prop · H203130 · 2015-05-25 00:00:00 — Fondens avkastning efter kostnader har varit högre än inkomstindex under samtliga nämnda perioder. 4.4Fjärde AP-fondens redovisade resultat Fjärde AP-fondens resultat uppgick till 2014, vilket motsvarar en avkastning på efter kostnader (16,året innan). överfördes till inkomstpen- sionssystemet. Fondkapitalet ökade med till . Tabell 4.11 Fjärde AP-fondens fondkapital (mnkr) Överföringar innehåller nettobetalningar till pensionssystemet. har som mål att totalavkastningen på lång sikt ska uppgå till realt i genomsnitt. Målet är satt utifrån bedömningen om att det är vad som krävs för att nuvarande pensions- systems tillgångar och skulder ska balansera . Tillgångarna i Fjärde AP-fondens portfölj förvaltas i delportföljer med Normalportföljen är Fjärde AP-fondens referens- portfölj vars tillgångsfördelning beslutas av styrelsen. är fiktiv och består av ett antal olika index. Tillgångarna förvaltas i den Strategiska och den Taktiska förvaltningen. Den Strategiska förvaltningen har en tidshorisont på mellan 3‒15 år och den Taktiska förvaltningen . Fjärde AP-fondens affärsfilosofi bygger på fyra hörnstenar: lång- siktighet, transparens, affärsmässighet och individ före modell. långsiktiga mandat möjliggör extra positiv avkastning genom att den tillåter en något längre placeringshorisont än vad som är vanligt för en genomsnittlig professionell investerare. Strategisk förvaltning är en ytter- ligare placeringshorisont, vilken ingår i förvaltningsstrukturen sedan Skr. 2014/15:130 2013. Den innebär fler investeringsstrategier och ytterligare risksprid- Strukturen möjliggör hög mätbarhet och transparens av avkastning, risk och kostnad. Detta gör det lättare för styrelsen och andra intressenter att följa och utvärdera förvaltningen. Utvärderingsperioden för den nya strukturen är rullande med startår , vilket innebär att 2017 kommer att vara med en hel utvärderingsperiod. Affärs- mässighet är ytterligare en hörnsten i fondens affärsfilosofi. I varje beslut och i varje investering eftersträvas det alternativ som är bäst för den svenska pensionären. Det innebär att söka efter de alternativ som ger bäst avkastning till lägst möjliga kostnad. Den fjärde och sista hörnstenen i fondens affärsstrategi är att försöka sätta individen i centrum. Kapital- förvaltningsbranschen har under blivit allt mer styrd av modeller. Genom att sätta individen i centrum, i stället för modellen, ökar möjligheten att hitta mervärden på olika ställen och med hjälp av olika metodik. Fjärde AP-fondens portfölj bestod vid slut av aktier (40,utländska och svenska), räntebärande tillgångar, fastigheter och alterna- tiva tillgångar (tabell 4.12). Jämfört med föregående årsskifte har andelen räntebärande tillgångar ökat något, medan andelen aktier och fastigheter minskat marginellt. Tabell 4.12 Fjärde AP-fondens portfölj (mdkr respektive procent) -5,6 -0,2 Not: Underliggande värden för derivat i den passiva allokeringen har fördelats på respektive tillgångsslag. 1Består av kassa samt strategisk och taktisk tillgångsallokering. 2Jämförelsetal avviker från årsredovisningen på grund av att indelningen ovan avser tillgångsslag jämfört med i årsredovisningen där indelningen avsåg förvaltningsenheter. 2014/15:130 Av de totala tillgångarna förvaltades med en strategisk placeringshorisont på 3‒15 år och med en taktisk placerings- horisont . Vid utgången av 2014 förvaltades av Fjärde AP-fondens kapital internt, vilket var en minskning jämfört med föregående årsskifte. avkastade Fjärde AP-fondens portfölj före kost- nader och efter kostnader. I tabell 4.13 redovisas avkast- ningen (före kostnader) per tillgångskategori samt respektive tillgångskategoris bidrag till fondens totala avkastning 2014. Tabell 4.13 Fjärde AP-fondens redovisade avkastning (procent Bidrag till totalavkastning 2014 -0,2 -0,2 -1,0 -0,2 -0,1 hade alternativa tillgångar högst avkastning (18,) följt av fastigheter (16,), svenska aktier (15,) och globala aktier (10,). Då aktier utgör det största tillgångsslaget totalavkastningen också störst (globala aktier och svenska aktier ). På grund av kraftiga valuta- totalavkastningen och bidrog . bidrog samtliga delportföljer positivt till totalavkastningen Normalportföljen stod för huvuddelen av bidraget med Normalportföljen bedöms på lång sikt svara för mellan av totalavkastningen. bidrog till totalavkastningen. har den Strategiska förvaltningen gett ett positivt aktivt avkastnings- bidrag på i årstakt. Detta överträffar målet om Skr. 2014/15:130 i genomsnitt för tvåårsperioden 2013‒2014. Utvärderingen sker dock rullande , varför tolkningen av utfall bör göras med försiktighet eftersom positionerna är tagna på medellång sikt. Taktisk förvaltning bidrog till totalavkastningen. Målet för den Taktiska förvalt- ningen är att generera utöver normalportföljen . Det var det tolfte halvåret i följd, sedan den nya förvaltningsorganisationens tillkomst, som Fjärde AP-fondens Taktiska förvaltning levererade ett positivt aktivt resultatbidrag. I utvärdering (bilaga 9) framgår att fondens årliga avkastning efter kostnader uppgick till den senaste femårs- perioden (2010‒2014), till (2005‒2014) och till under perioden 2001‒2014. Detta innebär att uppnådde styrelsens långsiktiga avkastningsantagande under samtliga nämnda perioder. Fondens avkastning efter kostnader har varit högre än inkomstindex samtliga nämnda perioder. Sjätte uppdrag är att investera fondmedlen på riskkapital- marknaden i och i övriga . Utöver placeringsinriktningen skiljer sig från de övriga buffertfondena genom att den är stängd, dvs. inga medel förs till eller från pensionssystemet. Fonden har sitt ursprung i den Sjätte fondstyrelsen, vilken inrättades 1996. Sjätte verksamhet styrs i lagen (2000:193) om . I lagen slås det fast att ska investera i onoterade bolag och skapa en långsiktigt hög avkastning till en balanserad risk. Sjätte resultat uppgick till 2014 (1,året innan). Detta motsvarar en nominell avkastning på (9,året innan). Sedan fonden bildades har fondkapitalet ökat med , . Tabell 4.14 Sjätte fondkapital (mnkr) Överföringar innehåller nettobetalningar till pensionssystemet. Sjätte mål är att skapa långsiktigt hög avkastning och hålla en tillfredställande riskspridning genom placeringar på riskkapital- Det faktiska avkastningsmålet utgörs av SIX Nordic 200 Cap 2014/15:130 GI med påslag för en riskpremie för onoterade bolag om . var avkastningsmålet , medan den totala avkastningen efter kostnader uppgick till . För femårsperioden 2010‒2014 var avkastningsmålet och för tioårsperioden –2014 . Avkastningen under dessa perioder uppgick till , vilket innebär att fonden inte har nått upp till styrelsens avkastningsmål under någon av tidsperioderna. Nuvarande avkastningsmål infördes och är anpassat för investeringsstrategin som infördes (se nedan). Detta gör att avkastningsmålet är mindre relevant för perioden . Tabell 4.15 Sjätte redovisade nominella avkastning efter kostnader (procent ) Total avkastning efter kostnader -13,0 -20,8 -9,4 -8,2 Strategin för att nå avkastningsmålet fastställdes av den delvis nya styrelsen 2011. Strategin anses nu vara helt implementerad. I strategin fokuseras investeringarna mot buyout-segmentet (mogna bolag) där investeringshistorik gör det rimligt att förvänta sig god avkastning. Investeringar i venture-segmentet (tidig fas) görs endast indirekt via fonder och i mer restriktiv omfattning . hos är uppdelad i företags- investeringar (även kallat direktinvesteringar) och fondinvesteringar (även kallat indirekta investeringar). Benämningarna direkt och indirekt avser själva ägandet. Företagsinvesteringar (som motsvarar av investeringsverksamheten) innebär att får ett direkt ägande i företaget. Investeringar via fonder (som motsvarar av investeringsverksamheten) ger ett ägande i de företag som respektive fond valt att investera i. Företagsinvesteringar sker främst genom samin- vesteringar med andra finansiella och industriella partners. Fondinvester- ingar avser förvärv av andelar i fonder som investerar i mogna bolag (buyout capital) och expansionsbolag (venture capital) i eller övriga . Investeringar görs huvudsakligen i primära fonder, men är även aktiv på marknaden där andelar i existerande fonder överlåts. I tabellen nedan redovisas investeringarna uppdelade i de två segment: mogna bolag och expansionsbolag. Tabell 4.16 Sjätte redovisade avkastning (procent ) -9,9 Total avkastning efter kostnader Avkastning per segment redovisas före kostnader. Under perioden 2005‒2014 har investeringar i mogna bolag gett en avkastning på , medan investeringar i expansionsbolag gett en avkastning på -9,. visade både investeringar i mogna bolag och expansionsbolag positiva resultat (971 respektive ). Under perioden 2005‒2014 uppgick den totala avkastningen efter kostnader uppgick till , vilket kan jämföras med avkastningsmålet på . Tabell 4.17 Sjätte avkastning och exponering (procent respektive mnkr) Avkastning före kostnader % I tabell 4.17 redovisas Sjätte resultat och fondkapital per Under perioden 2010‒2014 uppgick avkastningen inom fondinvesteringar till , medan avkastningen för företagsin- vesteringar uppgick till . Det finns såväl mogna bolag som expansionsbolag inom både företagsinvesteringar och fondinvesteringar. Affärsområdet företagsinvesteringar visade ett resultat på 372 miljoner kronor före interna kostnader (året till (9,året innan). genomfördes ett flertal försäljningar och förvärv. (ledande leverantör av säkerhetsdetaljer till bilbarnstolar) och Unfors RaySafe (leverantör av utrustning för realtids- mäting av strålning) såldes för sammanlagt . föregående årsskifte värderades bolagen till försäljningspris, varför resul- tateffekten av försäljningen blev marginell för året. I linje med strategin genomfördes också flera förvärv . investeringen i det finska bolaget . Bolaget är en global världsledande tillverkare av laddare för mobiltelefoner, surfplattor och andra mobila enheter. Investeringen innebär att ingick i 2014/15:130 ett ägarsamarbete med som förblir majoritetsägare. En investering har också genomförts i , ett svenskt bolag som arbetar med att utveckla och sälja produkter för ögonstyrning och blickmätning (”eye tracking”). Affärsområdet fondinvesteringar uppvisade ett resultat på före kostnader (året innan). uppgick fondinvesteringarnas marknadsvärde till (5,året innan). Investeringarna görs främst i fonder med erfarna managementteam, vilka investerar i företag inom marknadssegmenten venture and buyout. Investeringarna görs främst i primärmarknaden, men även i secondary-marknaden genom utfästelser till secondary-fonder och genom förvärv av secondary-andelar. Samtliga investeringar inom den sistnämnda portföljen är gjorda inom segmentet buyout. utgör den del av Sjätte kapital som inte är investerat inom investeringsverksamheten. Syftet med likviditets- reserven är att upprätthålla god betalningsberedskap, vilket bl.a. behövs för att kunna genomföra ny- och tilläggsinvesteringar och för att hantera de finansiella risker som kan uppstå inom verksamheten. Förvaltningen ska ske med låg risk och god riskspridning. Investeringarna görs främst i räntebärande tillgångar med låg risk, men även i noterade småbolags- fonder. Målsättningen för förvaltningen av räntebärande värdepapper är att uppnå en avkastning i linje med OMRX T-Bill. Vid slut uppgick marknadsvärdet inom likviditetsförvalt- ningen till (7,året innan). Noterade småbolagsfonder utgjorde av marknads- värdet (2,året innan). Sedan den genomförda strategiförändringen 2011 har omstrukturerat portföljen för direktinvesteringar, vilket inneburit att ett antal bolag avyttrats. har mogna bolag inom både företags- och fondinvesteringar fortsatt att leverera stora inflöden. Likviditeten bedöms därför vara större än vad som kan anses nödvändig för att parera den totala portföljens in- och utflöden och för att optimera den kortsiktiga avkastningen. Över tid förväntas dock likviditetsreserven att minska, eftersom aktiviteten inom investeringsverksamheten förväntas vara fort- satt hög . Enligt lagen (2000:193) om är ålagd att utvärdera styrelsens förvaltning av fondmedlen, med utgångspunkt i de mål som fonden har fastställt för sin placeringsverksamhet. Årets utvärdering avser resultatet samt analys och uppföljning av fondens mål över femårsperioden –2014, tioårsperioden –2014 och för perioden sedan fondens start –2014. Utvärderingen utgår från de lagstadgade målen för och styrelsens tolkning av uppdraget: att ska skapa långsiktigt hög avkastning och hålla en tillfredsställande riskspridning genom placeringar på risk- Utvärderingen sammanställs i en separat rapport utvärdering av Sjätte verksamhet 2014. implementerade ett nytt avkastningsmål. Utgångspunkten var att på bästa sätt reflektera strategisk inriktning samt spegla det som utgör branschpraxis. Syftet var att finna ett index som framställer specifika jämförelsedata för onoterade bolag. Valet blev Nordix All-Share Portfolio index Total Return. upphörde dock indexet att publiceras externt. Nytt index blev i stället SIX Nordic 200 Cap GI, vilket beräknas exakt på samma sätt som det tidigare. Sjätte mål utgörs av detta index med påslag för en riskpremie för onoterade bolag om . uppgick den totala avkastningen till , vilket var lägre än avkastningsmålet på (avkastningsmålet utgörs av jämförelseindex som steg plus påslaget på ). Jämförelseindex har påverkats av en stark utveckling i samtliga nordiska länder utom . Analys av enskilda sektorer visar att fastigheter och sjukvård utvecklast bäst, med en uppgång på . Sämst utveckl- ades energisektorn som gick ner , ett resultat av kraftigt fallande oljepriser. Omställningen av portföljen har skapat en temporär överlikviditet som påverkat den totala avkastningen negativt till följd av det låga ränteläget. För femårsperioden –2014 var fondens nominella avkastning , medan det nominella avkastningsmålet för perioden var . Investeringar i buyout-segmentet genererade en avkastning på . Fondinvesteringar har i detta segment utvecklats starkare än direktinvesteringar (15,). För tioårsperioden –2014 uppnåddes en genomsnittlig årlig nomi- nell avkastning på , vilket är lägre än det nominella avkast- ningsmålet för perioden på . Över har investeringar i buyout-bolag genererat en avkastning på . Fondinvesteringar har i detta segment utvecklats starkare än direkt- investeringar (19,). Sedan starten har som helhet genererat en genomsnittlig årlig nominell avkastning på , vilket understiger fondens nominella avkastningsmål för perioden på . Avvikelsen förklaras delvis av att startade utan några investeringar i portföljen. Investeringarna i buyout-bolag har genererat en avkastning på , vilket klart överstiger avkastningsmålet. Direktinvesteringar i detta segment har utvecklats starkare än fondinvesteringar (15,). har tidigare konstaterat att ett noterat mål inte är rättvisande för verksamheten, framför allt eftersom det får en begränsad relevans . Anledningen är att investerar i onoterade tillgångar som av naturliga skäl inte speglar den volatilitet och riskprofil som finns i en noterad aktieportfölj och därmed inte i ett enskilt noterat index. Sjätte mål är i stället att befintliga investeringar tillsammans med de som successivt genom- 2014/15:130 förs ska ske med en hög stabil avkastning . Av denna anledning bör en utvärdering mot befintliga mål i stället göras på lång sikt och över flera konjunkturcykler. Målet ska också användas för att utvärdera befintlig strategi som inriktas mot buyout och bör därför inte jämföras med investeringsverksamhetens historiska avkastning för övriga seg- ment. Det pågår ett arbete med att utveckla ett onoterat index hos ett antal leverantörer som varit i kontakt med. kommer att följa detta arbete. En förnyad analys och diskussion kring ett eventuellt byte av mål kan bli aktuellt när det finns ett alternativ som bättre speglar Sjätte tillgångsslag. 4.6Första–Fjärde och Sjätte kostnader och personal Detta avsnitt tar upp buffertfondernas interna och externa förvaltnings- kostnader samt antalet anställda. De interna kostnaderna består av personalkostnader och övriga administrationskostnader. De externa för- valtningskostnaderna utgörs av kostnader för den förvaltning buffert- fonderna köper in och som tas upp i resultaträkningen. uppgick de interna kostnaderna för buffertkapitalets förvalt- ning till (tabell 4.17). Jämfört med föregående år motsvarar detta en ökning med (5,). har de interna kostnaderna ökat mest för Första och Andra AP- fonderna, medan kostnaden är oförändrad för den . Andra och Fjärde AP-fonderna hade högst interna kostnader (båda ), medan Första och Tredje AP-fonderna hade lägst interna förvaltningskostnader (177 respektive ). De interna förvaltningskostnaderna reducerar utestående pensions- behållningar men inte utgående inkomstpensioner. De interna förvalt- ningskostnaderna redovisas som rörelsens kostnader i respektive buffert- fonds resultaträkning. Tabell 4.17 Buffertfondernas interna förvaltningskostnader (mnkr) Källor: Respektive AP-fonds årsredovisning . Interna och externa kostnader Kostnader för extern förvaltning utgörs av fasta provisionskostnader (arvode till externa förvaltare) för noterade och onoterade tillgångar samt depåkostnader (kostnader för förvaring av värdepapper). Dessa kostnader för extern förvaltning tas upp i respektive buffertfonds resultaträkning som en negativ post i rörelsens intäkter. De sammanlagda kostnaderna för intern och extern förvaltning uppgick till (tabell 4.18). Jämfört med 2013 motsvarar detta en ökning med 193 miljoner (). Första AP-fonden står för den största kostnadsökningen (), vilken till stor del förklaras av större externa förvaltningsarvoden för onoterade tillgångar. hade Andra AP-fonden högst kostnader, medan har lägst kostnader av Första‒Fjärde AP-fonderna. Det är framför allt de externa förvaltningskostnaderna som skiljer sig åt. har i stort oförändrade förvaltningskostnader jämfört med föregående år. uppgick de totala kostnaderna till som andel av det sammanlagda buffertkapitalet (medelvärdet mellan in- och utgående fondkapital). Detta är högre än . Tabell 4.18 Buffertfondernas interna och externa förvaltningskostnader (mnkr) Externa förvaltningskostnader utgörs av depåkostnader och fasta provisionskostnader. Andel av fondkapital beräknas som totala kostnader dividerat med (aritmetiskt) medelvärde av ingående och utgående fondkapital. Källor: Respektive AP-fonds årsredovisning 2014. 2014/15:130 har Första AP-fondens förvaltningskostnadsandel stigit till (från ), medan de övriga AP-fonderna uppvisar lägre eller samma förvaltningskostnadsandel som året innan (tabell 4.19). Tabell 4.19 Buffertfondernas förvaltningskostnadsandel (procent) 2014 (procent) 2013 (procent) Källor: Resp. AP-fonds årsredovisning 2014 samt egna beräkningar för . Posten kostnaderna för extern förvaltning är dock inte heltäckande. görs en uppdelning av provisionskostnader i fasta avgifter respektive resultatberoende avgifter, varav endast de fasta avgifterna i sin tur redovisas som en provisionskostnad och ingår i de externa förvalt- ningskostnaderna. Resultatberoende provisionsavgifter utbetalas under förutsättning att den externa förvaltningen överträffat uppställda mål. Avgifterna redu- cerar nettoresultatet för respektive tillgångskategori. ökade de resultatberoende förvaltningsarvodena till sammanlagt i buffertfonderna (året innan), se tabell 4.20. De resultatberoende arvodena kan delas in i avgifter för noterade respek- tive onoterade tillgångar. En del av arvodena för onoterade tillgångar avser avtal som medger återbetalning av erlagda förvaltararvoden före vinstdelning vid avyttring. Dessa arvoden ingår som del av tillgångens anskaffningsvärde och redovisas därför inte i resultaträkningen. Tabell 4.20 Resultatberoende förvaltningsarvode för noterade och onoterade tillgångar (mnkr) Källor: Resp. AP-fonds årsredovisning 2014. Personalkostnaderna utgör huvuddelen av de interna förvaltningskost- naderna för AP-fonderna. Vid slut var antalet anställda vid Första–Fjärde och Sjätte totalt 260, vilket kan jämföras med Vid Första–Fjärde AP-fonderna var antalet anställda mellan 51 och 63 och vid 35. andelen kvinnor var , vilket kan jämföras året har störst andel kvinnor, . Som framgår av tabell 4.21 hade Andra–Fjärde AP-fonderna rörliga ersättningsprogram för sina anställda. Styrelsen, verkställande direktören och övriga i ledningsgruppen omfattades inte av programmen. Sjätte hade inte några ersättningsprogram. Tabell 4.21 Antal anställda i buffertfonderna och rörlig ersättning Första och Sjätte har inga incitamentsprogram. Programmen i övriga buffertfonder omfattar inte styrelse, VD och ledningsgrupp. Rörlig ersättning för anställda i Andra, Tredje och Fjärde AP-fonderna är exkl. sociala avgifter. Källor: Respektive AP-fonds årsredovisning 2014. 4.7 Sjunde AP-fondens redovisade resultat Sjunde AP-fonden är det statliga alternativet inom premiepensions- Fonden förvaltar premiepensionen för de sparare som avstått från att välja fonder och för de sparare som aktivt valt det statliga Sjunde AP-fondens verksamhet styrs av lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder). Sjunde AP-fonden förvaltar två fonder i premiepensionssystemet, de s.k. byggstensfonderna AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond. fonderna bildades inom ramen för de förändringar i premie- pensionssystemet som fattade beslut om (prop. 2009/10:44 och bet. 2009/10:SfU9). Målsättningen var att den samman- lagda statliga pensionen skulle bli högre. De två tidigare fonderna Premiesparfonden (tidigare förvalsalternativet) och Premievalsfonden (det statliga alternativet på ) ersattes i och med detta. Sex nya produkter lanserades, varav AP7 Aktiefond och AP7 Ränte- fond är valbara på fondtorget. Baserat på dessa två fonder erbjuder Sjunde AP-fonden ytterligare fyra produkter, vilka är valbara vid sidan De fyra produkterna: AP7 Såfa (fondportfölj med livscykelprofil), AP7 Offensiv (aktiefond), AP7 Balanserad (aktiefond) och AP7 Försiktig (aktiefond). Samt- liga består av olika kombinationer av de två byggstensfonderna. Vid slutet av 2014 förvaltade Sjunde AP-fonden sammanlagt 253 mil- jarder kronor, motsvarande av kapitalet i premiepensions- systemet. Av detta fanns () i AP7 Aktiefond och () i AP7 Räntefond. För de sparare som avstått från att välja fond inom premiepensions- systemet placeras medlen i AP7 Såfa (Statens årskullsförvaltningsalter- nativ). I denna fond är risknivån relativt hög för yngre pensionssparare men avtar ju äldre spararen blir. För sparare upp till består Såfa av enbart aktiefonden. Därefter minskar andelen aktiefond med för att ersättas av räntefonden. Från det att spararen är består Såfa till en tredjedel av aktiefonden och till två tredjedelar räntefonden. Vid utgången av 2014 hade 3,2 miljoner premiepensionssparare förvalsalternativet Såfa, vilket motsvarande av spararna. Målet för Såfa, som fastställts av fondens styrelse, är att uppnå en avkastning som är minst lika bra som genomsnittet av de privata fonderna i premiepensionssystemet. Det framgår inte för vilken tidsperiod målet ska utvärderas. I årsredovisningen redovisas resultatet för förvalsalternativet från starten års slut. uppgick avkastningen för förvalsalternativet till , jämfört för de privata pensionsfonderna. Före då Såfa startade följde avkastningen för förvalsalternativet (Premiesparfonden) i stort den genomsnittliga avkastningen de privata alternativen i premiepensionssystemet. Premiesparfonden hade dock en lägre risk än den genomsnittliga risknivån i övriga fonder. Såfa har en högre risk jämfört med den genomsnittliga risknivån i övriga fonder. Detta har resulterat en betydligt högre avkastning, eftersom aktiebörserna har stigit betydligt sedan Såfa introducerades. Jämförelser med andra fonder i premiepensionssystemet baseras på avkastningen mätt enligt NAV-kursmodellen (dvs. på grundval av fond- kurser som beräknats svensk tid som handel sker (på engelska net asset value).