktivt deltagit i det fortsatta arbetet med förslaget om ett antidiskrimineringsdirektiv och arbetet med integrering av romer. Förslag till jämnare könsfördelning i börsnoterade bolagsstyrelser Kommissionen lämnade ett förslag till direktiv om en jämnare könsfördelning bland styrelseledamöter i börsnoterade bolag (se faktapromemoria 2012/13:FPM33). Förslaget innebär att styrelse- ledamöterna i de största börsbolagen ska utses i en särskild tillsättnings- process där kriterier för urvalet bestämts och redovisats i förväg. 2014/15:65 att styrelserna ska bestå av av det underrepresenterade könet. Förslaget har förhandlats i rådet . Vid EPSCO- råden samt lämnades läges- rapporter. Det italienska ordförandeskapet hade därefter som ambition att nå en allmän inriktning om förslaget vid , men inför mötet stod det klart att det inte var möjligt. Kommissionen har dock meddelat att man ska fortsätta att verka för ett antagande av direktivet. har haft omröstning och antagit ett förslag som i huvudsak överensstämmer med kommissionens. informerades och överläggning ägde rum . Samråd ägde rum med . Mot bakgrund av att förslaget under förhandlingarna i rådet fått en väsentligt mer flexibel utformning, föreslog regeringen att ska stödja förslaget. majoritet meddelade dock att man anser att förslaget alltjämt strider mot subsidiaritetsprincipen. Inom EU sker ett strategiskt arbete med att följa upp för jämställdhet som antogs i . Handlingsplanen är den formella utgångspunkten för EU:s medlemsstaters åtagande beträffande jämställdhetsintegrering och för framtagande av indikatorer för upp- följning av Pekingplattformens 12 kritiska områden. Inom denna process antog rådet slutsatser inom området Kvinnor och ekonomin med utgångs- punkt i deltidsarbete och egenföretagande. Överläggning med arbetsmarknadsutskottet hölls och samråd med . På rådsmötet antog rådet slutsatser om en helhetsöversyn av Pekingplattformen sedan den antogs 1995, Peking+20. i har presenterat omfattande rapporter på respektive tema som bakgrundsunderlag till slutsatserna. Överläggning med arbetsmarknadsutskottet hölls och samråd med . Kommissionen lämnade 2008 ett förslag till skydd mot diskriminering på grund av religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell har välkomnat förslaget och verkat för ett antagande av ett direktiv som säkerställer samma nivå av skydd mot diskriminering inom EU oavsett diskrimineringsgrund (se faktapromemoria 2007/08:FPM127). och har arbetat vidare med förslaget. om tillgänglighet och skäliga stöd- och anpassningsåtgärder för personer med funktionsnedsättning har diskuterats. Det krävs enhällighet i rådet för att direktivet ska antas. lägesrapport och vid hölls en riktlinjedebatt och en lägesrapport presenterades. informerades i Skr. 2014/15:65 december. Samråd med ägde rum och . Arbetet avseende romers situation presenterade kommissionen en utvärdering av medlemsstaternas genomförande av de nationella strategierna för integrering av romer (se faktapromemoria 2013/14:FPM79). Utvärderingen visar på att åtgärder för integrering av romer har vidtagits i alla medlemsstater och att det börjar göras framsteg i de flesta av dessa, men att det fortfarande går långsamt. Kommissionens utvärdering presenterades i samband med högnivå- mötet om romer. Mötet som regelbundet arrangeras av kommissionen samlar representanter från EU-institutioner, medlemsstater och det civila samhället. representerades på statssekreterarnivå. Temat för mötet handlade om att lyfta fram betydelsen av att de nationella strategierna för romsk inkludering genomförs på lokal och regional nivå och att tillgängliga EU-fondmedel används i arbetet. Kommissionen informerade om högnivåmötet på och . Samråd ägde rum med . anordnade kommissionen två möten med nätverket för medlemsstaternas nationella kontaktpunkter för romska frågor. Fokus vid dessa möten har legat på frågor om involveringen av medlemsstaternas diskrimineringsombudsmän eller motsvarande i arbetet för romsk inkludering, om en effektivare användning av EU-fonder, om arbetet på lokal nivå, och om system för uppföljning av arbetet. Folkhälsa respektive hälso- och sjukvård är huvudsakligen nationell kompetens, men det finns ett mervärde i att arbeta tillsammans i EU inom vissa områden. Som exempel kan nämnas arbetet inom läkemedelsområdet, som bl.a. handlar om att utveckla läkemedels- lagstiftningen inom EU. Det svenska engagemanget var särskilt stort inom arbetet mot antibiotikaresistens och mot alkoholens skade- verkningar. har ansvarat för ordförandeskapet i en arbetsgrupp som syftar till att hitta rutiner för att följa upp och jämföra effekter av sjukvårdssystemen inom EU. antogs formellt det reviderade tobaksproduktsdirektivet. delen av 2014 har präglats av arbetet med att bemöta ebola-epidemin i . Ett reviderat tobaksproduktdirektiv godkändes av och kunde därefter antas av rådet . Det officiella namnet på direktivet är och rådets direktiv /40/EU av om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillverkning, presentation och försäljning av tobaksvaror och relaterade produkter och om upphävande av direktiv /37/EG, och ska vara genomfört i svensk rätt . I anslutning till rådets antagande framförde att omfattningen av hälsovarningarna kunde strida mot svenska grundlagar och att det var osäkert om och hur kunde genomföra direktivet i fråga om hälsovarningarnas storlek. framförde även att delar av regleringen av e-cigaretter kunde vara problematisk i grundlags- hänseende. Regeringen beslutade att tillsätta en utredning om genomförande av EU:s tobaksproduktdirektiv, utredningen pågår. Kommissionen antog en delegerad akt som innehåll ett bildarkiv med hälsovarningar som ersätter bilaga II i direktiv /40/EU. Hälsosäkerhet – Allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa har arbete pågått inom ramen för den s.k. hälsosäkerhets- kommittén. Kommittén etablerades mer formellt i och med beslut /2013/EU om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa. En genomföranderättsakt har antagits om rapportering av den nationella beredskapsplaneringen inom området. kommer ytterligare genomföranderättsakter att tas fram för att genomföra beslutet. Luftvägsinfektionen MERS-CoV, fågelinfluensa H7N9 samt ebola är exempel på händelser som har föranlett täta kontakter mellan medlemsstaterna via hälsosäkerhetskommittén. Ett mer långsiktigt allvarligt hot är resistens mot antibiotika. mot antimikrobiell resistens har följts upp löpande. Inom ramen för EU handlar initiativet om gemensam programplanering för forskning och har särskilt engagerat sig när det gäller initiativet som rör antimikrobiell resistens. Ett sekretariat för arbetet har inrättats på . Inom den gemensamma programplaneringen för forskning har det tagits fram en strategisk forskningsagenda på området antimikrobiell resistens. antog rådsslutsatser om vaccinationer som ett ändamålsenligt verktyg i folkhälsan. I rådsslutsatserna belyses vaccinationers betydelse för folkhälsan. Rådsslutsatserna är framförallt inriktade på hur medlemsstaterna ska samarbeta med varandra för att utbyta information om nationella vaccinationsprogram, uppmuntra utveckling av nya vacciner och ge allmänheten saklig information om nyttan med vaccinationer. Överläggning i utskottet och samråd i ägde rum . Programmet för hälsa och tillväxt 2014–2020 Kommissionen antog det tredje programmet för unionens åtgärder på hälsoområdet . De allmänna målen för programmet ska vara att komplettera, stödja och ge ett mervärde åt den politik som förs i medlemsstaterna för att förbättra unionsmedborgarnas hälsa och minska ojämlikhet i hälsa. Detta genom att, stimulera innovation på hälso- och sjukvårdsområdet, göra hälso- och sjukvårdssystemen mer hållbara och skydda unionens medborgare från allvarliga gränsöverskridande hälsohot. Programmet har en budget på . Förslag till förordning om nya psykoaktiva ämnen Genom rådets beslut /387/RIF inrättades ett system för hantering av nya psykoaktiva substanser som ger anledning till oro på EU-nivå, det s.k. systemet för tidig varning.