prop · H203101 · 2015-04-15 00:00:00 — Redo- visade belopp bygger på uppgifter som berörda myndigheter lämnat utifrån gjorda uppskatt- ningar om förväntad förbrukningstakt. Inomstatliga oförbrukade bidrag (med varav Universitet och högskolor Övriga (utan förbrukningstakt) Totala inomstatliga oförbrukade bidrag Rådet för Europeiska socialfonden i Övriga förutbetalda intäkter är inkomster för varor och tjänster som ännu inte har levererats eller utförts. Förutbetalda intäkter uppstår på grund av att varor och tjänster faktureras i förskott eller förskottsbetalas innan prestationer har utförts. Överkurser uppstår när emitterar obligationer och marknadsvärdet är högre än det nominella värdet. Mellanskillnaden är överkurs och bokförs som förutbetald intäkt som periodiseras över lånets löptid. Periodisering av skatter är mellanskillnaden mellan de skatter som inbetalats och de skatteintäkter som beräknas i samband med upprättande av årsredovisningen för staten. När en ökning av en förutbetald intäkt redovisas innebär det att de periodiserade intäkterna är lägre än de betalda skatterna som m.fl. myndigheter redovisat. är den beräknade skatteintäkten högre än årets inbetalningar och därför minskar de förutbetalda intäkterna. förutbetalda intäkter gäller i huvudsak pågående arbeten. Rådet för Europeiska socialfonden i redovisar medel från och integrationsfonden. Som Övriga förutbetalda intäkter hos andra myndigheter redovisas främst avgifts- eller uppdragsintäkter som betalats , men som är hänförliga till kommande år. Garantier för vilka avsättning ej görs (alla hos ) Garantier om tillförsel av kapital Garantier som ställts ut av andra Summa garantiåtaganden som redovisas , , och hanterar de statliga garanti- åtagandena. beskriver garanti- verksamheten närmare i särskilt underlag. Garantiåtagandena delas upp i två delar; garantier där myndigheterna inte gör avsättning för förluster och garantier där myndigheterna gör avsättning för förluster. Inom linjen tas de garantier som myndigheterna inte gör någon avsättning för upp. Dessa beskrivs nedan. Garantiförbindelser för insättningsgarantin redovisas per . För investerarskyddet saknas uppgift om storleken på de skyddade tillgångarna. Insättningsgarantin skyddar insättningar på konto upp till ett belopp på per person och institut, vilket motsvarade strax . De garanterade insättningarna uppgick till , vilket var en ökning med . Bankgarantierna är det garantiprogram som beslutades och som gav banker, bostads- institut och vissa kreditmarknadsbolag möjlighet att träffa avtal med staten om garantier för en del av sin upplåning. Programmet stängdes för nyteckning och utestående garantier har därför minskat successivt till vid utgången av 2014. Garantikapital är medlemsåtaganden i nio internationella finansieringsinstitut som består av inbetalt kapital och garantikapital. Garanti- kapitalet innebär att staten förbinder sig att under vissa omständigheter skjuta till ett bestämt kapitalbelopp till instituten. Åtagandet ökade från till . Bland garantiförbindelser inom linjen finns inte de garantier med där förlustrisken har värderats och avsättning för förväntade förluster görs. Avsättningarna för förluster uppgick till sammanlagt och kommenteras i viss mån i not 44, Övriga avsättningar. I nedanstående tabell redovisas statens totala garantiåtaganden fördelat på de åtaganden för vilka avsättning inte görs och de åtaganden för vilka avsättning görs. Totalsumman för garanti- åtaganden avviker från vad som redovisas i avsnitt 5 tabell 5.1 då åtaganden på i årsredovisning inte redovisats som ett garantiåtagande utan som övriga ansvarsförbindelser. Garantiåtaganden för vilka avsättning ej görs redovisade inom linjen (enligt Garantier för vilka avsättning görs - redovisas ej inom linjen Garantier om tillförsel av kapital Fristående krediter, Sida Summa garantiåtaganden för vilka Ansvarsförbindelser är förpliktelser som inte redovisas som skuld eller avsättning i balans- räkningen på grund av att det inte är troligt att de kommer att regleras eller på grund av att deras storlek inte kan beräknas med tillräcklig tillförlitlighet. Det kan också vara möjliga förpliktelser, dvs. det är osäkert om det förekommer en förpliktelse eller inte. Som Övriga ansvarsförbindelser redovisas de ansvars- förbindelser som inte är garantiförbindelser. ansvarsförbindelser är skuldbevis för utbetalningar från anslag till kapitalhöjning i internationella finansierings- institut. redovisar ansvarsför- bindelser för statliga utställningsgarantier. Vid utgången av 2013 fanns 24 utställda garantier. redovisar delar av utfästelserna för antastbara pensionsförmåner som ansvarsförbindelser. Kriminalvården redovisar ansvarsförbindelser för hyrda lokaler, i beloppet ingår även projekteringsgarantier. , , , , universitet och redovisar också ansvarsförbindelser för hyrda lokaler. redovisar vitesbelopp i hyreskontrakt vid förtida avflyttning. Arbetsförmedlingen redovisar möjliga krav i pågående rättsliga tvister. Försvarsmakten har tagit upp avsättningar för bl.a. sanering av förorenade områden (se not 44 Övriga avsättningar). Utöver detta kommer Försvarsmakten att ha ytterligare utgifter för sådan sanering. Dessa utgifter är dock osäkra till både tidpunkt och belopp och har därför inte angivits med något belopp här. post består av antastbara pensionsförpliktelser och ansvarsförbindelser för restvärden i räddningshelikoptrar. Luftfarts- verkets belopp är borgensåtagande till dotter- företag och pensionsåtaganden till dotter- och intresseföretag. redovisar flera åtaganden som inte beräknats med belopp. Det innefattar ansvar för avhjälpande enligt 10 kap. i vissa fall till följd av den flygplatsverksamhet som har bedrivit och den verksamhet som har bedrivit. redovisar även åtaganden för den av staten utställda miljögarantin i avtalet om bolagisering av . Slutligen finns en kapitalt- äckningsgaranti till som i första hand belastar Riksgälds- kontorets garantireserv, men som under vissa förutsättningar kan belasta . Tillkommer/avgår: Förändring av fordringar och skulder Vid periodisering av skatteintäkter tas upplupna eller förutbetalda intäkter upp i årsredovisningen för staten avseende de skatter som är hänförliga , men ännu inte betalats eller omvänt. Skatteintäkterna enligt resultaträkningen justeras Detsamma gäller fordringar och skulder avseende skatter som tas upp av . understiger nettoin- betalningarna av skatter de beräknade skatte- intäkterna, vilket har minskat kassaflödet. Avgifter och andra ersättningar Statens hel- och delägda företag värderas enligt den s.k. kapitalandelsmetoden vilket innebär att utdelningar inte redovisas i resultaträkningen. Det innebär att utdelningar från dessa företag måste läggas till för att komma fram till statens nettoupplåning. Statens utdelningar redovisas i allt väsentligt av Kammarkollegiet. har utdelningarna minskat kraftigt då inte gett någon utdelning och statens innehav i såldes . De viktigaste utdelningarna är med och med . Nedskrivning och avskrivning av lån, Förändring av fordringar inkl Avsättningar till fonder och nedskrivningar av lån medför inte några betalningar och dessa kostnader tas därför bort. Avsättning till fonder i staten avser främst Stabilitetsfonden, Kärnavfallsfonden och Insättningsgarantifonden (se not 5). Avsätt- ningen till Stabilitetsfonden var särskilt stor beroende på den stora realisations- vinsten vid försäljning av aktier i . Nedskrivningar och avskrivningar av lån hos CSN är summan av, avskrivningar p.g.a. ålder och andra orsaker, nedskrivningar samt reserve- ring för osäkra fordringar. Till transfereringar hänförs även förändringar i återkravsfordringar m.m. hos . Avsättningar (se not 43 och 44) Kostnader för avskrivningar, avsättningar och nedskrivning av lån medför inte några betal- ningar och tas därför bort. Ökningen av avsättningar avser i allt väsentligt statens tjänstepensioner (se not 44). Kostnaderna för statens verksamhet justeras även för realisationsförluster vid försäljning av egendom som redovisats som kostnad utan att medföra någon betalning. Realisationsförlus- terna avser främst utrangeringar av beredskapsinventarier vid Försvarsmakten. Förändring av långfristiga fordringar Förändring av kassa och bank har justeringar till betalningar ökat kraftigt både på tillgångs- och skuldsidan, beroende på att Kärnavfallsfonden och Insätt- ningsgarantifonden har öppna repotransaktioner . De ökar både tillgångarna och skulderna med och nettot av transaktionerna är nära noll. Den sammanlagda nettoeffekten av förändringar av fordringar och skulder är endast . Förändring av fordringar och skulder avseende skatter redovisas under not 56 och förändring av poster som tillhör statsskuld- förvaltningen redovisas under not 65. Aktier och andra värdepapper Datasystem, rättigheter m.m. De finansiella investeringarna uppgick till , vilket är en minskning med . Årets investeringar finns framför allt hos Kärnavfallsfonden som ökat sitt innehav av bostadsobligationer med . I övrigt redovisas bl.a. kapitaltillskott till European Spallation Source med . Materiella investeringar uppgick till vilket är en ökning med jämfört med föregående år. Investeringar i beredskapstillgångar uppgick till , en minskning med från föregående år (se not Investeringar i väganläggningar uppgick till , vilket är ungefär samma nivå som 2013. Även investeringar i järnvägsanläggningar har varit i ungefär samma nivå som föregående år, med en marginell minskning till . Investeringar i maskiner och inventarier uppgick till vilket är samma nivå som föregående år. Investeringar i fastigheter och mark- anläggningar har ökat med till . Den övervägande delen är investeringar i mark vid som gjort bytesaffärer med mark som övertagits från Ersättningsmark i . Övriga investeringar uppgår till vilket är en ökning med . Av investeringarna avser pågående nyanläggningar vid affärsverket och investeringar vid . Investeringar i immateriella tillgångar som i huvudsak avser it-system uppgick till 2,4 mil- jarder kronor 2012, vilket är samma nivå som föregående år. De största investeringarna i immateriella tillgångar finns hos Försäkrings- kassan med , Försvars- makten med och Skatte- verket med . Centrala nyutlåning, som till största delen består av studielån, uppgick till . Det är en ökning med . Amorteringarna ökade med . nyutlåning avser framför allt valutakurseffekter vid omsättning av lånet till som netto gett betalningsflöden på . Utöver detta har lånets värde förändrats med orealiserade valutakurs- förändringar. Amorteringarna gäller framför allt lån till som amorterats i sin helhet med . Finansiellt netto för statens upplåning Övriga poster, netto Det finansiella nettot som är hänförbart till statens upplåning har försämrats med jämfört med föregående år. Ränte- kostnader för lån i svenska kronor har ökat med . De realiserade valutakurs- förändringarna har försämrats med medan andra realiserade kurs- förändringar har förbättrats med . Orealiserade poster påverkar inte statens nettoupplåning. De orealiserade valutakurs- förluster som ingår i resultaträkningens saldo avgår därför och minskar ytterligare det negativa beloppet. Avgår reavinst vid försäljning av aktier Under Övrigt finansiellt netto redovisas räntor och andra finansiella transaktioner som inte är hänförliga till statsskuldförvaltningen (se not 13 och 14). Realisationsvinster vid försäljning av aktier och andra värdepapper ingår i finansierings- analysens post Försäljning av anläggningstill- gångar och dras därför av från de finansiella intäkterna. Försäljningen av statens aktier i stod för av den reavinst som redovisades och därför minskar både intäkterna och justerings- beloppet . Förändring av tillgångar hänförbara till Förändring av skulder hänförbara till Upplupna och förutbetalda räntor som är hänförbara till statens upplåning redovisas i balansräkningen under periodavgränsningsposter och påverkar således inte statsskulden. För- ändringar av tillgångar och skulder som är hänförbara till statens upplåning har påverkat statens nettoupplåning 4,1 respektive 6,4 mil- jarder kronor . 4 Utvecklingen av statsskulden Statens budget visade ett budgetunderskottet minskade med jämfört med , då budgeten visade ett underskott på . Statens lånebehov är lika med saldot på statens budget fast med omvänt tecken. Den konsoliderade statsskulden ökade från 2013 till 2014, dvs. Huvudorsaken till att statsskulden ökade är budgetunderskottet. Även växelkurs- förändringar bidrog. I första hand är det den försvagade kronkursen som gjorde att valuta- skuldens värde räknat i kronor steg. Statsskulden i årsredovisningen för staten är konsoliderad och skiljer sig från den statsskuld redovisar. Statsskulden från är okonsoliderad. Skillnaden beror på elimineringar för myndigheters innehav av svenska statsobligationer. Vissa myndigheter som hanterar medel avsatta för ändamål vid sidan av statens budget har rätt att placera på den svenska statspappersmarknaden. Dessa tillgångar räknas bort vid beräkningen av den konsolide- rade statsskulden. Därigenom påverkas stats- skulden i årsredovisningen även av förändringar i myndigheters innehav av statspapper. Elimineringen av statliga myndigheters inne- hav av statspapper uppgick till 2014 (se nedanstående tabell). Nästan hela beloppet är Insättningsgarantifondens och Kärnavfallsfondens innehav. Övriga myndig- heters innehav var . innehav av statspapper för premiepensionssystemet elimineras inte i den konsoliderade statsskulden, eftersom dessa tillgångar inte ingår i den konsoliderade balans- räkningen för staten. Sammantaget innebär detta att den okonsoliderade statsskulden som redovisar är högre än vad som redovisas i balans- räkningen för staten. Tabell 4.1 Statliga myndigheters innehav av statspapper vid utgången av 2014 Statsskulden redovisas på bokslutsdagen till nominellt belopp inklusive upplupen inflations- kompensation för realobligationer. Att stats- skulden redovisas till nominellt belopp betyder att nollkuponglån och statsskuldväxlar tas upp till det belopp som kommer att betala på förfallodagen. Även derivatinstru- ment inkluderas i statsskulden, t.ex. de skuld- bytesavtal (swappar) som ingår för att påverka sammansättningen och löptiden av statsskulden. Instrumenten i utländska valutor är värderade till de valutakurser som gällde årets sista bankdag . redovisar enligt regering- ens beslut statsskulden som statens andel av den offentliga sektorns bruttoskuld enligt EU:s förordning nr 479/2009 av om tillämpningen av protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (Maastrichtskulden). Undantag görs för skulden till premiepensionssystemet. Den skulden ska därmed tas upp under andra poster i balansräkningen. Detsamma gäller de tillgångar och skulder som i övrigt kopplade till statsskuldsförvaltningen som blir följden av att bokföringsmässiga grunder tillämpas. Exempel på sådana poster är upplupna räntor som redovisas under . 4.2Statsskuldens fördelning och löptid Det lagfästa målet för statsskuldsförvaltningen är att långsiktigt minimera kostnaden för stats- skulden utan att ta för stora risker. Därutöver ska förvaltningen ske inom ramen för de krav penningpolitiken ställer. Regeringens styrning av statsskuldsförvaltningen Det övergripande målet för statsskuldsför- valtningen konkretiseras genom de riktlinjer som regeringen fastställer i Riktlinjer för statsskuldens förvaltning efter förslag från . Riktlinjerna styr hur stats- skulden ska fördelas mellan de tre skuldslagen nominell skuld i kronor, real skuld i kronor och valutaskuld. Av riktlinjerna framgår också vilken löptid de olika delarna av skulden ska styras mot. I tabellen nedan redovisas huvuddragen i regeringens riktlinjer . Regeringen lämnar en skrivelse till som innehåller en utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning. Ut- värderingen görs över rullande femårsperioder. En utvärdering för åren 2009–lämnades . Tabell 4.2 Regeringens riktlinjer 2,7–3,2 Real skuld i kronor 15 ± 2 pe* 1Därutöver kunde ha maximalt i nominell kronskuld med löptider . Den största delen av statsskulden består av nominella lån i kronor. I övrigt består stats- skulden av reala lån i kronor och skuld i utländsk valuta. Att fördela statsskulden på flera skuldslag är ett sätt att minska risken i förvaltningen. sköter upplåningen genom att ge ut värdepapper. Huvuddelen är i form av nominella statsobligationer och statsskuldväxlar i kronor. En del av upplåningen täcks genom realobligationer, som ger investerarna ett inflationsskydd. lånar även på den utländska räntemarknaden genom att ge ut värdepapper i utländsk valuta. Köpare är i första hand inhemska och utländska fonder, försäkringsbolag och finansiella institutioner. En mindre del av statsskulden finansieras genom sparprodukter som är riktade till privatpersoner och andra mindre placerare. Inom ramen för regeringens riktlinjer fattar beslut om förvaltning och upplåning. Det gäller t.ex. vilka valutor som ska ingå i valutaskulden och valutornas inbördes fördelning. har även möjlig- het att fatta beslut om ränte- och valuta- positioner. Det riktvärde som regeringen anger för den genomsnittliga räntebindningstiden baseras på en avvägning mellan kostnad och risk. Analysen bakom valet av räntebindningstid bygger på erfarenheten att det är billigare att låna i instrument med kort löptid än med lång. Kort räntebindningstid innebär å andra sidan högre risk eftersom räntekostnaderna varierar mer om räntevillkoren ändras ofta. Den nominella kronskuldens löptid varierar kring riktvärdet, bl.a. beroende på att stats- skuldens storlek följer variationer i statens betalningar . var ränte- bindningstiden för lån med löptid under . Den var således inom riktlinjernas intervall. Den reala kronskuldens löptid var i genomsnitt . Realskuldens andel av den totala skulden var i genomsnitt av den totala skulden. Riktvärdet på är långsiktigt. Realskulden är svår att styra efter- som nyupplåningen är liten förhållande till den utestående skulden. Till skillnad från övriga skuldslag finns det heller inga derivatinstrument som kan användas för att påverka andelen realskuld. Realandelen kan därför variera kring riktvärdet utan att behöver vidta åtgärder. utökades emissionerna av realobligationer något från planerade 15 mil- jarder kronor till att slutligen bli . Den genomsnittliga räntebindningstiden för valutaskulden var . Eftersom valutaskulden kan styras med hjälp av derivat, varierar löptiden inte nämnvärt över året. Andelen valutaskuld var i genomsnitt 14,9 pro- cent av skulden . Statsskuldens utveckling fördelat på de olika skuldslagen Styrningen av fördelningen av skuldslagen i rikt- linjerna bygger på det s.k. SSK-måttet (stats- skuldens summerade kassaflöde) som är ett annat skuldmått än den konsoliderade stats- skulden. De procentuella andelarna enligt rikt- linjerna som beskrivs ovan överensstämmer alltså inte med andelarna i tabell 4.3. Tabell 4.3 Statsskuldens utveckling och sammansättning Anm.: Statsskulden redovisas –2014 i denna tabell enligt den nya definitionen medan den tidigare definitionen använts . Beloppen för nominella lån i utländsk valuta är korrigerade vad gäller säkerheter (depositioner för handel med futures ). Nominella lån i svenska kronor ökade med till 2014. Den reala lånestocken uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med . Valutaskulden ökade med . Valutaskulden består delvis av lån i utländsk valuta. skapar även valutaskuld med hjälp av s.k. valutaswappar. Det innebär att ingår avtal om att byta åtaganden i kronor mot åtaganden i utländsk valuta. Tabell 4.4 Nominella lån i svenska kronor Anm.: Statsskulden redovisas –2014 i denna tabell enligt nya definitionen medan den tidigare definitionen använts . Finansieringen via nominella statsobligationer minskade med 17 miljarder . Största ökningen i nominell upplåning var i derivat- instrument. I nominella lån i svenska kronor ingår också privatmarknadslån. Privatmarknadslån består dels av premieobligationer, dels av Riksgäldsspar. fortsatte privatmarknadsupp- låningen att minska. utgjorde den av statsskulden, en minskning jämfört med utgången av 2013. Att låna upp på privatmarknaden i stället för på kapital- och penningmarknaderna minskade kostnaderna för statsskulden med . För femårsperioden – 2014 var den sammanlagda kostnadsbesparingen , varav premieobligationer stod för i princip hela besparingen. Riksgäldsspar är under avveckling efter ett beslut av Riksgälds- kontoret 2013. Skälet var att med den ökade konkurrensen på sparmarknaden bedömde att det inte var möjligt att behålla lönsamheten . Pengar som finns kvar på konton med rörlig ränta kommer att betalas tillbaka. Konton med fast ränta är stängda för nyinsättning men löper vidare till sina ursprungliga förfallodagar. tar aktiva positioner för att sänka statens kostnader baserat på bedömningar av den framtida ränte- och växelkursut- vecklingen. Positioner tas med hjälp av derivat som gör att skuldens löptid och fördelning mellan valutor justeras. kan ta valutapositioner och räntepositioner, men ränte- positioner får endast tas i utländsk valuta. En vinst i den aktiva förvaltningen minskar statens räntekostnader med samma belopp. Utrymmet för positionstagande styrs av regeringens årliga riktlinjer. När bedömer att ett marknadspris markant avviker från en långsiktigt motiverad nivå, kan myndigheten ta större positioner. Sådana positioner tar Riksgälds- kontoret dock sällan. Dessutom bedriver Riks- gäldskontoret en löpande aktiv förvaltning både i egen regi och med hjälp av externa förvaltare. Där tas normalt relativt små positioner. Den positionstagning som externa förvaltare bedrev gav en vinst på och egen positionstagning gav en förlust på 2014. har den externa förvaltningen bidragit med ett överskott på . Den interna löpande förvaltningen har gett ett underskott på . ring av räntor till eller från statliga myndigheter. I kostnaderna ingår även en omvärdering av skulden i utländsk valuta. I tabellen nedan visas statsskuldens kostnader, vilket är en samman- fattning och specificering av uppgifterna i resultaträkningen (se not 12 till resultat- räkningen, Nettokostnad för statsskulden). Enligt resultaträkningen uppgick nettokostnaden för statsskulden (räntor, över- och underkurser, valutakursförändringar m.m.) till , vilket är en ökning med jämfört med . Ökningen beror främst på högre realiserade och orealiserade valutakursförluster till följd av en försvagad kronkurs. Tabell 4.5 Statsskuldens kostnader Räntekostnader på lån i Räntekostnader på lån i Över-/underkurs vid emission Nettokostnader efter intäkter, Utgifterna för statsskuldsräntor m.m. uppgick till 2014. Jämfört med 2013 minskade ränteutgifterna med . Beloppen i statens budget redovisas enligt utgiftsmässiga principer och är ett netto av inkomster och utgifter i upplåningsverksam- heten. Den utgiftsmässiga redovisningen inne- håller dock svagheter när det gäller att beskriva statsskuldens kostnader. Exempelvis har valet av upplåningsteknik stor påverkan på anslags- belastningen ett visst år. En kostnadsmässig redovisning, där samtliga kostnader och intäkter hänförliga tas med, ger därför en bättre bild av hur räntekostnaderna utvecklas över tiden. I resultaträkningen för staten redovisas räntor enligt kostnadsmässiga principer efter elimine- Realiserade valutakursdifferenser påverkas fram- för allt av kronans växelkurs mot andra valutor när ett lån förfaller, men också av inbördes förändringar mellan andra valutors växelkurser eftersom i förvaltningen av valutaskulden använder olika derivatinstrument. Utfallet för de realiserade valutakursdifferen- serna uppgick till -(minskad kostnad), vilket innebär en realiserad valuta- kursvinst . minskade kostnaderna för de realiserade kursdifferenserna med , till . Kurs- differenser uppstår när köper tillbaka obligationer och marknadsräntan avviker från kupongräntan. Andra kostnadsposter ökade . De orealiserade valutakursförlusterna uppgick för