prop · H3031d11 · 2015-09-21 00:00:00 — I gruppen ingick nästan 9 500 kvinnor och 4 800 män. De som tvingades lämna ersättningen från sjukförsäkringen och 2011 (ca 31 500 kvinnor och 13 400 män) hade huvudsakligen haft tidsbegränsad sjukersättning. Andelen av dessa som återvände till och fick sjukpenning uppgick till , varav en något högre andel kvinnor än män. En förklaring till att det var en lägre andel återvändare bland de personer som lämnade 2010–2011 än i årsskiftesgruppen 2009/10 är att de som hade haft sjukersättning på garantinivån och inte hade någon sjukpenninggrundande inkomst att få tillbaka inte kunde få sjukpenning oavsett om de fortfarande saknade arbetsförmåga eller inte. Andelen som återvänder till och får sjukpenning har ökat . Diagram 3.12 Andel män och kvinnor som återvänt till sjukförsäkringen efter det att de lämnat sjukförsäkringen *Andel som återvänt är underskattade eftersom tidsramen för att räknas som återvändare är 15 månader lång. I den grupp som har tvingats lämna sjukförsäkringen en andra gång (maxtid 2 i diagram 3.12) återvänder till och får återigen sjukpenning. Ca 1 000–1 100 personer beräknas i genomsnitt lämna sjukpenning på grund av den bortre tidsgränsen . – 2018 väntas antalet bli 1 300–1 700 i genomsnitt , varav ca 200 personer förväntas behöva lämna ersättningen för . Inkomstutvecklingen för de personer som kan ersättning från sjukförsäkringen Begränsningarna i det antal sjukpenningdagar som kan betalas ut har lett till en försämrad ekonomisk situation för många försäkrade. Detta framgår av redovisning av inkomstutvecklingen för de personer som berörts av begränsningarna –2012. Rapporten visar att andelen som fått försörjningsstöd från kommunerna ökade efter det att de inte längre hade rätt till ersättning från sjukförsäkringen. Denna utveckling gäller för både kvinnor och män. Rapporten visar också att relativt många i de äldre åldersgrupperna har tagit ut den allmänna ålderspensionen i samband med att de inte längre har kunnat få ersättning från sjukförsäkringen vid den bortre tidsgränsen. gällde detta av männen och av kvinnorna i åldersgrupperna 61–. Tidigt uttag av ålderspension, dvs. , innebär att pensionen blir livslångt lägre jämfört med om pensionen hade tagits ut . Av rapporten framgår vidare att den genomsnittliga årsinkomsten (lön och offentliga transfereringar) sjönk för flertalet i de redovisade grupperna det år som de inte längre kunde få ersättning från sjukförsäkringen. För de personer som återvände till sjukpenning återställdes emellertid inkomsterna året efter. Den genomsnittliga årsinkomsten för de personer som inte återgick till sjukpenning var däremot fortsatt lägre än året innan det år dessa lämnade försäkringen. ökade förvärvsinkomsterna för dessa personer. Sannolikt kan denna ökning hänföras till en mindre grupp personer som har övergått till ett arbete efter att de inte längre haft rätt till ersättning från sjukförsäkringen. De personer som fått maximalt antal dagar med sjukpenning eller inte längre haft rätt till aktivitetsersättning för att de har fyllt ges möjlighet att delta i programmet arbetslivsintroduktion () hos Arbetsförmedlingen. Programmets syfte är att ge individanpassade insatser av utredande, vägledande eller orienterande karaktär för att förbereda inför ett arbete eller för ett annat arbetsmarknadspolitiskt program. deltog ca 80 000 personer i . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 av deltagarna är kvinnor och flest deltagare finns i åldersintervallet 40–. Generellt är aktivitetsnivån låg och Arbetsförmedlingens uppföljningar har visat att en majoritet har en aktivitetsnivå på högst . Vissa deltagare deltar inte alls i aktiva insatser . Den främsta orsaken till detta är ohälsa. var 32 000 personer av dem som avslutat inskrivna vid Arbetsförmedlingen, varav drygt 15 000 var inskrivna som arbetslösa. Övriga deltog framför allt i arbete med stöd. Den generella bilden är att ju som gått efter avslutad desto fler personer återvänder till och får återigen sjukpenning.25 Insatser i samarbete mellan och Arbetsförmedlingen Människor ska få rehabilitering och, när så behövs, stöd för omställning för att kunna ta till vara sin arbetsförmåga. och Arbetsförmedlingens gemensamma uppdrag om tidiga och aktiva insatser för sjukskrivnas återgång i arbete är en central del i den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Målsättningen är att den arbetssökande ska finna, få och behålla ett arbete. Samarbetet består av två delar, gemensam kartläggning och aktiva insatser. Gemensam kartläggning är ett arbetssätt för samarbetet mellan myndigheterna som syftar till att identifiera individens förutsättningar och behov utifrån ett medicinskt och arbetslivsinriktat perspektiv. De aktiva insatserna ska stödja målsättningen om övergång eller återgång till arbete. Inom ramen för samverkan är Arbetsförmedlingens samlade utbud av tjänster tillgängligt. Resultaten av detta samarbete redovisas i avsnitt 3.4.2. 25 Arbetsförmedlingens årsredovisning 2014. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 3.8.3Regeringens överväganden och förslag Avskaffande av den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen Regeringens förslag: Begränsningen av förmånstiden med sjukpenning på fortsättningsnivån ska avskaffas. Även bestämmelsen om att sjukpenning i normalfallet inte lämnas som följer på en period då en försäkrad har haft sjuk- eller aktivitetsersättning ska avskaffas. Motsvarande förändringar ska göras beträffande sjukpenning i särskilda fall, rehabiliteringspenning och rehabiliteringspenning i särskilda fall. Det ska även göras nödvändiga följdändringar i vissa andra bestämmelser om sjukpenning. Bestämmelsen om att det vid beräkning av dagar i rehabiliteringskedjan ska bortses från dagar i arbetslivsintroduktion ska tas bort. Detsamma ska även gälla bestämmelsen om att boendetillägg kan lämnas till den som deltar i arbetslivsintroduktion. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Förslaget tillstyrks bland andra av i (LO), Handikappförbunden, Kommuner och Landsting. Myndigheten för delaktighet tillstyrker förslaget och framhåller att rehabilitering av funktionshindrade kan dra ut . anser att förslaget är positivt ur jämställdhetssynpunkt eftersom de flesta som inte kan få sjukpenning till följd av tidsgränsen är kvinnor. Detta har lett till försämrad ekonomi och att försäkrade i en del fall blivit beroende av sin partner för sitt uppehälle. () accepterar förslaget, men hade föredragit att den maximala tiden med sjukpenning hade förlängts med och att det därefter skulle vara möjligt att bevilja tidsbegränsad sjukersättning. ser risker med att avskaffa den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen, eftersom tidigare erfarenheter visar att regelförändringar inom sjukförsäkringen har förstärkt den redan pågående utvecklingen av sjukfrånvaron. Arbetsförmedlingens bedömning är att det finns risk för att längden på sjukfallen inom överskådlig tid kommer att öka till följd av förslaget, då det inte längre finns något krav på överlämning till Arbetsförmedlingen efter dag 914 i sjukskrivningen. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) anser att ett avskaffande av den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen är möjligt men då under förutsättning att upprätthåller tidsgränserna vid dag 90, 180 och 365 och prövar arbetsförmågan i enlighet med regelverket. Granskningar från och visar att det kan ifrågasättas om så är fallet. utbildningspolitisk utvärdering (IFAU) avstår från att yttra sig om den bortre tidsgränsen ska avskaffas eller inte. Däremot anser IFAU att det finns mycket forskning som tyder på att utflödet ur sjukförsäkringen – liksom den närbesläktade arbetslöshetsförsäkringen – ökar i samband med olika tidsgränser. IFAU föreslår därför att andra kontrollstationer införs om den bortre tidsgränsen avskaffas. anser att det är allvarligt att föreslå ett avskaffande av den bortre tidsgränsen utan att lämna förslag om hur de försäkrades arbetsförmåga ska tas till vara och bedömas efter 2,5 års sjukskrivning. Ett avskaffande av den bortre tidsgränsen kan innebära att attityderna till sjukskrivningarna påverkas, så att det än en gång blir mer accepterat att sjukskriva mycket långa perioder. anser att förslaget riskerar att bidra till fler långa sjukfall och anser att det bör kompletteras med bedömningstidpunkter liknande dem som finns i rehabiliteringskedjans första år. är kritisk mot förslaget och framför att även om intentionerna med förslaget är goda så leder en avskaffad tidsgräns till längre sjukpenningperioder och minskad återgång i arbete. Skälen för regeringens förslag: Den bortre gränsen i sjukförsäkringen bör tas bort. Denna tidsgräns innebär enligt huvudregeln att sjukpenning kan lämnas för : på normalnivån av den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) och på fortsättningsnivån av SGI. De som kan få sjukpenning hänvisas till det arbetsmarknadspolitiska programmet arbetslivsintroduktion (). Efter deltagande i detta program i minst kan de på nytt få sjukpenning . Många av dem som hänvisats till har varit för sjuka för att kunna delta i någon meningsfull arbetsmarknadspolitisk insats. Myndigheterna har i många fall känt till att så har varit fallet, men det restriktiva regelverk som funnits har inte gett utrymme för att lämna sjukpenning . För många har övergången från sjukpenning till aktivitetsstöd inneburit en betydligt lägre ersättning. Av Arbetsförmedlingens redovisning framgår att de personer som hänvisats till har haft svårt att tillgodogöra sig insatsen på grund av oro för den egna ekonomin. Huvuddelen av dem som inte längre haft rätt till sjukpenning blir s.k. återvändare, dvs. de återkommer till och får sjukpenning efter tiden i . Andelen som återvänder har ökat och personerna tenderar att återvända snabbare. Ett stort antal individer som återvänt har uppnått maximalt antal dagar med sjukpenning . Att på detta sätt behöva byta förmån innebär ökad administration för och för den enskilde kan det innebära en period utan ersättning innan den nya förmånen betalas ut. Ett betydande antal återvänder dock inte till sjukpenning eller sjukersättning och kan inte heller ta del av stöd från Arbetsförmedlingen. Dessa riskerar att hamna i ett permanent utanförskap. För många innebär det att de måste få hjälp av kommunen i form av försörjningsstöd. Alla har dock inte rätt till försörjningsstöd eftersom hushållets totala ekonomi beaktas vid bestämmande av rätten till detta stöd. Det innebär att personen kan bli beroende av sin partner för sitt uppehälle. Av dem som tvingats lämna sjukförsäkringen är en stor majoritet kvinnor och det finns därför, som påpekat, en viktig jämställdhetsaspekt avseende utformningen av regelverket. Personer i de äldre åldersgrupperna har i många fall valt att ta ut sin ålderspension , vilket medför en lägre ålderspension för resten av livet. Ett antal remissinstanser har framfört reservationer mot ett borttagande av den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen. Framför allt framförs att ett sådant borttagande riskerar att öka sjukfrånvaron och särskilt de långa sjukskrivningsperioderna. Det finns därför skäl att utveckla motiven bakom förslaget. Syftet med sjukförsäkringen är att ge ekonomisk kompensation för inkomstförlust vid nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom. Det är regeringens uppfattning att ersättning ska lämnas från sjukförsäkringen så länge individens arbetsförmåga är nedsatt på grund av sjukdom. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Arbetsförmedlingen ska komma i fråga för den som kan tillgodogöra sig sådana insatser. Det är inte rimligt att – som sker – hänvisa människor som inte har förutsättningar att tillgodogöra sig Arbetsförmedlingens insatser till myndigheten. Arbetsmarknadspolitiska insatser och aktivitetsstöd ska inte användas som ett alternativt sätt att försörja människor som på grund av sjukdom saknar arbetsförmåga och förutsättningar för arbetslivsinriktad rehabilitering. Det är heller inte hållbart med ett regelverk som innebär att människor hamnar i en rundgång med långa sjukperioder med avbrott för tre månaders vistelse i där aktivitetsnivån ofta är mycket låg. En del av dem som tvingats lämna ersättningen från sjukförsäkringen gör det för tredje gången. tillkännagivande angående rehabilitering tillbaka till arbete beslutade att till regeringen ge till känna att denna skulle återkomma med förslag som säkerställer att människor som behöver rehabiliteringsinsatser för återgång i arbete får det innan de når den bortre gränsen för sjukpenning. 2012/13: SfU6, rskr. 2012/13:174). En rättslig kvalitetsuppföljning som gjorde visar att i närmare en tredjedel av de fall som avslutas på grund av den bortre tidsgränsen har inte förutsättningarna för rehabilitering klarlagts före det att den bortre tidsgränsen nåtts, än mindre har rehabiliteringsåtgärder genomförts26. Att det inte varit möjligt att säkerställa att människor får rehabiliteringsinsatser innan de tvingats lämna ersättningen från sjukförsäkringen på grund av den bortre tidsgränsen är ytterligare ett skäl att avskaffa denna. Genom förslaget att avskaffa den bortre tidsgränsen anser regeringen att tillkännagivandet är slutbehandlat. Den bortre tidsgränsens betydelse för sjukfrånvaron Den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen började tillämpas . Efter denna tidpunkt har sjukfrånvaron stigit med Rättslig uppföljning 2015:03, Sjukpenningärenden som avslutas för att dagarna tar slut, s. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Det är därför svårt att tro att den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen har haft någon betydande positiv effekt på sjukfrånvaron. Det kan tvärtom inte uteslutas att förekomsten av en bortre tidsgräns på ett negativt sätt påverkat sjukfrånvaron. och Arbetsförmedlingen har tvingats lägga resurser sent i sjukskrivningsperioden för att åstadkomma bästa möjliga övergång mellan myndigheterna, i många fall för individer som saknat förutsättningar att tillgodogöra sig arbetsmarknadspolitiska insatser. En risk med tidsgränser är att åtgärder inte vidtas förrän tidsgränsen närmar sig. I detta fall har den bortre tidsgränsen kommit mycket sent i sjukskrivningsprocessen, vilket i sig kan ha försenat nödvändiga insatser. och Arbetsförmedlingens återrapportering av rehabiliteringssamverkan visar att en stor andel av samverkansinsatserna vidtas nära eller i anslutning till dag 914. Detta kan tala för att den bortre tidsgränsen styr resurser bort från tidiga insatser. rättsliga kvalitetsuppföljning av sjukpenningärenden27, vilka avslutats för att dagarna tar slut, visar att en stor andel, , har fått gemensam kartläggning som ett sätt att lämna över personer till Arbetsförmedlingen. tillkännagivande angående tidsgränser i sjukförsäkringen har i ett tillkännagivande (bet. 2014/15:SfU1 rskr. 2014/15:46 Mom. 4) uttalat att tidsgränserna i sjukförsäkringen ska vara kvar. Med anledning av ovan nämnda skäl anser dock regeringen att den bortre tidsgränsen bör avskaffas. Härmed anser regeringen också att tillkännagivandet är slutbehandlat. Stöd för återgång i arbete framhållit har sannolikt inneburit en positiv kontakt för många som hänvisats dit. För en mindre andel av deltagarna i har insatserna också hjälpt dem att komma tillbaka till arbetslivet. De allra flesta har dock återvänt till och fått sjukpenning på nytt. Regeringen anser inte att det är rimligt att mer än 100 000 personer ska tvingas lämna ersättningen från sjukförsäkringen för att ett mindre antal ska kunna hjälpas tillbaka till arbetslivet. Det måste vara möjligt att erbjuda stöd för återgång i arbete, även i frånvaro av en bortre tidsgräns, långt före 2,5 års sjukskrivning. I denna budgetproposition lämnar regeringen förslag om kraftigt ökade resurser till i syfte att myndigheten ska kunna göra tidiga bedömningar av den enskildes nedsättning av arbetsförmågan och behov av rehabilitering. Regeringen för också samtal med arbetsmarknadens parter och är beredd att vidta de ytterligare åtgärder som kan behövas för att förebygga sjukfrånvaro och bistå enskilda individer som behöver rehabilitering och omställning. Flera remissinstanser, t.ex. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) och utvärdering (IFAU) har efterlyst andra kontrollstationer då den bortre tidsgränsen och avskaffas. Även den rättsliga kvalitetsuppföljning som gjorts av Försäkringskassan28, och som omnämns ovan, talar för behovet av någon typ av kontrollstationer. konstaterar i sin uppföljning att det finns brister, både när det gäller bedömningen av rätten till ersättning för individen och när det gäller hur utreder den försäkrades rehabiliteringsbehov och samordnar rehabiliteringsinsatser. Detta gäller särskilt i de fall då en person kan fortsätta i tidigare arbete utan en omställning till annat arbete behövs. Regeringen anser att det är viktigt att har ett aktivt förhållningssätt och att det finns en individuellt anpassad uppföljningsplan för varje långtidssjukskriven person liksom att säkerställer att åtgärder vidtas när det är behövligt. Det är svårt att se vad en lagreglering avseende kontrollstationer skulle innehålla utöver nuvarande ansvar. En reglering av fasta kontrollstationer riskerar att medföra icke-flexibla aktiviteter och uppföljningar. Bedömningar och åtgärder kan då komma att skjutas upp till de olika bedömningstillfällena. Rättslig uppföljning 2015:03, Sjukpenningärenden Rättslig uppföljning 2015:03, Sjukpenningärenden som avslutas för att dagarna tar slut, s.12. som avslutas för att dagarna tar slut. Detta var vad som i stor utsträckning hände vid den tidigare tidsbegränsade sjukersättningen. Mot denna bakgrund anser regeringen att det är olämpligt att lagstifta om de metoder som myndigheterna ska använda. Däremot avser regeringen att återkomma till avseende behovet av åtgärder för att säkerställa att gör de bedömningar som följer av gällande regelverk och att människor som är i behov av det får stöd för rehabilitering och omställning. Ett sådant arbete måste avse såväl eget arbete som samverkan med Arbetsförmedlingen och andra aktörer. Regeringen föreslår således att den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen avskaffas. Förutom sjukpenning avser detta även rehabiliteringspenning, sjukpenning i särskilda fall och rehabiliteringspenning i särskilda fall. Avskaffad karens efter sjuk- eller aktivitetsersättning infördes även en begränsning för den som haft sjuk- eller aktivitetsersättning och vill ansöka om sjukpenning. Begränsningen innebär att sjukpenning i normalfallet inte lämnas efter det att en period med sjuk- eller aktivitetsersättning har avslutats. En försäkrad, vars rätt till aktivitetsersättning har upphört på grund av att den försäkrade fyllt , kan i stället övergå till för att prövas mot Arbetsförmedlingens insatser. i kan den försäkrade få aktivitetsstöd och boendetillägg. Regeringen anser att även denna begränsning i möjligheterna att få sjukpenning bör tas bort. Om den försäkrade är arbetsoförmögen på grund av sjukdom, bör sjukpenning eller sjukpenning i särskilda fall lämnas. Den försäkrade som är i behov av arbetslivsinriktad rehabilitering bör få dessa insatser samt rehabiliteringspenning eller rehabiliteringspenning i särskilda fall. Regeringens förslag föranleder även följdändringar i 27 kap. 20 och 32 §§ samt i 110 kap. 6 § socialförsäkringsbalken. Genom regeringens förslag bortfaller behovet av det arbetsmarknadspolitiska programmet och därmed även behovet av en bestämmelse om att boendetillägg kan lämnas under tid i detta program. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Vid beräkning av hur många dagar som har förflutit i den s.k. rehabiliteringskedjan finns en bestämmelse om att det ska bortses från dagar då personen deltagit i och fått aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning. Även denna bestämmelse tas bort. Upphörande av programmet arbetslivsintroduktion Regeringens bedömning: bör det inte vara möjligt att påbörja deltagande i det arbetsmarknadspolitiska programmet arbetslivsintroduktion. bör det vara möjligt för den som före nämnda datum redan har påbörjat deltagande i programmet arbetslivsintroduktion att fullfölja detsamma. Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens förslag, dock inte vad gäller ikraftträdandetidpunkten. Remissinstanserna: Nästan samtliga remissinstanser som yttrat sig om arbetsgruppens bedömning delar denna. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) anser dock att programmet borde finnas kvar, men att deltagarna borde få ersättning från sjukförsäkringen. Skälen för regeringens bedömning: Det arbetsmarknadspolitiska programmet arbetslivsintroduktion () infördes för att de personer som till följd av tids- och åldersgränser i sjukförsäkringen inte längre kunde få ersättning från sjukförsäkringen ändå skulle kunna få en försörjning och hjälp tillbaka till arbetslivet. I och med att regeringen nu föreslår att begränsningarna i sjukförsäkringen ska tas bort upphör även behovet av det särskilda programmet . De personer som redan har påbörjat deltagande i programmet när begränsningarna i sjukförsäkringen avskaffas, bör dock ha möjlighet att fullfölja om de så önskar. Det är programmet och de särskilda ersättningsreglerna vid deltagande i detta program som upphör. Den som är i behov av arbetslivsinriktade rehabiliteringsinsatser och tjänster från Arbetsförmedlingen kommer även fortsättningsvis kunna ta del av dessa, t.ex. arbetsförberedande insatser inom ramen för samverkan mellan och 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Arbetsförmedlingen, oavsett tid med sjukpenning. De metoder som använts och den erfarenhet som byggts upp inom bör således kunna tas till vara i den övriga verksamheten. Mot bakgrund av ovanstående bör förändringar göras i förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program och förordning (1996:1100) om aktivitetsstöd. Följdändringar kommer även att göras i övriga relevanta förordningar. Regeringens förslag: De nya bestämmelserna ska träda i kraft och sjukpenning ska kunna lämnas för dagar från och med den tidpunkten. Äldre föreskrifter ska fortfarande gälla för sjukpenning och andra berörda förmåner som avser tid före ikraftträdandet. För den som före ikraftträdandet har påbörjat arbetslivsintroduktion ska dagar med tid i nämnda program inte räknas med vid beräkning av dagar i rehabiliteringskedjan. Den som efter ikraftträdandet deltar i arbetslivsintroduktion ska kunna beviljas boendetillägg enligt de tidigare gällande föreskrifterna. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag, dock inte vad gäller ikraftträdandetidpunkten. I promemorian föreslogs att ändringarna skulle träda i kraft . Remissinstanserna: anser att tiden mellan beslut om förändringen och ikraftträdandet är för kort med tanke på de svårigheter enskilda försäkrade kan ha att överblicka konsekvenserna av valet att fullfölja arbetslivsintroduktionen () eller att ansöka om ersättning från sjukförsäkringen. Skälen för regeringens förslag: De nya reglerna föreslås träda i kraft . Med tanke på att många försäkrade gör en betydande ekonomisk förlust genom den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen så bör även sådana försäkrade som nått den bortre tidsgränsen före ikraftträdandet ha möjlighet att återigen få sjukpenning från och med ikraftträdandet av de nya bestämmelserna. Motsvarande bör gälla för dagar som infaller från och med avskaffandet av begränsningen till ersättning med sjuk- eller aktivitetsersättning. Möjligheten att återigen få sjukpenning bör gälla oavsett om personen har påbörjat eller inte. Under tid som en person deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program och får aktivitetsstöd är personens sjukpenninggrundande inkomst (SGI), enligt 26 kap. 13 och 19 §§ SFB, vilande. Om en person som påbörjat i stället vill ha sjukpenning, måste personen först skrivas ut från , så att den sjukpenninggrundande inkomsten kan aktiveras innan sjukpenning enligt de nya bestämmelserna kan lämnas. En del personer som påbörjat före och som fortfarande deltar i programmet vid ikraftträdandet kan delta i aktiva arbetsmarknadspolitiska insatser och kan även vilja fortsätta dessa. För vissa kan det också innebära ekonomiska fördelar att fullfölja .