prop · H20390 · 2015-03-17 00:00:00 — I samband med FN:s generalförsamlings öppnande ägde ett utrikesministermöte rum mellan de nordiska länderna och . På dagordningen stod bland annat frågor om , regional säkerhet och klimat. Vid det nordisk-baltiska utrikesministermötet i ägnades särskild uppmärksamhet åt den säkerhetspolitiska situationen i vårt närområde, inklusive aggression mot och olagliga annektering av och Sevastopol. Vidare diskuterades energifrågor i regionen och situationen i och . Ett gemensamt uttalande antogs till stöd för med anledning av att en estnisk polis förts bort från estniskt territorium av rysk säkerhetstjänst och åtalats för spioneri. I anslutning till session i ägde ett nordiskt-baltiskt statsministermöte rum . Vid mötet behandlades den politiska och ekonomiska utvecklingen i , det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar (TTIP), konflikten i och som föranletts av aggression och olagliga annektering av och Sevastopol, situationen i och , samt den svenska kandidaturen till . På initiativ av och hölls ett första utrikesministermöte mellan de nordisk-baltiska länderna och Visegrad-4 länderna (, , och ). ägde ett motsvarande möte rum i i . Dialogue, som inrättades vid toppmötet med de nordiska stats- och regeringscheferna under presidents Sverigebesök , höll sitt konstituerande möte i . Dialogen är särskilt inriktad på FN-frågor. Avsikten är att hålla ett möte på polchefsnivå, men samverka löpande i olika konstellationer, inklusive mellan FN-representationerna i . 6Nordiskt samarbete inom försvar och samhällets krisberedskap Det nordiska försvarssamarbetet har en central roll i svensk försvarspolitik. har det nordiska försvarspolitiska samarbetet fortsatt att fördjupas. Detta ligger i linje med regeringens strävan att genom praktiskt samarbete stärka ländernas möjligheter att främja gemensamma intressen och bidra till säkerhet och stabilitet. tog över ordförandeskapet i det nordiska försvarssamarbetet (Nordefco). Det norska ordförandeskapet har haft som huvudprioriteringar en ökad försvars- och säkerhetspolitisk dialog, fortsatt samarbete och ökad förståelse för möjligheter att samarbeta inom internationella operationer, kapacitetsbyggnadsåtgärder och ökad nordisk försvarsindustridialog. I den säkerhets- och försvarspolitiska diskussionen ingick frågor om gemensamma strategiska utmaningar och även arbetet med att fortsätta utveckla samarbetet mellan de nordiska och baltiska länderna. Utvecklingen i vårt närområde har påverkat försvarssamarbetet och stärkt den försvars- och säkerhetspolitiska dialogen mellan de nordiska och baltiska länderna. Genom ett nordiskt samarbete finns möjligheter till ökad försvarsförmåga, minskade kostnader och ökad uthållighet. har diskussioner förts kring fördjupat internationellt förmågesamarbete samt militära resurser och förmågor. För att underlätta det nordiska samarbetet har och de övriga nordiska länderna arbetat vidare med att förenkla de nationella regleringar och procedurer som styr samarbetet. har t.ex. fattat ett nytt rambeslut för Försvarsmaktens deltagande i övningsverksamhet med de övriga nordiska länderna. Beslutet innebär ytterligare förenklingar för verksamhet kopplad till utbildning och övning, vilket gynnar samarbetet och förmågeuppbyggandet. Ett flertal åtgärder och projekt har initierats för att utveckla det nordiska försvarssamarbetet på materielområdet. Under det norska ordförandeskapet 2014 genomfördes ett försvarsministermöte i , ett gemensamt nordiskt-baltiskt möte, samt försvarsministermöte . Vid mötet beslutade ministrarna att hela det nordiska luftrummet ska kunna användas inom ramen för flygövningssamarbetet Cross Border Training (CBT). Vidare beslutade ministrarna att upprätta en nordiskbaltisk militär kapacitetsuppbyggnadsinsats att använda vid behov i olika insatsområden. Modaliteter för upprättande samt möjliga samarbetsområden ska ses över . Vidare beslöt ministrarna att fortsätta stötta East African Standby Force . har övningssamarbetet på flygsidan mellan de nordiska länderna utvecklats vidare genom användning av hela det nordiska luftrummet. Det nordiska försvarssamarbetet stärker den militära förmågan hos både nationella och internationella insatser, vilket i sin tur stärker gemensamma möjligheter att främja våra intressen och bidra till säkerhet och stabilitet såväl i som i vårt närområde och på vårt Arbetet fortsätter med att gemensamt ta fram effektiva Skr. 2014/15:90 och användbara övnings- och utbildningsprojekt som gynnar ländernas efterfrågan med ändamål inom respektive arena mark, sjö och luft. deltog i övnings- och träningsverksamhet i samband med luftrumsövervakning av . undertecknade och försvarsministrar en handlingsplan som syftar till en fördjupning av det bilaterala försvarssamarbetet. tog över ordförandeskapet i Nordefco. De svenska ordförandeskapsprioriteringarna omfattar bland annat att stärka den nordiska rösten på det säkerhets- och försvarspolitiska området, ett ökat informationsutbyte rörande kränkningar och incidenter i vårt närområde, ett fördjupat samarbete med de baltiska staterna inom områden av gemensamt intresse, en utökad transparens, informationsutbyte och koordinering på politisk och militär nivå i syfte att stärka insatsplanering för internationella operationer, bygga vidare på det nordiska kapacitetsuppbyggnadskonceptet, utveckla övningsverksamheten i samt utveckla riktlinjer för ansvarsfulla rutiner under ett materielsystems hela livscykel (ekonomiskt, miljömässigt och etiskt ansvarstagande.) De politiska överläggningarna kring den samlade beredskapen i för att kunna motstå och hantera samhällskriser formaliserades i Hagadeklarationen (I). De nordiska länderna enades i om en ny Hagadeklaration (II) med visionen att länderna i samverkan ska arbeta för att uppnå ett robust utan gränser. I ett robust utan gränser minskar sårbarheten som förmågan att hantera allvarliga olyckor och kriser och återställa funktionalitet stärks. De nordiska länderna enades vid ett möte i om att den nordiska förmågan till stöd mellan länderna ska stärkas genom en fortsatt samordnad utveckling av förmågan till värdlandsstöd och genom att stärka förmågan till att genomföra samordnande räddnings- och krishanteringsinsatser. Länderna ska gemensamt etablera moduler för krishantering för att öka förmågan att hantera kriser och stärka möjligheterna för gemensamma nordiska insatser. Modulerna ska dels kunna användas om de nordiska länderna drabbas av en katastrof, dels om ett annat land drabbas av en katastrof. Tanken är att modulerna ska kunna anmälas gemensamt till bl.a. EU:s civilskyddsmekanism. Utvecklingen av en sådan gemensam nordisk resurs, en modul för räddning under förhållanden med kraftig kyla (Nordic Cold Condition Unit), påbörjades . Nordiskt samarbete bidrar till förmågan att möta gränsöverskridande hot, möjliggör utbyten av kunskap och erfarenheter samt förbättrar förmågan att solidariskt ta emot och ge stöd vid allvarliga händelser och kriser. Regeringen vill därför ytterligare utveckla det nordiska samarbetet inom ramen för Hagasamarbetet. 2014/15:90 Arbetet med att kartlägga vilka områden som är angelägna att samarbeta kring är en kontinuerlig process. Av vikt är att det finns en långsiktighet och kostnadseffektivitet i arbetet och att utvecklingen sker målinriktat. Utifrån ett gemensamt risk- och krisberedskapsperspektiv bör de nordiska länderna kunna verka för gemensamma positioner i utvecklingen av civilskyddsarbetet inom EU och i andra internationella fora. Som möjliga utvecklingsområden inom modulsamarbetet avser att lyfta frågan om gemensamma resurser för medicinsk evakuering och för skogsbrandsläckning. En ytterligare aspekt som är viktig att begrunda i det framtida Haga-samarbetet är om – och i så fall på vilket sätt – krisberedskapssamverkan bör koordineras och samutnyttjas med nordisk militär samverkan. I samband med session enades medlemsländerna om en ny programperiod för rådets arktiska samarbetsprogram 2015–2017. Programmet har en budget om och ska fördelas på projekt inom fyra tematiska områden: 1) befolkning, 2) hållbar utveckling, 3) miljö, natur och klimat samt 4) utbildning och kompetensutveckling. Ett möte på tjänstemannanivå genomförs mellan sekretariaten och ordförandeskapen i de fyra regionala organisationerna , , Nordiska ministerådet och Östersjöstaternas råd. Syftet med mötet är att dela med sig av erfarenheter och diskutera olika insatser. är ordförande i för perioden –2015. uppgick antalet personer som pendlar mellan och för arbete eller studier till drygt 16 000 personer. Många aktörer arbetar på båda sidor om gränsen för att främja gränspendling och bidra med information om vad som gäller beträffande bland annat skatter och socialförsäkringsfrågor i och . , som omfattar regioner och kommuner på båda sidorna av , arbetar aktivt med att kartlägga och lösa gränshinder i . Informationstjänsten Direkt, , och Arbetsförmedlingen, ger svar på frågor vid arbetspendling. deltar aktivt i nordiskt samarbete på en rad områden. Den sittande regeringen har uttryckt en vilja att fördjupa sitt engagemang vad gäller EU och , , och inte minst försvarssamarbetet (NORDEFCO). är ordförande i och har samordningsansvar för det nordiskbaltiska samarbetet (NB8) och det informella nordiska utrikesministersamarbetet (N5). drabbades hårdare av finanskrisen än andra jämförbara länder. Återhämtningen sedan krisen har gått långsamt. Den ekonomiska utvecklingen ser dock mer positiv ut . Regeringens prognos är en tillväxt på . Det är fortfarande exporten som driver den danska ekonomin. var fjärde största exportmarknad, var i sin tur näst största exportmarknad. När den nuvarande danska regeringen tillträdde 2011 var dess främsta prioritering att få igång ekonomin igen. Omfattande strukturella reformer med detta syfte har genomförts. 2015 är valår i och måste val hållas. Besöksutbytet är intensivt på alla nivåer mellan och . Flera av de svenska ministrarna, inklusive statsministern, har hunnit besöka efter riksdagsvalet i . Samarbetet mellan och är mycket nära och omfattande. Detta gäller i olika EU-frågor, FN-frågor, nordiskt och nordiskt-baltiskt samarbete, näringslivets integration samt fördjupat samarbete i säkerhets- och försvarspolitiska frågor, inklusive krishanteringsinsatser och konfliktförebyggande. Besöksutbytet har varit fortsatt omfattande på alla nivåer, med många bilaterala och andra besök i båda riktningarna. Ett stort antal svenska ministrar och statssekreterare har haft överläggningar med sina finska kollegor. Efter det svenska regeringsskiftet gick som brukligt den nya regeringens första utlandsbesök till . Statsministern, utrikesministern och försvarsministern besökte . är viktigaste exportmarknad och är tredje största. Våra nära band till länderna kring befästs också bl.a. genom ett statsbesök till . Syftet var att fortsätta utveckla, förnya, föryngra och bredda den redan nära och goda relationen till . Regeringen stödjer fortsatt projektet i . Syftet med projektet och det svenska bidraget är att stärka svenskundervisningen i finskspråkiga skolor. Regeringen har också beviljat ett motsvarande bidrag till projektet i , vars syfte är att stärka användningen av, och skapa ett ökat intresse för, det finska språket i . var ordförande för regeringssamarbetet inom ramen för . Mot denna bakgrund har svenska ministerbesök till varit särskilt frekventa . . besökte också det svenska kronprinsessparet . Handelsutbytet mellan och är väletablerat. håller på att återhämta sig efter finanskraschen 2008 och har haft en god tillväxt . export till uppgick till 1,8 mdr SEK (av import). import från är blygsam: 168 milj. SEK (0,av landets export). Islänningars handel från utlandet över internet har ökat och andelen är den största i . Inte i något annat nordiskt land handlas det mer från utlandet över internet än från inhemska nätbutiker (2014). Bland annat mot denna bakgrund lanserade en e- handelsportal för svenska företag som säljer och levererar varor till isländska konsumenter. genomfördes en resa till med representanter för svenska och isländska företag inom sektorn geotermisk energi. Ytterligare en svensk-isländsk delegationsresa kommer att äga rum. I finns ett starkt stöd för ett fördjupat och brett nordiskt samarbete. är, tillsammans med , viktigaste handelspartner och omvänt är viktigaste handelspartner. Såväl som 2014 var största exportmarknad. Varuexporten till uppgick till (10,av den totala svenska exporten). BNP-prognosen har justerats ned ytterligare till . Statens inkomster är endast indirekt beroende av oljepriset och storleken på oljefonden tickar stadigt uppåt, om än i långsammare takt. Antalet svenskar som bor och arbetar i är stort. Efterfrågan på information från den svensk–norska Grensetjänsten i har fortsatt varit stor . Framförallt var det arbetspendlare som efterfrågade information, men informationstjänsten utökade även sitt informationsutbud till små och medelstora företag. Förhandling pågår mellan /EES om EES-ländernas kommande ekonomiska bidrag till EU för att få ta del av EU:s inre marknad. Den språkliga gemenskapen, handel, den geografiska närheten och de goda transportförbindelserna innebär att kontakten mellan och är mycket omfattande. Två tredjedelar av de åländska studenterna studerar vid svenska universitet och högskolor. av befolkning uppges nu vara född i . Den åländska landskapsregeringen uttryckte officiellt sin uppskattning för det goda samarbetet i i fråga om beredskapsplanering i samband med sjuksköterskestrejk på sjukhuset i . De täta vardagskontakterna återspeglas också i löpande samarbete på politisk nivå. Riksdagsledamot medverkade 2014 i Kastelholmsamtalen om och freden med förra president som ordförande. Utbytet på kulturområdet är också omfattande. har exempelvis symfoniorkester haft konserter på , Folkteatern i har spelat barnteater och haft teaterverkstad och operan sattes upp i . I samband med nyvalet blev det grönländska socialdemokratiska partiet (Siumut) störst. Den grönländska regeringen har arbetat aktivt för att skapa goda förutsättningar för råvaruutvinning och välkomnat utländska företag och investerare till . har tillsammans med upprättat en informationstjänst med syfte att underlätta privatpersoners mobilitet i . Den prioriterade gränshinderfrågan för är ett dubbelbeskattningsavtal med . I Ilulisaat den 9–, under det danska ordförandeskapet i NMR, genomfördes ett för att utöver pågående processer diskutera bland annat nordiskt samarbete inom . Fiskerinäringen utgör av export och är, vid sidan av budgetstödet från , grundbulten i ekonomin. EU införde 2013 sanktioner mot efter det att ö-nationen ensidigt höjde kvoten för sillfiske. Sanktionerna har sedermera hävts. har fått kritik för att utnyttja EU:s sanktioner mot till att söka främja den egna fiskexporten. Den prioriterade gränshinderfrågan för är att de inte kan skriva under det redan existerande avtalet om erkännande av körkort mellan de nordiska länderna. Olika möjligheter för att finna en lösning undersöks . I syfte att bidra till ett fördjupat nordiskt samarbete besökte dåvarande ministern för nordiskt samarbete den 26 till tillsammans med en näringslivsdelegation med inriktning på infrastruktur, transporter, energieffektivitet och fiske. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , Y , I Baylan, S-E Bucht, P , H Hellmark , M , A , P , M , M , A Bah Kuhnke, A Strandhäll, A Shekarabi, G , G , A Hadzialic Regeringen beslutar skrivelse 2014/15:90 Nordiskt samarbete 2014