prop · H3031d19 · 2015-09-21 00:00:00 — Barnfamiljerna är en viktig målgrupp för film och det har varit en betydligt större andel svenska barn- och familjefilmer på repertoaren jämfört med och 2013. Av de fem mest sedda svenska filmerna var fyra barn- eller familjefilmer. Trots dessa framgångar slår de problem som branschen generellt kämpar mot hårt mot dessa filmer, som har haft det svårt att finna finansiering. Även bland barnfilmen domi- nerar kända förlagor som och . För att förändra situationen för barn- och ungdomsfilmen har tagit fram en ny handlingsplan för barn och unga (2015–2016) med fokus på demokrati och att öka mångfalden av upphovspersoner, berättelser och publik. En särskild barnfilmsambassadör, , har fått i uppdrag att arbeta för att öka barn- och ungdomsfilmens status. Även i det filmpedagogiska arbetet läggs starkt fokus på demokrati och mångfald samt på de ungas förmåga att analysera och förstå film och rörlig bild. För att hjälpa och inspirera peda- goger att använda sig av film och rörlig bild i undervisningen har tagit fram 25 filmhandledningar till aktuella filmer och 10 till äldre filmer som digitaliserats. Svensk film är populärast, men 14 länder representeras i film- För att nå ut bredare i landet kommer den årliga skolbiodagen att arrangeras på flera orter. Som komplement och fördjupning samarbetar vidare med några särskilda ”kompisskolor”, samt an- ordnar en fortbildningskurs för filmpedagoger. Närvaro och utmärkelser vid de tio högst prio- riterade festivalerna samt försäljning av filmer till andra länder är några resultatmått på svensk films framgång utomlands. mål att svensk film ska vara re- presenterad på de tio viktigaste internationella filmfestivalerna i världen nåddes . Svenska filmer var inte representerade i huvud- tävlingarna i och , men däremot i sidosektionerna. Svenska filmer mottog priser bl.a. i () och i (duva satt på en gren och funderade på tillvaron). Efterfrågan på svensk film vid festivaler är fortsatt hög och prioriterar därför lanseringsar- betet till ett urval av internationella filmfestiva- ler. Totalt skickade lång spelfilm till 224 festivaler (218 festivaler 2013), doku- mentärfilm till 110 festivaler (122 festivaler 2013) och kortfilm till 154 festivaler (172 festi- valer 2013). Bland dessa filmer tilldelades 57 filmer i särskilt inter- nationellt lanseringsstöd. Exporten av ny svensk film nådde även 2014 upp till målet med minst 20 sålda titlar. Flest titlar såldes till , en traditionellt viktig marknad för svensk film, och till Sydko- rea, en ny och starkt växande marknad. Inom delprogrammet MEDIA inom EU:s nya ramprogram Kreativa 2014–2020 tilldelades 59 projekt med svensk medverkan . Störst framgång hade film- och tv-producenterna som mottog totalt , vilket är den högsta stödsumman sedan MEDIA-programmets start . De 42 svenska biografer som ingår i nätverket fick stöd för att visa europeisk film i och därmed bidra till en större mångfald i utbudet av film. Svenska bolag fick också del av det nya stödet till dataspelsutvecklare. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Ett filmarv som bevaras, används och utvecklas I budgetpropositionen aviserades en satsning om –2018 för att säkra digitaliseringen av minst 500 filmer ur det svenska filmarvet. Film för barn och unga ska prioriteras. har 49 filmer, de flesta långfilmer, di- gitaliserats inom ramen för satsningen. Digitali- serade filmer har visats på biograf både i och utomlands vid sammanlagt ett femtiotal tillfällen. Digitalt material har också förmedlats till bl.a. tv-bolag och dvd-utgivare för vidare- exploatering. Ett intensivt arbete har genomförts för att få på plats nödvändiga strukturer och processer för digitaliseringen av filmarvet. Mycket tid har lagts ned på att sätta samman den grupp som genomför digitaliseringen samt på att ta fram etiska riktlinjer för urvalsarbetet i re- daktionsrådet. Förseningar i detta arbete, samt att de titlar som valts ut för digitalisering varit tekniskt komplicerade, resulterade i att det uppsatta målet om 75 digitaliserade filmer inte uppnåddes . Ambitionen är att digitalisera 90 filmer och att fortsätta arbetet med att göra filmerna tillgängliga, exempelvis genom biografdistribution. gör även filmarvet tillgängligt genom utlåning av arkivets filmer, både analoga och digitala, samt av material från enda specialbibliotek för film. vis- ningsverksamhet, , bygger till stor del på filmer från och lån från andra arkiv. Ett problem för tillgängligheten är en ökad restriktivitet kring utlån av de analoga filmer som utgör en stor del av repertoaren. Besökssiff- rorna för de tre visningsorterna , och har minskat något efter en topp 2013. Webbplatsen har även 2014 uppnått målet att lägga ut ca 300 nya filmer (kort-, dokumentär-, journal- och reklamfilm) . innehöll ca 1200 filmer, fyra gånger så många som vid invig- ningen . Satsningen på att mark- nadsföra webbplatsen och hitta nya besökare har lett till att det totala antalet besök, nära en mil- jon, liksom antalet unika besök har ökat jämfört med . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 En central del av regeringens filmpolitik är att bättre återspegla den mångfald som råder i sam- hället och i filmpubliken avseende exempelvis ålder, kön, könsidentitet eller könsuttryck, sexu- ell läggning, livsåskådning, social, etnisk och kulturell bakgrund eller funktionsförmågor. Enligt filmavtal ska förhandsstöden, räknat i antalet projekt som får stöd, vid avtals- periodens slut ha fördelats jämnt mellan kvinnor och män. Målet gäller för var och en av filmkate- gorierna långfilm, barn- och ungdomsfilm samt kort- och dokumentärfilm. När det gäller de 14 långfilmer (ej dokumen- tärer) som fick förhandsstöd av konsulent var andelen kvinnor bland regissörerna , manusförfattarna och pro- ducenterna . Jämfört med 2012 och 2013 ligger både andelen regissörer och manus- författare betydligt närmare mål . För producenter är kvinnorna där- emot i majoritet. För kategorierna dokumentär- film (lång och kort) samt kortfilm är fördel- ningen, med något undantag, relativt jämn med andelar mellan . Tabell 12.4 Andel kvinnor som fått produktionsstöd till lång spelfilm 2012–20141 1 Avser det år produktionsstöd (efter beslut av konsulent) erhållits. Automatiskt förhandsstöd ingår inte. automatiska förhandsstöd till filmer med förväntad stor publik har delats ut till 14 filmer. Dessa filmer ingår inte i statistiken i tabell 12.4. Könsfördelningen bland automatstödsfilmerna i den andra stödutdel- ningen (kvinnliga regissörer, 33 pro- cent manusförfattare och producen- ter) var bättre än i den första, då ingen manus- författare eller regissör var kvinna (av producenterna). Dock bör det understrykas att endast motsvarar en kvinnlig regis- sör. Detta bekräftar den kon- staterade skillnaden mellan filmer med respek- tive utan produktionsstöd från konsulent, där filmer utan sådant stöd har en markant sämre Bland de filmer som har haft premiär av den inneva- rande filmavtalsperioden (2013-2016) är läget mer positivt än under föregående avtalsperioder, även om det inte är en jämn könsfördelning. De återstående medlen i den förra regeringens satsning på unga kvinnors filmskapande delades ut . Totalt har delats ut . fördelades av till nio regio- nala projekt riktade till unga, filmintresserade kvinnor. I slutrapportering av projektet stärks bilden av de resultat och slutsat- ser som Myndigheten för kulturanalys presente- rade . Projektet har skapat ett lyckat samarbete mellan och de regionala aktörerna och förbättrade möjligheter för unga kvinnor att pröva på att göra film och skapa egna nätverk. Det strategiska arbetet med jämställdhet har stärkts både på regional nivå och internt hos Filminstutet. En nära koppling till jämställdhetsmålet i filmavtalet och till Film- institutets ordinarie jämställdhetsarbete bedöms också som betydelsefullt. Inom ramen för upp- draget har även forskningsrapporter tagits fram för att bl.a. kartlägga och utvärdera unga film- skapares situation och läget för genusfrågor på landets filmutbildningar. jämställdhetsarbete har även kommit till uttryck i ett utvecklingsprogram för kvinnliga regissörer och i arbetet med en webb- plats för att lyfta fram kvinnliga filmskapare, både historiska och nutida. För att främja mångfalden på filmområdet har aktivt ar- betat med att ta fram en handlingsplan för bred- dad representation och ökad tillgänglighet, både i den interna organisationen och i stödgivning och andra arbetsuppgifter. 12.4.3 Analys och slutsatser Regeringens samlade bedömning är att resulta- ten av de statliga insatserna är i linje med den inriktning som har fastställts för filmpolitiken. Regeringen bedömer vidare att statsbidraget till digitaliseringen av biografer har fyllt sitt syfte. Det har underlättat biografernas övergång till digital visningsteknik, främst för biografer på små och medelstora orter samt komplementbio- grafer, och därmed bidragit till att säkerställa en biografstruktur med bred nationell täckning. Digitaliseringen av biograferna har bidragit posi- tivt till ett ökat och mer flexibelt utbud av film i hela landet, samt lagt grunden för en ökad till- gänglighet till film för personer med funktions- nedsättning, bl.a. genom utvecklingen av ny teknik för syntolkning av film. Sammantaget pekar resultaten på betydelsen av en fortsatt tillgänglighet till biografer över hela landet för att främja filmpolitikens inriktning på spridning och visning av värdefull film. Det fokus som filmpolitiken har haft på att främja jämställdheten i filmbran- schen visar positiva resultat. De skärpta målen för fördelning av filmavtalets produktionsstöd, den särskilda statliga satsningen på unga kvin- nors filmskapande och strate- giska arbete med frågan både i sin interna och externa verksamhet bedöms ha bidragit till re- sultatet. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för statsbidrag till svensk filmproduktion i enlighet med filmavtal. Anslaget får även användas för statsbidrag till filmkulturella åtgärder. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 12.6 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 10:1 Filmstöd Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Anslaget ökas med för perioden –2019 för att stärka mindre bio- grafer i glesbygden och på mindre orter. Anslaget ökas med för en omställning av filmpo- litiken. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 10:1 Filmstöd . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respek- tive . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Avsnittet omfattar myndigheterna Myndigheten för radio och tv (som byter namn till Myndig- heten för press, radio och tv) och Statens medie- råd, presstöd, utbyte av tv-sändningar mellan och , forskning och doku- mentation om medieutvecklingen, avgift till Europeiska audiovisuella observatoriet samt stöd till taltidningar. Avsnittet omfattar även , och . Budgetförslagen avseende presstöd och Myndigheten för press, radio och tv redovisas under utgiftsområde 1. Tabell 13.1 Utgiftsutveckling inom Medier, utgiftsområde 17 11:1 Utbyte av tv-sändningar mellan och 11:2 Forskning och dokumentation om medieutveckl- 11:3 Avgift till Europeiska audiovisuella observatoriet 11:5 Stöd till taltidningar 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 5Förslag och beräknat är . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Målen för medieområdet är att stödja yttrande- frihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadlig medie- påverkan (prop. 2014/15:1 utg.omr. 17, bet. 2014/15:KrU6, rskr. 2014/15:96). Resultatredovisningen görs mot ovan angivna mål utom såvitt avser målet att motverka skadlig mediepåverkan som infördes först , varför resultatet i den delen följs upp mot tidigare gällande mål att motverka skadliga inslag i massmedierna som beslutade (prop. 2008/09:1 utg.omr. 17, bet. 2008/09:KrU1, rskr. 2008/09:92). Bedömningen av resultatet inom medier utgår från –utbetalat presstöd i form av driftsstöd och distributionsstöd, fördelat på antal tid- ningar, –dagspressens ekonomiska resultat och den övergripande utvecklingen när det gäller redaktionella resurser, t.ex. lokalredak- tioner för olika kategorier, –antalet taltidningar och abonnenter, pro- duktions- och distributionssätt samt kost- nadsutveckling, –insatser för att stärka barn och unga som medvetna medieanvändare och skydda dem mot skadlig mediepåverkan, –bedömning av om programföretagen i allmänhetens tjänst har uppfyllt sina public service-uppdrag, –hur allmänhetens tillgång till public service- företagens utbud på olika plattformar ut- vecklats, –hur tillgängligheten till public serviceföreta- gens utbud för personer med funktions- nedsättning utvecklats, –antalet ärenden i och tv, samt andelen fällande beslut, och –antalet ärenden om tillstånd och tillsyn avseende radio och tv respektive utgiv- ningsbevis för databaser. Huvuddelen av bedömningarna grundar sig på återrapporteringar, uppföljningar och utvärde- ringar från myndigheter och institutioner såsom rapporter Dagspressens ekonomi respektive Undersökning om tidnings- distribution, Statens medieråds rapport och medier samt för radio och tv årliga granskning av public service-redo- visningarna från SR, SVT och UR. Syftet med presstödet är att värna mångfalden på dagstidningsmarknaden. Presstödet lämnas i form av driftsstöd och distributionsstöd. Presstödet har uppgått till (ca och ca ). Tabell 13.2 med driftsstöd 2012–2014 1-2 nr/vecka 3-5 nr/vecka 6-7 nr/vecka Driftsstödet har uppgått till (ca 2013 och ca 2012) och betalats ut till 88 dagstidningar, varav 20 hög- och medel- frekventa och 68 lågfrekventa. Tabell 13.3 och exemplar med distributionsstöd samt kostnader 2012–2014 betalades , varav avser 2013, i distri- butionsstöd till 136 tidningar, varav 96 hög- och medelfrekventa och 40 lågfrekventa. Dagstidningarnas sammanlagda upplaga har minskat . Trenden har fortsatt . fanns det, enligt , 176 unika dagstidningstitlar på den svenska marknaden (176 ). av fallande resultat vände vinstni- våerna i den svenska dagspressen åter uppåt un- der 2014. Rörelsemarginalen, som 2013 hamnade på minus sedan dagspressens ekonomi började mätas 1976, steg till knappt en procent. Trots förbättringen gentemot fjolåret låg resultatnivåerna klart under det snitt i tidningsbranschens ekonomiska utfall som mätserien omfattar. För gruppen landsortstidningar med drifts- stöd innebar 2014 i de flesta fall ett märkbart brott på den negativa trend som pågått med tilltagande styrka . Resultatförbätt- ringen kunde genomföras trots en minskad om- sättning. Trots förbättringen gentemot 2013 visade dock gruppen som helhet återigen ett negativt rörelseresultat. Landsortstidningarna har tvingats till betydande besparingsåtgärder. Det gäller inte minst de tidningar som ingår i större tidningsgrupper och där ett samägande med förstatidningen möjliggör samordning av pro- duktionsprocessen. har en tidning med utgivning lagts ner, vilket innebär att det numera finns tio andratid- ningar inom landsortspress med ett samlat be- vakningsområde om 89 kommuner. Under peri- oden –2014 försvann totalt 27 lokalkontor från landsortspressens tvåtidningsmarknader. Även har sammanlagt fyra lokal- redaktioner antingen lagts ner eller varslats om nedläggning hos de berörda tidningarna. Utgifterna för presstödet var ca högre än . Ut- gifterna för distributionsstödet minskade medan driftsstödet ökade jämfört med . Utgifterna för driftsstödet ökade eftersom en sexdagarstidning beviljades stöd och en tidning ökade utgivningen från en . Dessa förändringar har dock en marginell effekt på det totala utfallet eftersom driftsstödet minskade för 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Orsaken är bl.a. sjunkande upp- lagor och sänkt storstadsstöd. har inga nystartade tidningar beviljats stöd . Utgifterna för distributionsstödet var lägre än . Minskningen var egentligen ännu större eftersom som utbetalats avsåg 2013. Denna minskning förklaras huvudsakligen av sjunkande upplagor. I om distributionssituationen uppges att upplageminskningen är den faktor som påverkar distributionssystemet mest negativt. Av rappor- ten framgår att distributionsföretagen inte kan rationalisera verksamheten i tillräckligt hög ut- sträckning för att kompensera för upplage- minskningen. har gjort bedömningen att de tidningar som beviljats presstöd använt medlen för avsedda ändamål. Taltidningarna täcker i det närmaste hela lan- det, 109 av landets 176 dagstidningar ges ut som taltidning. slutfördes över- gången till talsyntes och internetdistribution för samtliga taltidningar. Den nya modellen, som innebär att Myndigheten för tillgängliga medier ansvarar för produktion och distribu- tion, innebär förbättringar för brukarna och stora besparingar för staten. Utgif- terna för taltidningsverksamheten uppgick till , en nedgång med 46 miljoner jämfört med och med jämfört med . Tabell 13.4 2012–2014 Källa: Myndigheten för tillgängliga medier Vid utgången av 2014 gavs sammanlagt 109 taltidningar ut (tabell 13.4). Av dessa gavs 89 ut som taltidningar med text och 20 som s.k. RATS-tidningar (en äldre typ av talsyntestid- ning). 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 13.5 Antal taltidningsabonnenter 2012–2014 Källa: Myndigheten för tillgängliga medier Nya taltidningsabonnenter tillkommer kontinu- erligt, men det totala antalet har fortsatt att minska . Bortfallet beror delvis på att prenumerantregistren har uppdaterats och nu- mera endast innehåller aktiva prenumeranter. Könsfördelningen bland abonnenterna är relativt jämn, även om något fler män än kvinnor teck- nat prenumerationer. Skydd av barn och unga mot skadlig mediepåverkan Att skydda barn och unga mot skadlig mediepå- verkan handlar till stor del om att genom ökad medie- och informationskunnighet () stärka dem som medvetna medieanvändare. Sta- tens medieråd genomförde 2014 i samarbete med , Kungl. (KB), och fackför- bundet DIK en riktad satsning mot alla folk- och skolbibliotek i syfte att skapa lokala s.k. MIK-centraler. Målet var att öka medie- och informationskunnigheten hos en viktig yrkes- grupp som möter både barn och unga och deras föräldrar. har genomfört särskilda uppdrag som rör internet och sociala medier inom ramen för regeringens handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande ext- remism (skr. 2011/12:44). Myndigheten fick i uppdrag att utveckla ett digitalt utbildningsmaterial som ska bidra till att stärka barn och ungdomar mot antidemokratiska bud- skap på internet och i sociala medier (dnr Ju2013/03289). Utbildningsmaterialet för mig redovisades . fick i uppdrag att nationellt sprida för mig till bl.a. lärare inom årkurs 7-9 i och motsvarande skolformer samt lärare inom gymnasie- och gymnasiesärskolan som undervisar i samhällskunskap och historia (dnr Ju2014/04192). Uppdraget redovisades (dnr Ku2015/01783). har initierat en förstudie i syfte att öka kunskapen om medieva- norna hos barn och unga med kognitiv och in- tellektuell funktionsnedsättning. En tillgänglig- hetsanalys har genomförts avseende myndighet- ens webbplats MIK-rummet och utbildnings- materialet för mig har utarbetats i en lätt- läst version. har också genomfört Euro- parådets kampanj No Hate Speech Movement (Se uppdrag under utgiftsområde 13 avsnitt 4). Kampanjen som formellt avslutades syftade till att öka medvetenheten om främlingsfientlighet, sexism och liknande former av intolerans på internet. beslutade regeringen att förlänga No Hate Speech Movement . Regeringen gav även i uppdrag att utveckla kampanjen till att omfatta insatser för att värna demokratin mot våldsbeja- kande extremism genom att stärka barns och ungdomars medie- och informationskunnighet (dnr Ku2015/01869). Regeringens insatser för att värna demokratin mot våldsbejakande ext- remism redovisas under utgiftsområde 1, avsnitt 9. beslutade om ålders- gräns för film i 241 ärenden enligt lagen (2010:1882) om åldersgränser för film som ska visas offentligt. Sju av dessa överklagades, endast ett ändrades i högre instans. och tv med- delade 2014 sex fällande beslut på grund av att sändningarna innehöll våldsskildringar i strid med radio- och tv-lagens bestämmelse om medi- ets särskilda genomslagskraft. Två anmälningar gjordes till Justitiekanslern () för prövning av om sändningarna stod i strid med radio- och tv- lagens bestämmelse om ingående våldsskild- ringar av verklighetstrogen karaktär. JK delade i båda fallen bedömning att sändningarna stred mot bestämmelsen. Sammanställning och spridning av information om utvecklingen inom medieområdet Flera institutioner arbetar med att ta fram och sprida information om mediemarknadens aktö- rer och utvecklingen inom medieområdet. Detta arbete bidrar till att öka kunskapen om såväl medieanvändningen i som mediebran- schens utveckling och förutsättningar. Nordiskt Informationscenter för Medie- och kommunikationsforskning (Nordicom) vid följer medieutvecklingen, tar fram mediestatistik, kartlägger mediemark- naden samt analyserar aktuella trender, bl.a. ge- nom den årliga rapporten . Myndigheten för radio och tv har till uppgift att följa utvecklingen och branschstrukturen inom medieområdet och sprida kunskap om den till allmänheten. Som ett led i detta publicerar myndigheten rapporterna Medieut- veckling och Svenskt medieutbud. har ett särskilt ansvar för att följa medieutvecklingen när det gäller barn och unga. Som en del i detta ger myndigheten bl.a. ut publikationen Ungar och medier. gick undersökningen ut till totalt 12 000 individer, varav 4 000 barn mellan samt 8 000 vårdnadshavare till barn . Undersökningen gick ut till dubbelt så många som i föregående undersökning. Syftet med att öka antalet respondenter har varit att kunna göra noggrannare kontroller avseende demografiska bakgrundsvariabler. Radio och tv i allmänhetens tjänst Den nuvarande tillståndsperioden för program- företagen (), () och () inleddes den 1 janu- ari 2014 och löper t.o.m. . Enligt programföretagens sändningstillstånd ska verksamheten präglas av oberoende och stark in- tegritet och bedrivas självständigt i förhållande till såväl staten som olika ekonomiska, politiska och andra intressen och maktsfärer i samhället. Sändningarna ska vara tillgängliga i hela landet. Ett mångsidigt programutbud ska erbjudas som tillgodoser skiftande förutsättningar och intres- sen hos befolkningen i hela landet, som speglar förhållanden i hela landet och som kännetecknas av hög kvalitet. Programverksamhetens bety- delse för den fria åsiktsbildningen ska beaktas och utrymme ska ges åt en mångfald av åsikter och meningsyttringar. Programutbudet som helhet ska präglas av folkbildningsambitioner. Villkoren i sändningstillstånden avser pro- gramföretagens sändningar i marknätet, som är grunden i verksamheterna. För att nå publiken 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 har programföretagen i uppdrag att tillgänglig- göra kärnverksamheten på olika plattformar, på ett sådant sätt att så många som möjligt kan tillgodogöra sig utbudet. Utöver villkoren i sändningstillstånden ställs i särskilda beslut spe- cifika krav på SVT och UR om tillgänglighet till tv-sändningar för personer med funktionsned- sättning. SR, SVT och UR följer upp hur de fullgjort sina uppdrag i allmänhetens tjänst i de s.k. public service-redovisningarna. Inför redo- visningen av den verksamhet som bedrivits un- der 2014 fick programföretagen i uppdrag att så långt som möjligt åstadkomma en gemensam redovisningsform. I detta arbete ingick att defi- niera och operationalisera centrala begrepp i tillstånds- och anslagsvillkoren, ta fram konkreta uppföljningsbara resultatmått baserade på dessa och att utveckla arbetet med att mäta och redo- visa olika indikatorer på kvaliteten och särarten i programutbudet. SR når sin publik via marksänd radio, internetba- serade plattformar och sociala medier. Det trad- itionella radiolyssnandet via FM står för huvud- delen av publikens lyssnartid.