prop · H3031d3 · 2015-09-21 00:00:00 — I denna proposition redovisas i huvudsak måttet konsoliderad statskuld som visar statens skuld till aktörer utanför staten. Skillnaden utgörs av myndigheters innehav av statspapper. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Diagram 3.9 Okonsoliderad statsskuld, 1970–2014 Miljarder kronor, nominellt 1970 1974 1978 1982 1986 1990 1994 1998 2002 2006 2010 2014 Av statsskulden utgjorde vidareutlåningen till . När den okonsoliderade statsskulden var som störst i förhållande till BNP 1995, uppgick skuldkvoten till . I förhållande till BNP har statsskulden därmed halverats . Den konsoliderade offentliga bruttoskulden (Maastrichtskulden) var som andel av BNP vid slutet av 2014. Motsvarande skuld för EU som helhet var i genomsnitt av BNP, dvs. mer än dubbelt så hög som för . Konsumentskydd på det finansiella området När konsumentskyddet är starkt följer finan- siella aktörer gällande regler och konsumen- ternas ges korrekt och tydlig information för att kunna göra välgrundade val. Vidare krävs att de villkor som erbjuds är skäliga, att de finansiella företagen är stabila och att de förvaltade tillgångarna är väl skyddade. Det är svårt att mäta graden av konsument- skydd, liksom effekterna av enskilda konsumentskyddande åtgärder. En kompli- cerande faktor vid resultatutvärderingen är att både förtroendet för de finansiella marknaderna och för konsumentskyddet påverkas av marknadsutvecklingen. I detta sammanhang kan även nämnas att den senaste konsumentskyddsrapporten från Finans- inspektionen som publicerades , foku- serar på områden där konsumentskyddet behöver stärkas. I rapporten lyfts bl.a. fram skärpta regler vid rådgivning om finansiella produkter, bättre information om pension och åtgärder mot dolda indexfonder. Mindre förändringar i ärendestatistiken över tiden Ett sätt att utvärdera konsumentskyddet är att analysera ärendestatistik från t.ex. Konsumen- ternas Bank- och . I tabell 3.1 nedan redovisas inkomna ärenden som avsåg klagomål respektive information uppdelat på kategorierna låna, spara, betala och övrigt. Tabell 3.1 Ärendestatistik bank och finans, 2010–2014 Statistiken visar att antalet inkomna ärenden varit relativt under perioden 2010‒ 2014. Kundnöjdhet inom olika delar av finansmarknaden Svenskt kvalitetsindex (SKI) utför en under- sökning över nöjdheten inom olika marknader för finansiella produkter riktade till privat- kunder. I diagram 3.10 nedan redovisas resultatet av kundnöjdheten för sparandeprodukter i värdepapper, bolåneprodukter och för privata livförsäkringar. Diagram 3.10 Kundnöjdhet värdepapper, bolån och livförsäkring Källa: och Svenskt Kvalitetsindex Resultatet visar mindre förändringar i kund- nöjdhet för värdepapper, bortsett från ett större fall . förbättrades kundnöjdheten på värdepappersområdet något jämfört med . SKI förklarar den starkare siffran med att kunderna upplever att det blir lättare att följa sitt sparande samt att branschen har påbörjat ett arbete med att förbättra transparensen. Framför allt har nöjd- heten för nischaktörerna stigit. Kundnöjdheten när det gäller bolån har minskat . En orsak till den svagare siffran förklaras av att tilliten till branschen har skadats av de uppmärksammade skillnaderna i bankernas beräkningsmetoder för listräntan. När det gäller kundnöjdheten för livförsäkringar så var den lägre än . Jämfört med 2009 har dock kundnöjd- heten för livförsäkringar ökat. Den svagare siffran förklaras av att det blivit större fokus på avgifter samt att kunskapen om livförsäkringar är mycket låg. Vid en jämförelse av kundnöjdhetsnivåerna för de olika produkterna kan konstarteras att nivån för bolån är högre än för värdepapper och livförsäkring trots att kundnöjdheten för bolån minskat . tar fram en konsumentrapport. I konsumentrapporten är fokus på de tio mest problematiska marknaderna för konsumenterna. Bland de tio finns försäkringstjänster samt bank- och finans- tjänster med. Inom området försäkringar är det villa- och hemförsäkringar samt person- och familjeförsäkring som pekas ut. Inom bank- och finanstjänstområdet är det privatlån och kredit- kort samt investering och pension som är de marknader som är särskilt problematiska. Uppgifterna bygger på statistik från Konsum- enternas Bank- och och Konsum- enternas försäkringsbyrå. Ökade bruttomarginaler för nya bolån Hushållens räntekostnader efter skatt har uppgått till av disponibelinkomsten, vilket motsvarar i storleks- ordningen 60‒80 miljarder kronor. Hushållens stora kostnader för bolån gör att det ur ett konsumentperspektiv är extra viktigt att bolåne- marknaden fungerar väl och att konsument- skyddet på denna marknad är starkt. Ett sätt att mäta hur väl en marknad fungerar är att studera företagens vinstmarginaler. Om vinstmarginalerna är höga kan detta vara en 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 signal om att konkurrensen är låg. Transparens kring vinstmarginaler stärker kundernas möjlig- het att pressa priserna som nya aktörer kan lockas in på marknaden. Vid utgången av 2014 stod de fyra storbankerna för av utlåningen och av inlåningen. Diagram 3.11 Bruttomarginal på nya tremånaderslån I diagram 3.11 visas skillnaden mellan den faktiska ränta som kunderna betalar för sina tremånaders nya bolån och den finansierings- kostnad för nya bolån med tremånaders ränte- bindningstid som beräknar. Diagramet visar att bruttomarginalen pressades ner under finanskrisen för att därefter stiga igen. Storbankernas genomsnittliga avkastning på eget kapital har varit (kvartalsdata t.o.m. ). Det innebär att de svenska bankernas avkastning på eget kapital fortsatt är betydligt högre än i övriga . En orsak är att de svenska bankerna är betydligt mer effektiva på kostnadssidan än den genomsnittliga europeiska banken, en annan orsak är att de svenska storbankerna haft mindre kreditförluster. Storbankernas höga avkastning på eget kapital (diagram 3.12) är tillsammans med den stigande bruttomarginalen på tre- månaders bolån (diagram 3.11) indikatorer på att konkurrensen på den svenska bankmarknaden inte är helt tillfredsställande. I syfte att främja konkurrensen på bolåne- området infördes en ny modell för ränte- skillnadsersättning . Den nya modellen gör det billigare för hushåll med bundna bolån att byta bank. I samma syfte har beslutat om nya regler som innebär att företag som erbjuder bolån ska 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 informera om den genomsnittliga räntan för varje räntebindningstid som företaget erbjuder. Företaget ska även informera om vilka omständligheter som påverkar räntesättningen. Nämnda regler började tillämpas . Det är dock för tidigt för att kunna utvärdera effekterna av såväl den nya modellen för ränteskillnadsersättning som den kring ökad transparens kring genomsnittsräntan. Diagram 3.12 Storbankernas avkastning på eget kapital storbanker Det är viktigt för både det enskilda hushållet och för samhällsekonomin i stort att hushållen inte har högre skulder än att de klarar av en för- ändrad livssituation, arbetslöshet, stigande räntor eller ett prisfall på bostadsmarknaden. Från ett makroekonomiskt perspektiv är detta särskilt viktigt, då en hög skuldsättningsnivå innebär att hushållen risker att dra ner kraftigt på sin konsumtion vid exempelvis högre räntor eller sjunkande bostadspriser. Utöver hushållens skuldnivå och ränte- kostnader i förhållande till disponibelinkomsten (diagram 3.5 och 3.7) kan hushållens belånings- grad användas som mått på hushållens sårbarhet. Belåningsgraden visar hur stor del av bostadens marknadsvärde, vid köpet eller då nya lån tas, som finansierats med lån. Diagram 3.13 Volymviktade belåningsgrader I diagram 3.13 visas hushållens genomsnittliga belåningsgrad för nya bostadslån volymviktad. Volymviktningen innebär att storleken på lånet påverkar hur stor vikt ett hushåll får när den genomsnittliga belåningsgraden beräknas. Som framgår av diagramet steg belåningsgraden för nya lån för att därefter falla tillbaka något. Åtgärder som kan ha bidragit till utveck- lingen är det bolånetak på som införde , höjda riskvikter för bolån hos bankerna samt en diskussion om amorteringskrav. Bolånetaket är en rekommendation till banker att inte låta hushåll använda bostaden som säkerhet till av dess värde. Eftersom bolånetaket inte utgör ett förbud mot högre belåning, har ett hushåll som saknar eget sparande även möjlighet att finansiera delar av bostadsköpet som överstiger (blancolån). Diagram 3.14 Andel av bolånestocken, belåning > I diagram 3.14 framgår att andelen av den totala bolånestocken med belåningsgrad har minskat från 2010 till 2014. Färre hushåll med hög belåning minskar risken för stora minsk- ningar i konsumtionen vid ett eventuellt prisfall på bostäder. Vidare innebär en hög skuldsättning ökad risk för finansiell oro. Ökad användning av elektroniska betalningar Anpassningen till en minskad kontanthantering har gått mycket snabbt i jämfört med i många andra länder. Antalet kortbetalnings- automater i butik har ökat liksom användningen av e-fakturor och internetbetalningar. Föränd- ringen innebär minskade risker med kontant- hanteringen och effektivare automatiska trans- aktioner. Diagram 3.15 E-fakturor och internetbetalningar Antal (miljoner) Antal (miljoner) Antal e-fakturor (vänster axel) Antal privata internetbetalningar (höger axel) I diagram 3.15 visas utvecklingen av det totala antalet utförda privata internetbetalningar och betalningar via e-faktura. Av diagrammet fram- går tydligt att användingen av nämnda tjänster ökat. Den kraftiga ökningen kan ses som ett bevis på att både kunder och handel har högt förtroende och ser stor nytta med betal- tjänsterna. Utvecklingen är i stort positiv, vissa grupper i samhället, bl.a. äldre och personer med en funktionsnedsättning kan dock ha svårigheter att anpassa sig till de nya tjänsterna. Att använda äldre tjänster som minskar i volym kan därför bli både kostsamt och svårtillgängligt. Komplexa finansiella produkter och bristande information gör att konsumenter utsätts för särskilda risker på finansmarknadsområdet. I vissa fall förekommer det även intresse- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 konflikter, eftersom förmedlare och rådgivare får provision från de som säljer produkterna. har som mål att stärka konsumenternas ställning på finans- marknaden genom finansiell folkbildning. För detta ändamål har särskilt anvisade medel i sin budget. Arbetet bedrivs bl.a. via en omfattande privat och offentlig samverkan inom det etablerade nätverket ”din ekonomi”. Tabell 3.2 Finansiell folkbildning Anslag folkbildning (mkr) Av tabell 3.2 framgår att drygt 100 000 personer fick del av verksamheten i någon form . Utbildning bedrivs inom ett flertal projekt, bl.a. ”på cashen” riktat till gymnasieelever, ”Ekonomismart” riktat till unga arbetslösa, ”SFI-ekonomi” till elever i kommunala SFI- undervisningen, ”Trygga din ekonomiska fram- tid” till anställda via fackförbund och studie- förbund samt projektet ”Tryggare ekonomi på äldre dar” riktat till pensionärer. startade ett projekt i samarbete med tre högskolor för att utbilda blivande personalchefer i pensions- systemet. Arbetssättet innebär att Finans- inspektionen utbildar personer som i sin tur utbildar konsumenter i de olika grupperna. På så sätt får aktiviteter större genomslag och bättre spridning. gör undersökningar med mellanrum för att mäta det privat- ekonomiska kunskapsläget. Svaren pekar huvud- sakligen på ett oförändrat kunskapsläge. I sam- band med olika utbildningsinsatser gör Finans- inspektionen regelbundet utvärderingar av insatserna och dessa har överlag varit positiva (medelbetyg över fyra av fem). Långsiktiga effekter på kunskapsnivåer och ekonomisk med- vetenhet är dock svåra att mäta och utvärdera efter korta möten och utbildningspass. Bäst förutsättningar för ökade kunskaper bedöms föreligga inom grund- och gymnasie- skolan samt vuxenundervisningen på grund av längre undervisningstid samt bättre möjligheter till dialog om utbildningens innehåll och resultat. har även bl.a. djupintervjuer med utvalda deltagare för att få bättre information om deltagarnas kunskapsläge, både 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 före och efter genomförda insatser. Det finns även ett samarbete på området med forskare inom privatekonomiska ämnen. tar också fram en konsumentskyddsrapport. I rapporten konstateras en bristande finansiell förmåga hos vissa grupper4. I telefonintervjuer med drygt 800 personer i åldrarna 25–ställdes frågor om ränta på sparmedel, effekter av inflation samt finansiell risk och riskspridning. Endast drygt hälften av de tillfrågade svarade rätt på de tre frågorna. Resultaten tyder på att bristande kunskaper om grundläggande finansiella begrepp och sammanhang är ett reellt problem bland svenska konsumenter. Studien visade också på stora skillnader mellan olika grupper av konsumenter, med lägre räknefärdighet och finansiell förmåga bland äldre, de med låg utbildning, de med lägre inkomster, bland kvinnor samt bland utrikes födda. Resultaten i studien är i linje med vad som observerats i jäm- förbara länder. Även om den privatekonomiska förmågan har förbättrats hos den ökande grupp som tagit del av informations- och utbildningsinsatserna kvarstår problemet med att hushållen ofta har ett kunskaps- och informationsunderläge. En förändrad livssituation kan ställa krav på nya kunskaper och finansiell utbildning behöver där- för finnas tillgänglig på olika platser. Finansiella tjänster och produkter utvecklas i snabb takt och många av produkterna är komplexa och svåra att förstå. Detta faktum motiverar de genomförda statliga insatserna. publicerar regelbundet en varningslista över företag som erbjuder konsumenter och investerare finansiella tjänster eller produkter utan att företaget har nödvändiga tillstånd i eller utanför . Detta görs i samarbete med andra länders tillsyns- myndigheter. I tabell 3.3 framgår att antalet sådana varningar ökat 2014. En ökad volym varningar för oseriösa företag kan innebära att konsumentskyddet genom en ökad tillsyn blivit 4 Se PM Räknefärdighet och finansiell förmåga 2015, m.fl. konsumenterna-saknar-grundlaggande-finanskunskap/ bättre, men kan även vara en indikator på att antalet oseriösa verksamhetsutövare ökat. Bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism Arbetet med att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism sker både på global nivå, inom EU och nationellt. På global nivå och inom organisationen (Fatf) bedrivs ett arbete med att motverka att det finansiella systemet utnyttjas för penningtvätt, finansiering av terrorism eller finansiering av spridning av massförstörelsevapen. Fatf är global standard- sättare inom de nämnda områdena. I syfte att främja och säkerställa en effektiv bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism utvär- derar medlemmarna i organisationen varandra avseende efterlevnaden av Fatf:s rekommen- dationer och föreslår löpande förbättrings- åtgärder. inleddes de första utvär- deringarna i den fjärde utvärderingsrundan och av 2016 kommer att utvärderas av Fatf. På EU-nivå har också en politisk överens- kommelse nåtts avseende ett nytt lagstiftnings- paket med åtgärder mot penningtvätt och finan- siering av terrorism genom dels ett reviderat penningtvättsdirektiv (det fjärde i ordningen), dels en förordning om information som ska åtfölja överföringar. Direktivet ska vara genom- fört i medlemsstaternas nationella lagstiftning . Regeringen tillsatte där- för en utredning (Fi 2014:16) som ska lämna förslag på hur direktivet ska genom- föras i svensk lagstiftning. Nationellt har regeringen, som en viktig del av förberedelserna inför Fatf-utvärderingen, presenterat och antagit förslag till vissa ändringar i lagen (2009:62) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism som trädde i kraft . Ändringarna syftar till att i vissa delar anpassa det svenska regelverket efter internationella standarder och för att därigenom stärka och effektivisera det svenska systemet för bekämpning av penning- tvätt och finansiering av terrorism. Detta är ett sätt att skydda det finansiella systemet från att bli utnyttjat för systemhotande verksamhet som t.ex. penningtvätt och finansiering av terrorism. 3.3.2Resultat för effektiviteten i den statliga finansförvaltningen För att målet om att statens finansförvaltning ska kunna bedrivas på ett effektivt sätt krävs att de regelverk, avtal och kontostrukturer som stödjer statens betalningsmodell och modellen för statens garanti- och utlåningsverksamhet är utformade på ett ändamålsenligt sätt. Resultat- utvärderingen bygger till stor del på en kvalitativ bedömning av de regelverk som stödjer modellerna. Den statliga betalningsmodellen ska tillgodose statsmakternas uttalade krav på kostnads- effektivitet, säkerhet, information och valfrihet samt att staten ska ha en konkurrensneutral relation till bankerna. I sin roll som statens internbank ansvarar för att förvalta och utveckla den statliga betalningsmodellen samt tillhanda- hålla den infrastruktur som de statliga myndig- heterna behöver för att genomföra sina betal- ningar och för att få tillgång till de anslagsmedel och lån som respektive myndighet blivit till- delad. Statens betalningsmodell är en samlad benämning på de regelverk, avtal, kontostruk- turer och system som stöder myndigheternas betalningar. Huvudaktörerna i modellen är , ramavtalsbankerna och myndigheterna. Betalningsmodellen är en kombination av ett centraliserat och decentraliserat ansvar. Den centraliserade delen består i att Riksgälds- kontoret upphandlar ramavtal för betaltjänster åt myndigheterna samt samlar likviditeten från alla in- och utbetalningar i staten på ett ställe, statens centralkonto i . Det decentraliserade ansvaret innebär att myndigheterna själva initierar och tar emot betalningar. Det är också myndigheternas eget ansvar att samtliga utbetal- ningar görs till rätt mottagare, med rätt belopp och . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 att använda ramavtalen för betaltjänster, såvida inte medgett något annat. Fördelar med ramavtal på området Det finns flera fördelar med att upphandlingen är centraliserad. Upphandlingsläget gentemot bankerna förbättras med stora betalnings- volymer, som höga och enhetliga krav kan ställas när det gäller teknik, säkerhet, likviditetshantering, återrapportering etc. Eftersom avtalen fordrar investeringar hos bankerna, i form av anpassad infrastruktur och återrapportering, är det också motiverat att stora volymer upphandlas vid ett och samma tillfälle. De administrativa kostnaderna reduceras vid en central upphandling då den enskilda myndig- heten inte behöver bedriva en omfattande, komplicerad och tidskrävande upphandlings- process. Myndigheterna står själva för kostnaden för de tjänster som används, vilket skapar incitament för god kostnadseffektivitet. Effektivt med centraliserad likviditetsförsörjning Den statliga betalningsmodellen är konstruerad så likviditeten från alla in- och utbetalningar till och från staten samlas på ett ställe: statens centralkonto i . följer myndigheternas in- och utbetal- ningar och ser till att inga över- eller underskott ligger kvar på myndigheternas bankkonton . När in- och utbetalningar inte är i balans, hanterar skillnaden genom att placera eller låna på marknaden. Denna likvidi- tetsförvaltning är effektiv eftersom den minimerar det dagliga behovet av upplåning. På så sätt reduceras både statens räntekostnader och risk. gör prognoser över myndigheternas betalningar vilket tillsammans med förfallande lån utgör grunden för Riksgälds- kontorets låneplanering de två närmaste åren. Prognoserna är en förutsättning för att en effektiv statsskuldsförvaltning. Styckkostnad per statlig betalning Kostnadseffektiviteten i den statliga betalnings- modellen mäts som styckkostnad per betalning. Som framgår av tabell 3.4 har kostnaden per betalning minskat från 2010 till 2014. Detta motsvarar en minskning . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 3.4 Antal betalningar samt kostnader för betalningar i statens betalningssystem Kostnadsminskningen beror både på att Riks- gäldskontoret upphandlat mer kostnadseffektiva tjänster och på att myndigheterna ökat använd- ning av tjänster med låga kostnader. har även i uppdrag att utbilda och ge stöd till myndigheterna i betalnings- frågor. Betalningsverksamheten är i stora delar decentraliserad, varför det är viktigt att Riks- gäldskontoret ger god service till myndigheterna. För att mäta graden av kvalitet och service gör en kundunder- sökning, där myndigheterna på en femgradig skala svarar på hur de upplever den kvalitet och service ger på området. Diagram 3.16 Myndigheternas betyg för kvalitet och service Av diagram 3.16 framgår myndigheternas sammanvägda betyg från de årliga kundunder- sökningarna . Resultatet pekar på att myndigheterna varit nöjda med de tjänster och den service som Riksgälds- kontoret tillhandahållit. blev resul- tatet 4,75 på en femgradig skala. Det är i nivå med resultatet (4,77) och överstiger verksamhetens mål på 4,50. kunderna med handläggningstiden, kunskaps- nivån och tillgängligheten. Stärkt säkerhet i statens betalningar Det är centralt att säkerheten i statens betal- ningsmodell är hög. Det bedrivs därför ett fort- löpande arbete för att öka säkerheten och effek- tiviteten i modellen. lämnar en rapport till regeringen om riskerna i den statliga betalningsmodellen. I rapporten avseende 2014 bedömer att säkerheten i betalningsmodellen är god. Bedöm- ningen bygger bl.a. på en enkätundersökning som skickats till 222 myndigheter varav 193 svarat (svarsfrekvens ). Kartläggningen av risker visar bl.a. att myndigheterna bör använda sig av belopps- gränser för att minska risken för stora felaktiga betalningar. Av denna anledning införde Riks- gäldskontoret fr.o.m. krav på beloppsgränser på myndigheternas bankkonton för utbetalningar i föreskrifterna till betalnings- förordningen. Grundprincipen för garanti- och utlånings- modellen är att avgiften som tas ut ska motsvara statens förväntade kostnad (inklusive admini- strativa kostnader), såvida inte beslutat annat. Oavsett om det är garantitagaren, låntag- aren eller skattebetalarna via statsbudgeten som betalar avgiften sätts medlen in på ett konto hos (efter det att administrativa avgifter dragits av). Från nämnda konto finansieras infriande av garantier och kredit- förluster. Genom att avgifterna sätts utifrån att de ska täcka förväntade förluster skapas förut- sättningar för att statens garanti- och utlånings- verksamhet på lång sikt blir självfinansierad. Regelverket för garantier och utlåning beslutade om en ny budgetlag (2011:203). Lagen innehåller tydligare regler för statliga garantier samt nya bestämmelser som innebär att motsvarande regler ska gälla för statlig utlåning med kredit- risk. Med anledning av den nya budgetlagen beslutade regeringen om en ny förordning om utlåning och garantier (2011:211). Förordningen innebär enhetliga och mer detaljerade regler för alla garanti- och kreditmyndigheters arbete. Den omfattar huvudsakliga principer för bl.a. avgiftsuttag, avtalsvillkor, reserveringar, upp- följning och riskhantering. Vidare ska tillämpas då statliga lån och garantier ställs ut. Syftet med statsstödsreglerna är att begränsa den snedvridning av kon- kurrensen som annars kan uppkomma. Avgift- erna för den statliga garanti- och långivningen ska baseras på ett marknadsmässigt pris som betalas av garanti- eller låntagaren. uppdrag inom garanti- och utlåningsverksamheten ställer ut och förvaltar statliga garantier och lån på uppdrag av regeringen grundat på beslut av . Uppdraget innefattar att värdera de ekonomiska riskerna, sätta avgifter och bestämma villkoren för de garantier och lån som ställs ut. I uppdraget ingår också att hantera fordringar. ska bidra till att statens risk begränsas och att statens rätt tryggas. ska även arbeta aktivt för att andra myndigheters garanti- och utlåningsverksamhet bedrivs på ett effektivt sätt och för att utveckla hanteringen av statliga garantier och lån i samverkan med de andra myndigheterna.