prop · H20365 · 2015-03-11 00:00:00 — Frågor som ingår i den bilaterala dialogen är klimat, hållbar utveckling, fred och säkerhet, demokrati och mänskliga rättigheter samt global ekonomisk styrning. erhåller inte längre något bistånd från EU. antog rådet för och vars syfte är att på ett sammanhållet sätt stödja de centralamerikanska länderna i deras ansträngningar att motverka de höga våldsnivåerna och den organiserade kriminaliteten i regionen. Därutöver beslutades om ett regionalt biståndsprogram för 2014– 2020 på med fokus på ekonomisk integration, säkerhet och rättsstaten samt klimat och katastrofberedskap. EU har varit en aktiv partner i genomförandet av de nationella freds- avtalen . –2020 uppgår kommissionens bistånd till till , med fokus på tre prioriteringar: före- byggande av våld och konflikter, livsmedelssäkerhet och ekonomisk tillväxt. fattade rådet beslut om att bemyndiga kommissionen och den höga representanten att inleda förhandlingar om ett avtal om politisk dialog och samarbete mellan och som man antog direktiv för förhandlingarna. har två förhandlingsrundor ägt rum. EU:s övergripande målsättning är att stödja ansträngningar att uppnå fredlig lösning på den interna väpnade konflikten. stöd till den pågående fredsprocessen är starkt. EU har inlett en utfasningsstrategi för biståndssamarbetet med för perioden 2014–2017. Samarbetet med är inriktat på två huvudområden: a) stöd till lokal ekonomisk utveckling och stärkande av institutioner och statens närvaro på lokal nivå. b) hållbar handel och investeringar. har EU avsatt till för perioden –2017. EU har också beredskap att bidra till genomförandet av ett fredsavtal. ramavtal ingicks mellan och om landets deltagande i EU:s krishanteringsmissioner. Beslut finns inom EU om en process för viseringsfrihet för colombianer för inresa till och har starka band och ett nära partnerskap som växer och utvecklas. Det fjärde toppmötet mellan och hölls i . Mötet befäste det nära och goda samarbete mellan och . Utöver många av och EU:s stats- och regeringschefer deltog även representanter för näringslivet och det civila samhället vid toppmötet. Ett arbetsprogram för det fortsatta partnerskapet, en s.k. vägkarta för perioden –2017, antogs. EU har fördjupade relationer med och och ett nära samarbete med Afrikanska unionen (AU), där EU bl.a. bidrar till hanteringen av konflikter och kriser på den afrikanska kontinenten. EU bidrar också aktivt till att främja den regionala integrationen mellan , bl.a. genom stöd till de subregionala ekonomiska gemenskaperna. 15.8.1EU-Afrika-partnerskapet och Afrikanska unionen Vid toppmötet mellan och fattades beslut om att fortsätta arbeta tillsammans inom de områden där samarbete redan pågår: fred och säkerhet, energi, handel, infrastruktur, miljö, klimatförändringar, demokratisk styrning och mänskliga rättigheter, genomförande av Millenniemålen, migration och rörlighet samt vetenskap och it. Den reflektionsprocess som försiggick i syfte att effektivisera strukturer och arbetsmetoder i partnerskapet ledde fram till försök att göra samarbetet mer resultatorienterat och inkluderande. Fred och säkerhet, liksom stödet till Afrikanska unionens (AU) institutions- och kapacitetsstärkande, är prioriteringar i samarbetet med AU. EU:s utrikestjänst och EU-delegationen i spelar en allt viktigare roll i dialogen. EU:s ambassadörer i kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik träffar regelbundet . I har EU särskilt följt demokratiutvecklingen och situationen när det gäller de mänskliga rättigheterna, inte minst i ljuset av förestående val . Dialogen med den etiopiska regeringen har fortsatt om mänskliga rättigheter och demokrati, om civilsamhällets möjligheter att verka fritt liksom om ekonomiska frågor och näringslivsklimat. EU gjorde också flera uttalanden om vikten av respekt för mänskliga rättigheter och vikten av ett politiskt oberoende rättsväsende, bland annat mot bakgrund av gripanden av bloggare, journalister och oppositionella. EU har fortsatt påtalat vikten av att uppmärksamma gränstvisten mellan och , och vikten av att gräns- kommissionens beslut ska genomföras. EU har följt den ekonomiska och politiska utvecklingen i nära. En talesperson för EU:s utrikestjänst gjorde å EU:s vägnar ett uttalande med krav på att de fängslade journalisterna och politikerna omgående släpps. Den svensk-eritreanska medborgaren omnämns specifikt i EU-uttalandet. EU krävde i uttalandet att regeringen i villkorslöst försätter dessa fångar på fri fot, offentliggör var de befinner sig och ger dem möjlighet att få kontakt med sina familjer och juridiska ombud, om inte annat av humanitära skäl. EU tog, inom ramen för den politiska dialogen med , även upp fall. EU ställde sig också bakom den resolution om som antogs av för mänskliga rättigheter (MR) . Med resolutionen förlängdes mandatet för den särskilda rapportören för mänskliga rättigheter i , som presenterade sin första rapport . En för inrättades också av . har utbetalningar av en begränsad volym från till gjorts. fortsatte det internationella samfundet att ge ett starkt stöd till , bl.a. genom att arbeta med att genomföra den gemensamma utvecklingsplan som den somaliska regeringen och internationella samfundet fattade beslut om i . Politiskt signalerade det internationella samfundet fortsatt stöd till vid en internationell högnivåkonferens i , som FN och den somaliska regeringen, tillsammans med , stod värd för. EU är en central aktör i , bl.a. genom EU:s särskilda representant för och genom EU:s engagemang i det ramverk som håller samman internationella samfundet och regeringens arbete med att främja en inkluderande politik, utveckling och säkerhet. antogs rådsslutsatser om som bl.a. betonade vikten av kvinnors politiska deltagande och politiska reformer som behöver genomföras innan val kan hållas 2016. Stöd till AU:s fredsbevarande styrka AMISOM:s militära offensiv mot terroristgruppen al-Shabaab 2014/15:65 uttrycks också liksom beröm för de framsteg som gjorts för att stärka säkerheten och säkerhetssektorn i , bl.a. genom EU:s träningsmission för somaliska nationella armén. EU är även en av de tre största finansiärerna av AMISOM, vars trupper är en förutsättning för stabiliteten i stora delar av landet. Därtill genom- för EU insatsen EU NAVFOR för att bemöta problematiken med sjöröveri och skydda matsändningar från och den kapacitetsbyggande insatsen EUCAP , med syfte att förstärka kustbevakningsförmågan i regionen. bidrog med personal både till EUTM, EUCAP och EU NAVFOR . EU följer situationen i nära och fortsätter verka för fred och försoning i landet samt för att utestående frågor i fredsavtalet med ska lösas. EU har varit tydlig när det gäller skyldighet att samarbeta med den () och följa de häktningsbeslut som utfärdats av domstolen. EU är den största biståndsgivaren till . EU:s särskilda representant för är aktivt engagerad och har regelbundet besökt . I rådsslutsatser antagna betonar EU att det inte finns någon militär lösning på konflikterna i och att den nationella dialogprocessen är den bästa möjligheten till framsteg. EU har fortsatt vapenembargo mot och reserestriktioner samt frysning av tillgångar för personer som motverkar fredsprocessen. När det gäller samarbetet och dialogen under , och det gemensamma EU-biståndet under den europeiska utvecklingsfonden, har fortsatt avstått från att ratificera det reviderade , delvis på grund av dess skrivningar om straffrihet och stöd till . omfattas därför inte av . Den interna konflikten i Sydsudan som inleddes har drastiskt förändrat situationen i landet. EU följer utvecklingen nära och stödjer det regionala medlingsansträngningar både politiskt och finansiellt. EU:s särskilda representant för bistår aktivt till stöd för IGAD. Striderna på marken har dock fortsatt, trots överenskomna stilleståndsavtal. EU införde därför restriktiva åtgärder mot två personer som brutit mot stilleståndsavtalen. är existerande vapenembargo alltjämt gällande. EU:s civila krishanteringsinsats till stöd för säkerhet vid Juba flygplats (EU AVSEC Sydsudan) avslutades . EU är den största biståndsgivaren till Sydsudan och medlemsstaternas bistånd samordnas genom s.k. gemensamprogrammering. Sydsudan har valt att inte ansluta sig till . På grund av det allt besvärligare humanitära krisen har EU successivt kommit att öka det humanitära biståndet. I rådsslutsatser antagna uppmanar EU parterna att snabbt nå en politisk överenskommelse och uttalar beredskap att överväga ytterligare restriktiva åtgärder mot personer som motverkar Skr. 2014/15:65 fred i Sydsudan. Utbrottet av sjukdomen ebola i några västafrikanska länder, och den dramatiskt ökade smittspridningen , blev en fråga som fick stort utrymme inom EU . Frågan behandlades i rådet för utrikes frågor och i . EU har gett omfattande stöd till insatser mot ebola. EU satte som mål att bidra med till bekämpning av ebola, vilket snabbt uppnåddes. utsåg kommissionären för humanitära frågor till samordnare av ebola-frågor. Denne kommissionär och hälso- kommissionären besökte de drabbade länderna tidigt och återrapporterade om sitt arbete vid rådet för utrikes frågor . EU genomförde ett politiskt dialogmöte med . Den höga representanten har i uttalanden fördömt rebellrörelsen attacker mot civila, särskilt kvinnor och flickor. EU har i dialog med lyft säkerhetssituationen i norr, särskilt när det gäller situationen för de drygt 200 bortförda skolflickorna i . EU har i dialogen även pekat på vikten av att identifiera och ta itu med de bakomliggande orsakerna, framförallt avsaknaden av socioekonomisk utveckling i norra . Som en följd av statskuppen i landet införde EU restriktiva åtgärder i form av reserestriktioner och frysning av tillgångar för vissa personer och entiteter, däribland företag, som ansågs hota fred, säkerhet och stabilitet i . Genom rådsbeslut har dessa restriktiva åtgärder förlängts , senast . EU genomförde en val- observationsinsats i samband med de allmänna valen som hölls . EU följer fortsatt noga situationen i landet. brottades med flera utmaningar, inte minst det fortsatt besvärliga säkerhetsläget i norr med stridande rebellgrupper och närvaro av väpnade islamistiska grupper. Dialogen mellan regeringen och de väpnade grupperna återupptogs i under ledning av utrikesminister. Vid förhandlingarna närvarar även EU:s särskilde representant () för . Flera förhandlingsrundor hölls . etablerades EU:s civila förmågehöjande insats i (EUCAP ). Insatsen ska bidra till att reformera interna säkerhetsstyrkor (framförallt civila) och är ett komplement till den militära utbildningsinsats för att bidra till utbildning av försvarsmakt, EUTM , som pågår . EUTM ska bidra till utvecklingen av landets militära kapacitet för att återupprätta territoriell integritet samt bekämpa terrorism. deltar i både EUTM och EU CAP . diskuterade rådet för utrikes frågor för säkerhet och utveckling i . stod på Europeiska rådets dagordning . har EU haft ökat fokus på , mot bakgrund av det uppblossande våldet och den humanitära krisen i landet. fattades beslut om att upprätta den FN-mandaterade militära styrkan EUFOR. Insatsens syfte har varit att verka stabiliserande i huvudstadsområdet, i väntan på etableringen av den militära insats som den Afrikanska unionen fattat beslut om att upprätta. Den svåra situationen i den har ett flertal gånger diskuterats av EU:s utrikesministrar och rådsslutsatser har antagits där EU bland annat betonar vikten av att av det internationella samfundet svarar upp mot de humanitära behoven i landet. Även har antagit slutsatser där EU:s stöd till slås fast. Genomförandet av det ramavtal för fred och säkerhet i (DRK) och regionen som undertecknades av elva 2013 har inneburit stora utmaningar. EU har, bl.a. med aktivt engagemang av EU:s seniora samordnare för Stora sjöregionen, gett starkt stöd till ramavtalet och dess genomförande. antogs rådsslutsatser om Stora sjöregionen av EU:s utrikesministrar. EU är fortsatt en politisk aktör och ledande inom humanitärt stöd och utvecklingssamarbete i DRK. EU:s polisinsats i DRK (EUPOL) med verksamhet till stöd för den nationella polisen, avslutades . EU:s insats för säkerhetssektorreform (EUSEC) som bistår den kongolesiska försvarsmakten med att reformera de nationella väpnade styrkorna, har förlängts . president undertecknade en ny lag som kriminaliserade homosexuella handlingar (upp till livstids fängelse), försök och anstiftan, liksom alla former av främjande av homosexualitet. Lagen kränkte de universella mänskliga rättigheterna. I anslutning till detta gjorde den höga representanten, på EU:s vägnar, två uttaladen om lagen (och ). Uttalandet uttryckte djup oro för att väntades anta en lagstiftning som kriminaliserade homosexualitet och uppmanade staten att visa tolerans och respekt för alla människors värdighet, liksom att följa internationella Skr. 2014/15:65 åtaganden om mänskliga rättigheter. antagande av lagen och uppmanade staten att skydda alla människor mot diskriminering eller våld och att upphäva lagen mot homosexualitet. På begäran av EU hölls ett möte med i enlighet med artikel 8, i syfte att inskärpa bindande internationella MR-åtaganden och vikten av att inte diskriminera människor med anledning av sexuell läggning. förklarade konstitutionsdomstol anti-homosexualitets- lagen ogiltig med hänvisning till att procedurregler vid lagens antagande i parlamentet inte följts. EU och följer noga händelseutvecklingen. undertecknade EU och ett nytt partnerskapsavtal (JWF) i syfte att fördjupa den politiska dialogen och samarbetet mellan EU och i en rad olika frågor. Samarbetet är tänkt att utveckla de tidigare relationerna som hade sin grund i biståndssamarbetet och roll som alltmer viktig aktör i regionala och multilaterala fora med god ekonomisk potential, med demokratisk bas och ett ökat internationellt engagemang, har sammantaget bidragit till denna ambition från EU:s sida. Årliga högnivåmöten ingår som en del i Ett första möte inom ramen för JWF hölls på Dialogen tog upp frågor kring fred och säkerhet, mänskliga rättigheter och samhällsstyrning, handel och hållbar utveckling, energifrågor, migrationsfrågor samt forskning och EU har ett strategiskt partnerskap med . Vanligtvis hålls ett toppmöte mellan och , men årets toppmöte fick skjutas . gemensamt samarbetsråd om EU:s och samarbete med kopplingar till nationella utvecklingsplan . För hölls också en årlig dialog om mänskliga rättigheter med , vilket skedde i . förhandlingar mellan EU och södra samarbetsorganisation om ett ekonomiskt partnerskapsavtal. Handelsaspekterna i ett tidigare avtal mellan och om handel, utveckling och samarbete kommer att ersättas av det nya avtalet om ett ekonomiskt partnerskap mellan EU och SADC. EU följer den politiska utvecklingen i nära. fördes en årlig översyn av EU:s restriktiva åtgärder mot . Åtgärderna infördes som svar på allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i landet och består av ett vapenembargo samt reserestriktioner och frysning av tillgångar för ett antal personer och företag. Beslutet innebar att EU fattade beslut om att förlänga åtgärderna (t.o.m. ) men att suspendera den faktiska tillämpningen av åtgärderna för ytterligare ett antal individer och företag. De aktiva åtgärder som kvarstår är vapenembargot samt reserestriktioner och frysning av tillgångar för presidentparet . Dessutom tillämpas också restriktiva åtgärder för ett zimbabwiskt vapenföretag. EU beslutade , , att låta de s.k. lämpliga åtgärderna mot (som avses i artikel 96 i och infördes ) löpa ut under förutsättning att situationen när det gäller samhällsstyrning och mänskliga rättigheter i inte kraftigt försämrades . Detta bedömdes sedan inte ha skett, varför åtgärderna löpte ut . Beslutet möjliggör för EU att återupprätta det långsiktiga samarbetet med och att göra ytterligare framsteg när det gäller planeringen av det nationella indikativa programmet inom ramen för elfte Europeiska utvecklings- fonden (2014–2020). EU har fortsatt att noga följa den begränsade väpnade konflikt som pågått i landet då regeringsstyrkorna intog den väpnade grenen av oppositionspartiet militärbas i . undertecknade parterna ett vapenstilleståndsavtal som även godkändes av parlamentet . Därmed kunde presidentvals- kampanjen inledas med samtliga tre presidenkandidater, inklusive de två från oppositionspartierna Renamo och MDM. EU:s valobservations- mission i samband med presidents-, parlaments- och provinsvalen försenades något p.g.a. budgetproblem. Efter särskilt stöd från några av EU:s medlemsstater (, , , , och ) kunde missionen slutligen genomföras. EU verkar för att stödja fredliga politiska lösningar på situationen i landet och till en konsolidering av freden och demokratin i . EU för en löpande dialog med regeringen om respekt för mänskliga rättigheter, demokratiska fri- och rättigheter och säkerhet samt om en hållbar och transparent ekonomisk utveckling. EU har tillsammans med FN blivit en allt viktigare aktör i . I och med det internationella militära tillbakadragandet har biståndet och nationsbyggandet kommit alltmer i centrum. Stort fokus har legat på förberedelserna och genomförandet av presidentvalet . EU hade en valobservatörsinsats på plats i och den efterföljande rösträkningen. antogs en ny EU-strategi som ersatte den handlingsplan för Skr. 2014/15:65 och som inrättades under det svenska EU- ordförandeskapet 2009. Strategin gäller för åren 2014–2016, och dess övergripande mål är att utveckla afghanska institutioner i syfte att värna om de uppnådda framstegen och att skapa förutsättningar för en mer effektiv och hållbar afghansk stat. EU:s bistånd till är omfattande och uppgick till . antog EU ett program för perioden –2020 som sammanlagt avsätter till utvecklings- samarbete. Det totala stödet från EU, inkluderat medlemsstaternas bistånd, uppgår till . EU förhandlar om ett långsiktigt partnerskapsavtal med . Förhandlingarna har dock försenats och några frågor åter- står att lösa ut. EU:s särskilda sändebud och chef för i har spelat en viktig roll som representant för EU på plats. Genom deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan ISAF, som avslutas –2015, bidrog EU:s medlemsstater med en betydande andel av det internationella stöd som har funnits på plats för att stabilisera och förbättra förmågan hos afghansk militär och polis. EU bidrar även med en polisinsats (EUPOL ) som har varit verksam i och fokuserar på stöd till reformering och återuppbyggnad av den afghanska polisen. fortsatte arbetet inom ramen för , internationella arbetsorganisationen (), och textilindustrin som syftar till att stärka arbetares rättigheter och säkerhet samt miljömässig hållbarhet inom landets textilindustri. publicerades en första rapport om de framsteg som gjorts och rekommendationer för det fortsatta arbetet. EU:s samarbete med har fortgått inom ramen för det strategiska partnerskapet och den gemensamma handlingsplanen. Den säkerhetspolitiska dialogen fortsätter att utvecklas och flera överläggningar har ägt rum , bl.a. om icke-spridning och nedrustning. Förhandlingarna om ett frihandelsavtal mellan och som inleddes avbröts inför det indiska parlamentsvalet. Ambitionen är att de ska kunna återupptas i full skala under förutsättning att EU:s och ambitioner med avtalet överensstämmer. Dialogmöten har även ägt rum om bl.a. ekonomiskt samarbete, handel, utvecklingsfrågor samt energi och miljö. EU har framförallt fokuserat på den demokratiska utvecklingen, situationen för de mänskliga rättigheterna, handelsfrågor och landets roll för utvecklingen i . 2014/15:65 Inom ramen för EU:s femåriga engagemangsplan med genomfördes flera dialoger . Den höga representanten träffade premiärministerns rådgivare för nationell säkerhet och utrikesfrågor. EU höll också dialoger med fokus på nedrustningsfrågor och anti-terrorism. EU har gjort ett flertal uttalanden om mänskliga rättigheter i , bland annat om våld mot kvinnor. har EU:s strategiska relation till behandlats i olika rådsformationer. Diskussioner har förts om hur EU bäst ska ta tillvara sina intressen och prioriteringar i relationen till . Toppmötet mellan och som skulle ha hållits har skjutits upp till 2015, men president besökte dock EU:s institutioner . har samarbetet fortsatt med utgångspunkt i agendan som EU och beslutade vid det senaste toppmötet , den s.k. agendan för strategiskt samarbete 2020 mellan och . Förhandlingarna om ett bilateralt investeringsavtal, som ska omfatta både investeringsskydd och ökat marknadstillträde, har påbörjats . Ett möte i den strategiska högnivådialog som EU och etablerade 2010 ägde rum . Inget möte kom till stånd inom ramen för högnivådialogen om handel och ekonomi . Men det andra mötet inom högnivådialogen om mellanfolkliga kontakter, som inrättades 2012, ägde rum . Ett större möte mellan och med fokus på handelsrelationen hölls . Utöver de tre högnivådialogerna bedriver EU sammanlagt ett sextiotal dialoger med inom en rad policyområden. EU och dialog om mänskliga rättigheter ägde rum 8-9 december i . deltog på tjänstemannanivå. Dialogen är ett centralt instrument för EU:s politik för mänskliga rättigheter i förhållande till . Förhandlingar om dels ett strategiskt partnerskapsavtal, dels ett frihandelsavtal mellan och har fortsatt . Syftet är ett stärkt samarbete med inom flera politiska och sektoriella områden samt ett brett och gjordes en ettårsöversyn av läget i frihandels- förhandlingarna, i enlighet med kommissionens förhandlingsmandat. kommissionens översyn konstaterades att framsteg gjorts när det gäller avskaffande av icke-tariffära handelshinder och öppningar av offentlig upphandling på järnvägsområdet. kommissionens bedömde att förhandlingarna därmed borde fortsätta, vilket fick stöd av EU:s medlemsstater. Ett toppmöte mellan och ägde rum i . Toppmötet gav förnyad politisk drivkraft till de pågående avtals- Andra frågor på toppmötets dagordning var världsekonomiska läget, klimatförändringar, ickespridning och regionala Skr. 2014/15:65 frågor som och . Vid toppmötet beslutades att inleda dialoger om cyberfrågor respektive rymdfrågor. Inledande möten i båda dialogerna ägde rum i . EU har fortsatt att verka för att ska avbryta sitt kärnvapenprogram. Landets provsprängningar och missiltester i strid med internationella överenskommelser har föranlett att införa och successivt skärpa sanktioner p.g.a. detta. Sanktionerna genomförs av EU. I tillägg till dem har EU infört vissa ytterligare restriktiva åtgärder mot . EU fördömde också senaste missiltest . EU:s förhållande till bygger på ett kritiskt engagemang för att stärka fred och säkerhet, förhindra utveckling och spridning av massförstörelsevapen samt stöd för mänskliga rättigheter. Arbetet med frågor om mänskliga rättigheter har intensifierats efter presentationen av FN:s om situationen för mänskliga rättigheter i . Likt lade EU, tillsammans med , fram en resolution i om situationen för de mänskliga rättigheterna i . markerades diplomatiska förbindelser med ett besök i av kommissionären med ansvar för utbildning, kultur, flerspråkighet och ungdomsfrågor. Den demokratiska utvecklingen i /har kontinuerligt stått på EU:s dagordning . EU har betonat vikten av grundlags- reformer i landet inför valen . EU har i olika sammanhang uttryckt oro för den fortsatta konflikten i Kachin och våldet mot muslimer som blossat upp på flera ställen i /. /februari genomförde medlemsstaternas representanter på plats i /ett långt besök i för att bilda sig en uppfattning om de spänningar som råder där och den utsatta situationen för den muslimska folkgruppen Rohingya. förlängdes EU:s vapenembargo och embargot mot utrustning som kan användas för intern repression, till . antog EU rådsslutsatser om att etablera en formell dialog om mänskliga rättigheter med /. Det första mötet inom ramen för dialogen ägde rum i . besökte den höga representanten landet för möten med bl. a. president och oppositionsledaren . Inom ramen för den resolution om situationen för mänskliga rättigheter i /, som EU presenterar i för mänskliga