prop · H30319 · 2015-10-13 00:00:00 — Förslaget kan medföra att företag från andra EU-länder som ansöker om återbetalning av mervärdesskatt i en mervärdesskattedeklaration i stället ska använda det elektroniska ansökningsförfarandet. De som berörs är företag med någon slags etablering i som dock inte används för att genomföra försäljningar av varor eller tjänster. Det torde enbart röra sig om ett fåtal företag. En mervärdesskattedeklaration kan omfatta ett kvartal eller en månad. En ansökan genom den elektroniska portalen kan inte omfatta än ett kvartal. Om ett företag ansöker om återbetalning för i mervärdeskattedeklaration kan det efter ändringen ta innan de får återbetalning av mervärdesskatt. För ett enskilt företag som berörs kan det medföra en likviditetsmässig försämring. Som nämnts torde dock enbart ett fåtal företag påverkas. En del av de företag som ansöker om återbetalning genom att lämna deklaration kan göra detta . Om dessa i stället lämnar en ansökan som avser ett kvartal leder det till ett minskat antal redovisningstillfällen vilket ger mindre administration. Ett användande av den portalen skulle också kunna ge företag möjligheter att samordna återbetalningsansökningarna i med återbetalningsansökningar för andra EU-länder, då även dessa hanteras via den elektroniska portalen. Sammantaget torde förslaget inte medföra att den administrativa bördan för de berörda företagen ökar. har i tillämpningen redan medgivit att de företag med en etablering som inte genomför försäljningar får använda det elektroniska förfarandet för återbetalningsansökan. Förslaget innebär att vissa företag som lämnar mervärdesskattedeklaration i stället ska använda det elektroniska förfarandet. Inledningsvis kan detta medföra en viss ökning av antalet ärenden för . Som framgår ovan torde det dock endast vara ett fåtal företag som behöver ändra sättet att ansöka. Eftersom de företag som berörs av förändringen kan ansöka om återbetalning kan antalet ansökningar totalt sett minska något . Därmed torde även antalet ärenden för minska något. Förslaget bedöms dock endast ha försumbara effekter för . Eventuella kostnader för till följd av förslaget får hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Förslaget bedöms inte ha Prop. 2015/16:19 några effekter för de allmänna förvaltningsdomstolarna. 14.8Förändring av reglerna om beskattningsmyndighet vid import av varor Regeringens bedömning: Förslaget saknar offentligfinansiella effekter. Förslaget saknar också effekter för företagen och de allmänna förvaltningsdomstolarna. Förslaget medför försumbara effekter för och . Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig i denna del. Skälen för regeringens bedömning: Förslaget innebär att även juridiska personer som är registrerade till mervärdesskatt men inte agerar i egenskap av beskattningsbar person enligt mervärdesskattelagen vid importen eller införseln ska redovisa mervärdesskatt hänförlig till import i sin mervärdesskattedeklaration. Förslaget saknar offentligfinansiella effekter. Förslaget saknar också effekter för företagen och de allmänna förvaltningsdomstolarna. Förslaget medför förutom försumbara effekter i form av en engångskostnad även ökade kostnader för tillkommande ärendehantering på för . Kostnaderna får hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Förslaget medför försumbara effekter för , vilka får hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Regeringens bedömning: Den positiva offentligfinansiella effekten uppskattas till ikraftträdandeåret, och cirka i varaktig årlig effekt. Förslaget medför en kostnad för företagen men även en minskad Förslaget medför försumbara effekter för och de allmänna förvaltningsdomstolarna. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: anser att konsekvensutredningen är bristfällig och inte uppfyller kraven i 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Skälen för regeringens bedömning Förslaget innebär att den särskilda avdragsregeln för koncerninterna tjänster, den s.k. slussningsregeln slopas. Ett slopande av slussningsregeln innebär att den ingående mervärdesskatt som tidigare slussades vidare nu inte får dras av och blir därmed en mervärdesskattekostnad för det koncernföretag som inte har avdragsrätt. Detta leder till ökade skatteintäkter för staten. Företagen behöver inte särredovisa hur mycket mervärdesskatt de Därför saknas information om i vilken utsträckning Således är osäkerheten i beräkningsunderlaget Slussningsregeln bedöms tillämpas framförallt vid tillhandahållanden av finansiella tjänster inom koncerner som inte har en finansiell koncerner som använder sig av slussning till mellan 10 och Vid de fåtal kontroller som gjorts har den totala slussade uppskattas till mellan 1 miljon och Med utgångspunkt i dessa högst osäkra data, och med hänsyn tagen till att vissa av företagen i viss utsträckning kan komma att omstrukturera sin verksamhet, uppskattas den totala offentligfinansiella i varaktig årlig effekt. För de företag som ingår i koncernerna som tidigare använt sig av slussningsregeln innebär ett slopande av denna att den ingående mervärdesskatt som har kunnat slussas vidare och dragits av nu blir en kostnad för dessa företag. När det gäller den administrativa bördan för de berörda företagen bör förslaget medföra att denna minskar. efterfrågar ytterligare analys av hur förslaget påverkar företagen. Som ovan konstaterats är den data som finns gällande tillämpningen av slussningsregeln osäker, vilket innebär att det är svårt att göra en uppskattning av ytterligare effekter för de företag som tidigare använt sig av slussningsregeln. Effekter för myndigheter och de allmänna förvaltningsdomstolarna Effekten för de allmänna förvaltningsdomstolarna av ett slopande av slussningsregeln bedöms som marginell. Förslaget medför försumbara effekter för . De tillkommande kostnaderna får hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Regeringens bedömning: Förslaget saknar offentligfinansiella effekter. Förslaget saknar också effekter för företagen och de allmänna förvaltningsdomstolarna. Förslaget medför försumbara effekter för . Promemorians bedömning överensstämmer i huvudsak med regeringens. I promemorian görs dock bedömningen att förslaget inte medför några effekter för . Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig i denna del. Skälen för regeringens bedömning: Förslaget är en anpassning till Prop. 2015/16:19 . Förslaget innebär att transaktioner som uppfyller kraven på en verksamhetsöveråtelse inte ska anses utgöra en omsättning i mervärdesskattehänseende. Enligt gällande bestämmelse undantas sådana transaktioner från mervärdesskatt. Förslaget innebär således ett klargörande som ligger i linje med tillämpning och saknar därför offentligfinansiella effekter. Förslaget saknar också effekter för företagen och de allmänna förvaltningsdomstolarna. Förslaget medför försumbara effekter för . De tillkommande kostnaderna får hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. 14.11Tidpunkt för registrering av överskjutande mervärdesskatt och punktskatt Regeringens bedömning: Förslaget saknar offentligfinansiella effekter. Förslaget saknar också effekter för företagen, och de allmänna förvaltningsdomstolarna. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig i denna del. Skälen för regeringens bedömning: Ändringen innebär ett klargörande av bestämmelsen om registreringstidpunkt på skattekontot. Den ändrade bestämmelsen medför inte att tidpunkten för registrering ändras i förhållande till den tidpunkt för registrering som använder i tillämpningen. Förslaget medför därför inte några offentligfinansiella effekter. Några effekter för domstolarna, eller företagen uppkommer inte heller. 15.1Förslaget till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200) I paragrafens tredje stycke görs en ändring. Ändringen beror på att 19 kap. 1 § ändras så att den bestämmelsen kan omfatta även andra än utländska beskattningsbara personer. Paragrafen, som är ny, motsvarar artikel 19 och 29 i mervärdesskattedirektivet och reglerar överlåtelse av verksamhet. Omsättning av tillgångar i en verksamhet ska under de förutsättningar som anges i paragrafen inte anses som en omsättning i Sådana omsättningar undantogs tidigare från skatteplikt. Se vidare avsnitt 11.3. I paragrafen ändras andra stycket punkten 5 som en följd av att de undantag i nuvarande 3 kap 30 a § som avser beskickningar, konsulat, EU-institutioner och liknande flyttas till 3 kap. 30 c § (se författnings- kommentarerna till 3 kap. 30 a och 30 c §§). Ändringen i paragrafens första stycke innebär att statens uttag av tjänster som avses i 2 kap. 8 § undantas från skatteplikt. Av ändringen i paragrafens andra stycke framgår att undantaget i första stycket inte omfattar statens uttag av tjänster som avser arbeten på stadigvarande bostad. Se vidare avsnitt 7.3. Ändringarna i paragrafen är en följd av att vissa undantag i nuvarande 3 kap. 30 a § förs över till en ny 3 kap. 30 c § (se författningskom- mentarerna till 3 kap. 30 a och 30 c §§) . I paragrafen ändras första stycket punkten 1 så att kravet på att köparen är registerad tas bort och ersätts med att köparen är en beskattningsbar person eller en juridisk person som inte är en beskattningsbar person och agerar i denna egenskap i ett annat EU-land. Ändringen syftar till att uppnå överensstämmelse med mervärdesskattedirektivets bestämmelser i artikel 138. Undantaget avseende nya transportmedel som tidigare fanns i andra stycket regleras i stället genom den nya punkten 3 i första stycket. Det tidigare fjärde stycket om överföring av varor flyttas till paragrafens andra stycke och en hänvisning justeras i stycket till följd av ändringen avseende undantaget för nya transportmedel. I de nya tredje och fjärde styckena av paragrafen framgår att undantaget i första stycket 1 enbart gäller under vissa omständigheter när köparen är en juridisk person som inte är en beskattningsbar person eller en beskattningsbar person som saknar rätt till avdrag eller återbetalning motsvarande den i 10 kap. 1–4 a eller 10 kap. 9–13 §§. Det avser enligt tredje stycket punkten 1 situationen när köparens förvärv i det EU-landet som förvärvet äger rum i överstiger det tröskelvärde som det landet har fastställt enligt artikel 3.2 i mervärdesskattedirektivet för att köparen ska bli skattskyldig för sina unionsinterna förvärv. Av det nya tredje stycket punkten 2 följer att det också kan gälla om köparen har utnyttjat en möjlighet att bli skattskyldig för sina förvärv i det landet, vilket kan bli aktuellt om köparens förvärv inte överstiger tröskelvärdet avseende unionsinterna förvärv i det andra EU-landet (se artikel 139.1 jämfört med artikel 3.1 b i mervärdesskattedirektivet). Av paragrafens fjärde stycke följer att detsamma ska gälla om köparen i det andra EU-landet är en beskattningsbar person vars förvärv avser en sådan jordbruks-, skogsbruk eller fiskeverksamhet som schablonbeskattas enligt bestämmelserna i avdelning XII kapitel 2 i mervärdesskattedirektivet. Om köparen är en sådan person gäller således undantaget enbart om dennes förvärv överstiger det tröskelvärde som fastställts avseende unionsinterna förvärv i det andra EU-landet eller om köparen har utnyttjat en möjlighet att bli skattskyldig för sina förvärv i det landet utan att tröskelvärdet överstigits (jfr artikel 139.1 och 3.1 b i mervärdesskattedirektivet). Tredje och fjärde styckena syftar till att undantaget enbart ska bli tillämplig i de fall där köparen i det andra EU-landet ska beskattas för sina unionsinterna varuförvärv. Vidare flyttas bestämmelserna i nuvarande första stycket 3, 3 a och 4 samt tredje, femte och sjätte stycket till en ny 30 c §. Dessa bestämmelser avser beskickningar, konsulat, EU-institutioner m.m. som undantas enligt artikel 151 i mervärdesskattedirektivet. Kvar i paragrafen finns därmed de undantag för unionsinterna varuleveranser som följer av artikel 138 i direktivet. Förslaget behandlas i avsnitt 6.3. I paragrafen regleras undantag avseende omsättningar av varor och tjänster till vissa beskickningar, konsulat och EU-institutioner. Bestämmelserna har överförts från 30 a §. Någon ändring i sak är inte avsedd (se vidare författningskommentaren till 30 a §). Paragrafen, som är ny, motsvarar artikel 9.2 i mervärdesskattedirektivet. I paragrafen anges att med beskattningsbar person avses även den som tillfälligtvis omsätter nya transportmedel som transporteras av säljaren eller köparen eller för någonderas räkning från till ett annat EU- land. Den som bedriver ekonomisk verksamhet är en beskattningsbar person enligt 1 §. Den nya paragrafen är därför tillämplig främst avseende privatpersoner. Vad som avses med ett nytt transportmedel framgår av 1 kap. 13 a §. Omsättningen är undantagen från skatteplikt enligt 3 kap. 30 a §. Detta är en följd av att förvärvet beskattas undantagslöst. Det spegelvända fallet, dvs. att en köpare i förvärvar ett nytt transportmedel från en säljare i ett annat EU-land regleras i 2 a kap. 3 § första stycket 1. Av 10 kap. 11 a § framgår att den som är en beskattningsbar person enbart till följd av tillfällig omsättning av nya transportmedel har rätt till återbetalning av den ingående skatten. Se vidare avsnitt 5.3. Den särskilda avdragsregeln för koncerninterna tillhandahållande av tjänster som finns i första stycket punkten 5 slopas. Till följd av detta 2015/16:19 upphör paragrafens andra stycke att gälla. Dessutom görs språkliga ändringar i paragrafen. Se vidare avsnitt 12.3. I paragrafen, som anger vad som ska utgöra investeringsvaror, görs följdändringar till följd av att den s.k. slussningsregeln i 8 kap. 4 § andra stycket 5 slopas. I paragrafen som innehåller de jämkningsregler som ska gälla för hyresrätt och bostadsrätt görs följdändringar till följd av att den s.k. slussningsregeln i 8 kap. 4 § första stycket 5 slopas. Till följd av att den s.k. slussningsregeln i 8 kap. 4 § första stycket 5 slopas görs följdändringar i paragrafen som anger vad som ska utgöra korrigeringstiden. I paragrafens andra stycke görs en hänvisning till 1 kap. 2 § första stycket 4 a. Ändringen medför att en rätt till återbetalning införs för en utländsk beskattningsbar person som omsätter investeringsguld eller guldmaterial eller halvfärdiga guldprodukter med en finhalt över för vilka omvänd skattskyldighet tillämpas. Det kan t.ex. bli aktuellt vid försäljning av halvfärdiga guldprodukter som görs av en utländsk beskattningsbar person som redan är registrerad till mervärdesskatt i pga. andra varuomsättningar (jfr t.ex. 1 kap. 2 d §). Förslaget behandlas i avsnitt 8.3. När det gäller återbetalningsrätten för andra än utländska beskattningsbara personer, se författningskommentaren till 10 kap. 11 e §. Första stycket punkten 1 ändras på så sätt att radiomottagare, televisionsapparater, skivspelare, bandspelare, förstärkare och högtalare byts ut mot utrustning för hemmabruk avsedd för mottagning, inspelning eller uppspelning av ljud och bild. Ändringen görs för att modernisera ordalydelsen och göra den mer teknikneutral. Punkten 3 ändras på så sätt att den specifika uppräkningen av olika hushållsmaskiner och vitvaror tas bort. Punkten 4 moderniseras på så sätt att skrivmaskiner och räknemaskiner ersätts med datorer. Se vidare avsnitt 4.3.2. I paragrafens första stycke införs en hänvisning till den nya 3 kap. 30 c §. Ändringen är en följd av att vissa undantag som omfattas av 3 kap. 30 a § förs över till 3 kap. 30 c §. I paragrafen görs också en språklig justering. Paragrafen motsvarar artikel 172 i mervärdesskattedirektivet. I paragrafen regleras rätten till återbetalning av ingående skatt för den som är en beskattningsbar person enbart till följd av tillfällig omsättning av nya transportmedel som transporteras till ett annat EU-land och vars omsättning är undantagen från skatteplikt enligt 3 kap. 30 a §. I enlighet med direktivet är återbetalningsrätten begränsad. I första stycket görs ändringar till följd av den nya 4 kap. 2 §. Dessutom görs språkliga ändringar. I andra stycket görs ytterligare anpassningar till artikel 172 i direktivet. Enligt den nya ordalydelsen i andra stycket kan återbetalning medges först sedan transportmedlet har levererats. Hur en ansökan om återbetalning av ingående skatt ska göras framgår av 19 kap. 34 och 35 §§. Återbetalningsrätten för den som bedriver ekonomisk verksamhet och som omsätter nya transportmedel och vars omsättning är undantagen från skatteplikt enligt 3 kap. 30 a § regleras i 11 §. Se vidare avsnitt 5.3. En hänvisning till 1 kap. 2 § första stycket 4 a läggs till i paragrafen. Ändringen medför att andra än utländska beskattningsbara personer får rätt till återbetalning för ingående skatt när de omsätter guld med omvänd skattskyldighet enligt nämnda bestämmelse. En sådan omvänd skattskyldighet gäller för omsättning mellan beskattningsbara personer som är eller ska vara registrerade till mervärdesskatt här, av guldmaterial eller halvfärdiga produkter med en finhalt av minst . Den omvända skattskyldigheten gäller också vid omsättning av investeringsguld, om den som omsätter investeringsguldet är frivilligt skattskyldig. Ändringen innebär således att den som gör sådana omsättningar ska ha rätt till återbetalning av ingående skatt som avser omsättningen. Se vidare avsnitt 8.3. Angående återbetalningsrätt vid omsättning av utländska beskattningsbara personer, se författningskommentaren till 10 kap. 1 §. Paragrafen ändras som en följd av att 19 kap. 1 § ändras. Bestämmelsen innehåller ett klargörande om att det inte föreligger rätt till återbetalning för vissa belopp som betecknats som mervärdesskatt i en faktura eller liknande handling. Bestämmelsen har sin motsvarighet i artikel 171.3 i mervärdesskattedirektivet och artikel 4 i direktiv /9/EG. Dessa regler gäller för de som ansöker om mervärdesskatt enligt direktiv /560/EEG eller direktiv /9/EG, dvs. de direktiv som reglerar återbetalningsförfarandet för beskattningsbara personer från tredje land respektive från andra EU-länder. Paragrafen ändras eftersom kopplingen till utländsk beskattningsbar person tas bort i 19 kap. 1 §. Enligt den nuvarande lydelsen avser paragrafen utländska beskattningsbara personer. Bestämmelsen kommer enligt den nya lydelsen i stället att omfatta de som ansöker enligt 19 kap. 1, 22 eller 2015/16:19 30 §. Därmed omfattas de beskattningsbara personer som tillämpar ansökningsförfarandena för företag etablerade i andra EU-länder (19 kap. 1 §) och för beskattningsbara personer etablerade i tredje land (19 kap. 22 §). Även de beskattningsbara personer som redovisar svensk mervärdesskatt enligt någon av de särskilda ordningarna för mervärdesskatt för telekommunikationstjänster m.m. omfattas (19 kap. 30 §). Som nämnts ovan är bestämmelsen enbart ett klargörande (se vidare prop. 2009/10:15 s. 153 f. och 219). Av praxis från och framgår att det saknas rätt till avdrag eller återbetalning av belopp som inte är mervärdesskatt i lagens mening (se bl.a. domar Reemtsma Cigarettenfabriken /05, EU:C:2007:167, Schmeink & Cofreth och Strobel C-454/98, EU:C:2000:469 samt RÅ 2004 ref. 65 och RÅ 2014 ref. 14). Paragrafen ändras som en följd av ändringarna i 3 kap. 30 a §. I paragrafen regleras vilka som omfattas av det elektroniska förfarandet för återbetalning av ingående skatt som avser beskattningsbara personer etablerade i andra EU-länder. Paragrafen ändras som en anpassning till bestämmelserna i artikel 171.1 i mervärdesskattedirektivet och artikel 3 i rådets direktiv /9/EG. I paragrafens första stycke tas kopplingen till begreppet utländsk beskattningsbar person bort. För att bestämmelsen ska bli tillämplig krävs i stället att den som ansöker varken har haft sätet för sin ekonomiska verksamhet eller ett fast etableringsställe från vilket affärstransaktioner genomförts här i . Om ett säte eller fast etableringsställe saknas ska den som ansöker inte ha varit bosatt eller stadigvarande vistats i (punkt 1). Av första stycket framgår på motsvarande sätt som tidigare att den beskattningsbara personen inte ska ha omsatt några varor eller tjänster i . I den nya lydelsen framgår det av punkten 2 i första stycket. I paragrafens andra stycke ändras en hänvisning i punkten 1. Ändringen är en följd av att vissa undantag som framgår av 3 kap. 30 a § förs över till en ny 3 kap. 30 c §. Av tredje stycket följer att en ansökan ska göras via den elektroniska portal som inrättats i det EU-land där den beskattningsbara personen är etablerad. Detta har flyttats till tredje stycket från paragrafens första stycke. I tredje stycket görs också en ändring med anledning av att kopplingen till begreppet utländsk beskattningsbar person tas bort i första stycket. Vidare tas en hänvisning till den upphävda 36 § bort. Se vidare avsnitt 9.3. Paragrafen ändras som en följd av ändringarna i 1 §. I andra stycket tas hänvisningen till den upphävda 36 § bort. I första stycket slopas hänvisningen till den upphävda 36 §. I första stycket läggs till att en ansökan om återbetalning av ingående skatt enligt 10 kap. 11 a § ska göras i en sådan deklaration som avses i 26 kap. 7 § tredje stycket skatteförfarandelagen (2011:1244), dvs. i en särskild skattedeklaration. Den som är en beskattningsbar person enbart till följd av tillfällig omsättning av nya transportmedel är inte registreringsskyldig och ska inte lämna en deklaration för redovisningsperioder. Innehållet i det nya andra stycket motsvarar den tidigare andra meningen i första stycket. Språkliga ändringar görs dock. Se vidare avsnitt 5.3. 1 och 2 §§ Paragraferna ändras till följd av ändringarna i 19 kap. 1 §. De nya reglerna föreslås träda i kraft . Äldre bestämmelser bör fortfarande gälla för mervärdesskatt som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. Äldre bestämmelser om jämkning gäller fortfarande för avdrag för ingående mervärdesskatt som gjorts före ikraftträdandet enligt den upphävda 8 kap. 4 § första stycket 5 och andra stycket. De upphävda jämkningsreglerna i 8 a kap. 3 § tredje meningen ska alltså fortsatt tillämpas i förekommande fall om en hyresgäst eller bostadsrättshavare har erhållit avdragsrätt på grund av den upphävda slussningsregeln i 8 kap. 4 § första stycket 5 och andra stycket före ikraftträdandet. Detta kan bli aktuellt om hyresgästen eller bostadsrättsinnehavaren inom den återstående delen av korrigeringstiden ändrar användningen av lokalen på ett sådant sätt att avdragsrätten minskar. Bestämmelserna i 4 kap. 2 §, 10 kap. 11 a § och 19 kap. 35 § ska tillämpas i den nya lydelsen vid återbetalning av ingående mervärdes- skatt på grund av tillfällig omsättning av nya transportmedel då den omsättning som medför rätt till återbetalning äger rum från och med ikraftträdandet. Vid återbetalning av mervärdesskatt enligt 10 kap. 7 § ska paragrafen i dess äldre lydelse tillämpas för förvärv som gjorts före ikraftträdandet. Den äldre lydelsen av bestämmelserna i 19 kap. 1 och 8 §§ och 20 kap. 1 och 2 §§, som gäller ansökan om återbetalning för företag från andra EU- länder, ska tillämpas för återbetalningsperioder som påbörjas före ikraftträdandet. 15.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1563) om tobaksskatt Ändringen i paragrafen är en följd av att bestämmelserna i 3 kap. 30 a § första stycket 3, 3 a och 4 i mervärdesskattelagen (1994:200) förs över till första stycket i 3 kap. 30 c § i samma lag. 15.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi. Paragrafen ändras som en följd av att bestämmelserna i 3 kap. 30 a § första stycket 3, 3 a och 4 i mervärdesskattelagen (1994:200) förs över till första stycket i 3 kap. 30 c § i samma lag. 15.4Förslaget till lag om ändring i tullagen (2001:1281) I paragrafen regleras när mervärdesskatt vid import av varor ska redovisas i en mervärdesskattedeklaration enligt skatteförfarandelagen (2011:1244).