prop · H203125 · 2015-06-16 00:00:00 — Tredje punkten i första stycket anger hur pensionsskulden till pensionärer beräknas. Eftersom denna pensionsskuld, för år t, baseras på utbetalda pensioner t har den inte påverkats av balanstalet för år t+1. Bestämmelsen i det nya tredje stycket innebär att om balansindex fastställts för år t+1, ska det beräknade beloppet i tredje punkten multipliceras med det dämpade balanstalet för år t+1. För att tydliggöra hur detta ska gå till åskådliggörs nedan ett exempel för beräkning av pensionsskulden för , vilket sker vid fastställande av balanstal för . Detta balanstal beräknas och fastställs . Pensionsskulden till förvärvsaktiva (första punkten) Det avlästa värdet divideras sedan med kvoten mellan inkomstindex för och inkomstindex för . Pensionsskulden till pensionärer (tredje punkten) Om balansindex inte fastställts för Utbetalad pension för varje åldersgrupp multiplicerad med beräknat antal återstående utbetalningar av ett genomsnittligt pensionsbelopp för samma åldersgrupp, justerat med den räntefaktor som anges i 62 kap. 36 §. Om balansindex fastställts för Utbetalad pension för varje åldersgrupp multiplicerad med beräknat antal återstående utbetalningar av ett genomsnittligt pensionsbelopp för samma åldersgrupp, justerat med den räntefaktor som anges i 62 kap. 36 §, multipliceras med det dämpade balanstalet för . Förslaget behandlas i avsnitt 5.3.4. Paragrafen, som är ny, anger hur balanstalet ska beräknas som avses i 22 §, en s.k. balanseringsperiod. Detta balanstal benämns dämpat balanstal. Förslaget innebär att balanstalets effekt på indexeringen begränsas till en tredjedel av den totala effekten. Med anledning av detta behöver det dämpade balanstalet definieras eftersom det är detta balanstal som ska användas vid beräkning av balansindex, pensionsskulden och utgående tilläggspension. Formeln för det dämpade balanstalet är följande: Dämpat balanstal (för år t) = 1 2014/15:125 Exempel Det fastställda balanstalet för är 0,9837. skulle det dämpade balanstalet således bli 0,9946. I paragrafen anges vidare att det dämpade balanstalet, liksom balanstalet, ska avrundas till fyra decimaler. Förslaget behandlas i avsnitt 5.1.1. Ändringen i paragrafen innebär att också det dämpade balanstalet ska fastställas av regeringen. Därutöver görs en lagteknisk justering i paragrafen. 23 och 24 §§ Paragraferna ändras på så sätt att balansindex ska räknas fram med hjälp av det dämpade balanstalet i stället för det faktiska balanstalet . Ändringen i paragrafen är en följdändring med anledning av att balanstalets effekt på indexeringen begränsas till en tredjedel av den totala effekten. Tilläggspensionen ska påverkas av balanstalet på samma sätt som inkomstpensionen påverkas av balanstalet. I paragrafen anges därför att tilläggspensionen ska multipliceras med kvoten mellan det balansindex och det inkomstindex som har fastställts för . En övergång till att använda kvoten mellan balansindex och inkomstindex innebär en förenkling av beräkningen och att inga övergångsregler behövs. Andra stycket i paragrafen kan därför tas bort. Förslaget behandlas i avsnitt 5.1.2. Lagändringarna ska träda i kraft . Enligt punkten 2 ska de nya bestämmelserna i 58 kap. tillämpas första gången vid beräkningen av inkomstindex, balanstal, dämpat balanstal och balansindex för . ska dock en särskild beräkning av inkomstindexet göras (punkterna 3 och 4). De nya bestämmelserna om beräkning av inkomstindex kommer då även att påverka inkomstbasbeloppet för . Vidare anges att vid beräkningarna ska det balanstal som har fastställts användas. Det nya inkomstindexet ska införas i två steg, vilket beskrivs i punkterna 3 och 4. När inkomstindex ska beräknas för , , är de pensionsgrundande inkomsterna för inte kända vilket innebär att inkomstindex för baseras på beräknade inkomster avseende (punkten 3). När inkomstindex ska beräknas för används den verkliga genomsnittliga pensionsgrundande inkomsten för (punkten 4). Sammantaget innebär punkterna 3 och 4 att indexförändringen motsvarar förändringen av den verkliga snittinkomsten till den beräknade snittinkomsten . Vid beräkningen av inkomsterna som anges i såväl punkten 3 som punkten 4 ska beräkningen göras utan den begränsning som anges i 59 kap. 4 § andra stycket. Detta innebär att det är genomsnittet av de inkomster, efter det att avdrag har gjorts för allmän pensionsavgift, som till sin natur är pensionsgrundande som ska ligga till grund för beräkningarna. Beräkningarna ska endast omfatta inkomster som har uppburits av personer som har fyllt men inte . Av punkten 5 framgår att de nya bestämmelserna i 41 kap. 21 § och 63 kap. 17 § ska tillämpas första gången vid omräkningen av livränta respektive beräkning av tilläggspension för . Förslagen beskrivs närmare i avsnitten 6.1 och 6.4. Sammanfattning av promemorian En jämnare och mer aktuell utveckling av inkomstpensionerna (Ds 2015:6) I promemorian föreslås förändringar med syfte att åstadkomma en jämnare och mer aktuell utveckling för utbetalade inkomstpensioner utan att öka risken för finansiell instabilitet, som beräkningarna blir enklare och mer transparenta. De två huvudförslagen gäller ett dämpat balanstal och ett aktuellare och enklare inkomstindex. Utöver de två huvudförslagen föreslås en följdändring och en likaså förenklad beräkning av avgiftstillgången i balanstalet. Eftersom dämpningen innebär en utjämning av det tillämpade balanstalet, kan övriga utjämningar i beräkningen av balanstalet tas bort. För omsättningstiden i balanstalet föreslås en mer precis och enklare beräkning och för skuldberäkningen en enhetlig behandling av skulden till aktiva och till pensionärer vad avser indexeringen. Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs i fråga om socialförsäkringsbalken dels att 58 kap. 18 § ska upphöra att gälla, dels att det ska införas en ny paragraf, 58 kap. 20 a §, av följande lydelse, dels att 41 kap. 21 §, 58 kap. 12, 14, 15, 17–21, 23 och 24 §§ samt 63 kap. 17 § ska ha följande lydelse. En fastställd livränta ska för En fastställd livränta ska för räknas om med ledning av räknas om med ledning av ett särskilt tal. Detta tal ska visa ett särskilt tal. Detta tal ska visa den årliga procentuella för- den årliga procentuella för- ändringen av halva den reala ändringen av halva den reala för den procentuella förändringen i det allmänna prisläget två år före det år livräntan omräknas och det allmänna prisläget i juni året det år livräntan omräknas och det allmänna prisläget i juni året på det sätt som anges i 58 kap. 12 § med den ändringen att när inkomsterna beräknas ska den årliga förändringen i det allmänna Livräntan får räknas om till högst ett belopp som utgör samma andel av 7,5 gånger det för året fastställda prisbasbeloppet som den andel av livränteunderlaget som svarar mot nedsättningen av förvärvsförmågan enligt 8 §. mellan två på varandra följande år mellan två på varandra följande år ska motsvara den beräknade årliga ska motsvara den beräknade årliga inkomster som anges i 11 § under inkomster som anges i 11 § mellan en period av före det år närmast före det år som indexet avser och året När inkomsterna beräknas ska den årliga förändringen i det allmänna prisläget , räknat , räknas bort. Det framräknade värdet ska därefter räknas om med förändringen i det allmänna prisläget före det år indexet avser och det allmänna prisläget i juni året närmast före . Vissa beräkningar som anges i Vissa beräkningar som anges i denna balk ska grundas på ett denna balk ska grundas på ett balanstal eller ett dämpat balans- bestämmelsen i andra stycket och 15–20 §§. bestämmelsen i andra stycket och 15–20 §§. talet beräknas enligt 20 a §. Balanstalet beräknas och ska visa kvoten mellan genomsnittligt värde av tillgång- värdet av tillgångarna hos Första– arna hos Första–Fjärde och Sjätte Fjärde och Sjätte och – fördelningssystemets pensionsskuld vid utgången av före det år balanstalet avser. Balanstalet ska beräknas med fyra decimaler. Med avgiftstillgång avses produkten av –avgiftsinkomsterna till fördelningssystemet och –medelvärdet av tiden räknat från det att en pensionsrätt tjänas in till det att den betalas ut i form av pension (omsättningstiden). 4 Ändringen innebär bl.a. att andra och tredje styckena tas bort. Med ett genomsnittligt värde av tillgångarna hos Första–Fjärde och derna avses värdet av de redo- värdet av de redovisade mark- visade marknadsvärdena av till- Första–Fjärde och Sjätte derna vid utgången av det andra, av före det år tredje respektive fjärde året före det år balanstalet avser. år balanstalet avser. det andra, tredje och fjärde året före det år balanstalet avser och – inkomsternas beräknade årliga andra–femte året före det år Med omsättningstid avses om- sättningstiden för det tredje året det tredje, fjärde och femte året före det år balanstalet avser. före det år balanstalet avser. före det år balans- före det år balans- talet avser, som summan av talet avser, som summan av 1. pensionsbehållningar, 62 kap. 5–7 §§, 62 kap. 5–7 §§, utan beaktande av det år balanstalet avser och året 2.det beräknade värdet av pensionsrätter för inkomstpension enligt 61 kap. 5–10 §§, 3.utbetalad pension för varje åldersgrupp multiplicerad med beräknat antal återstående utbetalningar av ett genomsnittligt pensionsbelopp för samma åldersgrupp, justerat med den räntefaktor som anges i 62 kap. 36 § och 4.det beräknade värdet av kommande utbetalningar av tilläggspension för dem som inte börjat ta ut sådan pension. 5 Senaste lydelse 2014:1548. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela närmare föreskrifter om balanstalet och det dämpade balanstalet. Om ett balansindex har beräknats enligt 22–24 §§ som värdet av pensionsrätter för inkomstpension ska beräknas enligt första stycket 2, ska pensionsrätterna beräknas på det sätt som anges i 62 kap. 5 § andra stycket. Om ett balansindex har beräknats enligt 22–24 §§ för året närmast före det år balanstalet avser ska det framräknade beloppet i första stycket 3 multipliceras med det dämpade balanstalet . som anges i 22 § ska ett dämpat balanstal användas. Det dämpade balanstalet utgörs av summan av talet 1 och det tal som motsvarar en tredjedel av differensen mellan balanstalet som har fastställts och talet 1. Det dämpade balanstalet ska beräknas med fyra decimaler. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om balanstalet. När balansindexet första gången bestäms för en sådan period som anges i 22 § ska balansindexet räknas fram som produkten av – balanstalet och – det dämpade balanstalet och Efter det att balansindexet beräknats första gången enligt 23 § ska, för varje därpå följande år , det beräknade balansindexet multipliceras med kvoten mellan Produkten ska därefter multi- Produkten ska därefter multi- pliceras med det balanstal som ska pliceras med det dämpade balans- talet som ska gälla . Om ett balansindex har fastställts Om ett balansindex har fastställts ska pension för den som är ska pension för den som är född något av åren 1938–1953 från född något av åren 1938–1953 från och med den månad den försäkrade och med den månad den försäkrade fyller multipliceras med det balanstal som fastställts för det kvoten mellan det balansindex och det inkomstindex som har fast- Om det finns en samman- balansindex före det året ska i stället pensionen multipliceras med produkten av de balanstal som har perioden till och med det aktuella året. 1.Denna lag träder i kraft den (). 2.Den nya bestämmelsen i 41 kap. 21 § tillämpas första gången vid omräkning av livränta för . 3.De nya bestämmelserna i 58 kap. tillämpas första gången vid beräkning av inkomstindex, balanstal, dämpat balanstal och balansindex för med de undantag som anges i punkterna 5 och 6. När beräkningar görs som avser år ska det balanstal som fastställts användas. 4.Den nya bestämmelsen i 63 kap. 17 § tillämpas första gången för beräkning av årlig tilläggspension för . 5.Inkomstindex för ska beräknas enligt följande. Det inkomstindex som har fastställts för ska multipliceras med kvoten mellan – beräknad genomsnittlig pensionsgrundande inkomst för , efter avdrag för allmän pensionsavgift, för försäkrade som under beskattningsåret har fyllt minst och högst och – beräknad genomsnittlig pensionsgrundande inkomst för , efter avdrag för allmän pensionsavgift, för försäkrade som under beskattningsåret har fyllt minst och högst . Vid beräkningen av inkomsterna tillämpas inte 59 kap. 4 § andra stycket. 6.Inkomstindex för ska beräknas enligt följande. Det inkomstindex som har fastställts för ska multipliceras med kvoten mellan – beräknad genomsnittlig pensionsgrundande inkomst för , efter avdrag för allmän pensionsavgift, för försäkrade som under beskattningsåret har fyllt minst och högst och – genomsnittlig pensionsgrundande inkomst för , efter avdrag för allmän pensionsavgift, för försäkrade som under beskattningsåret har fyllt minst och högst . Vid beräkningen för tillämpas inte 59 kap. 4 § andra stycket. Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , , Inspektionen för socialförsäkringar, , Första AP-fonden, Andra AP-fonden, Tredje AP- fonden, , , , Institutionen för nationalekonomi och statistik vid universitet, Kommunalpensionärerna, , PensionärsGemenskap, , Kommuner och Landsting, Akademikers , Lärarnas riksförbund, , , Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsrådet , ordförande, och statsråden , M , S-E Bucht, H Hellmark , I , Å , A Ygeman, P , M , A Bah Kuhnke, A Strandhäll, A Shekarabi, G , G , A Hadzialic Regeringen beslutar proposition En jämnare och mer aktuell utveckling av inkomstpensionerna