prop · H3031d21 · 2015-09-21 00:00:00 — I vissa glesbygder är förutsättningarna begränsade för att kommersiella aktörer ska kunna bidra till att skapa en god tillgång till kommersiell service. I dessa områden bör staten ta ett särskilt ansvar för att kvinnor och män samt företag och besökare ska ha tillgång till kommersiell service. Enligt regeringen bör det därför inrättas ett kompletterande långsiktigt stöd till kommersiell service i särskilt utsatta glesbygder baserat på förslagen i Utredningen i glesbygds slutbetänkande (SOU 2015:35). Regeringen föreslår därför i denna proposition att anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder ökar med 2016–2019 och anslaget 1:4 under utgiftsområde 24 Näringsliv ökas med 2016–2019. En satsning på stöd till kommersiell service och lokal serviceutveckling kommer att göras med inom ramen för landsbygdsprogrammet –2020. Det handlar dels om att stötta dagligvarubutiker och drivmedelsstationer, dels om lokal serviceutveckling. Regionala serviceprogram 2014–2018 ska även fortsättningsvis samordna de aktörer och de insatser som genomförs i syfte att öka tillgängligheten till service för medborgare och företag i gles- och landsbygder. Programmen skapar en helhetssyn kring frågor som rör till- gången till kommersiell och offentlig service. Lokalt anpassade lösningar som även involverar kommuner, kommersiella aktörer och det civila samhällets organisationer skapar ökade möjligheter för samordnad kommersiell och offentlig service och ökad attraktivitet. Ett rikt utbud av kultur- och fritidsaktivitet är något som människor värderar högt i en god och attraktiv livsmiljö. Kultur i olika former ska därför vara tillgänglig i alla delar av landet. Kultur, kulturarv och naturmiljöer har viktiga roller för både individers utveckling och för regioners hållbara tillväxt och utveckling, sysselsättning, attraktivitet och konkurrenskraft. Ett levande och oberoende kulturliv är viktigt för välfärden och demokratin. Det är viktigt att i utvecklingen av innovativa miljöer och ett breddat näringsliv ta till vara kultur- och naturmiljöer, främja kultur- och fritidssektorn samt det materiella och immateriella kulturarvet. I den globala kunskapsekonomin är tillgång till kunskap och kompetens i bred bemärkelse en stark konkurrensfördel för regioner. Detta eftersom tillgången till arbetskraft med relevant kompetens är en förutsättning för utveckling av näringsliv och offentlig verksamhet i hela landet. Det handlar också om att kunna möta klimat-, miljö- och energiutmaningarna samt de utmaningar som följer av globaliseringen, men också om att ta till vara dess möjligheter. Kompetensförsörjning och kontinuerlig kompetensutveckling för såväl kvinnor som män är grundläggande för att företag och regioner ska bli innovativa och konkurrenskraftiga och därigenom kunna utveckla nya varor, tjänster, organisationssätt eller tekniska lösningar. Det finns ett fortsatt behov av att öka arbetskraftsutbudet och förbättra matchningen mellan utbud och efterfrågan på arbetskraft för att kunna möta den demografiska utvecklingen med en åldrande befolkning och kraftig urbanisering. Därför är det centralt att arbeta med kompetensförsörjningsfrågor på såväl nationell som regional nivå. Arbetet bör bl.a. fokusera på unga kvinnor och män som ofta saknar avslutad gymnasieutbildning, utrikes födda personer samt personer med olika former av funktionsnedsättningar. Här är såväl validering som studie- och yrkesvägledning viktiga verktyg som behöver fortsätta att utvecklas i samspel mellan lokal, regional och nationell nivå. Även ett fortsatt aktivt jämställdhetsarbete som tar till vara såväl kvinnors som mäns kompetens och förmåga till entreprenörskap är viktigt. Traineejobben kommer även att underlätta generationsskiften i välfärdssektorn men också underlätta kompetensförsörjningen inom bristyrken. Regeringens satsning på traineejobben kommer att öka möjligheterna för unga att etablera sig på arbetsmarknaden som arbetsgivarnas rekrytering av personal med rätt kompetens underlättas. Traineejobben kommer även att underlätta generationsskiften i välfärdssektorn men också underlätta kompetensförsörjningen inom bristyrken. Se även utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, avsnitt 4.5. Fler behöriga sökande bör beredas plats i utbildningssystemet och regeringen föreslår därför en utökning av resurserna till vuxenutbildningen, , högskoleutbildningen och folkbildningen i hela landet. Se även utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, avsnitt 9.8.1. För att arbetet med kompetensförsörjning ska bli framgångsrikt behöver aktörer med regionalt utvecklingsansvar utveckla sin samordnande funktion avseende gymnasieskola och vuxenutbildning, men även med folkbildningen som är en viktig utbildningsform i arbetet med att på ett bättre sätt inkludera de grupper som står utanför arbetsmarknaden. I detta sammanhang är det viktigt att aktörer med regionalt utvecklingsansvar även verkar för att stötta kommunernas arbete genom att utveckla länsgemensamma insatser inom validering, praktiksamordning samt studie- och yrkesvägledning. Även den roll som högskolor och universitet har för att utbilda för arbetsmarknadens behov är viktig att förstärka. Ingen enskild nivå eller sektor kommer ensam att kunna lösa de utmaningar vi står inför på kompetensförsörjningsområdet. En fungerande samverkan och dialog avseende strategiska frågor inom kompetensförsörjningsområdet mellan aktörer på lokal, regional och nationell nivå, liksom mellan berörda politikområden, kommer därför att vara avgörande. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Regeringen ser att de regionala kompetensplattformarna kan vara centrala verktyg när det gäller länens arbete och samverkan inom kompetensförsörjningsområdet framöver. Internationellt samarbete, både i närområdet och i ett större globalt perspektiv, är en förutsättning för att bättre kunna möta samhällsutmaningarna som och svenska regioner står inför. Globaliseringen innebär stora möjligheter för alla delar av att utvecklas, bl.a. genom starkare delaktighet i globala värdekedjor. Regeringen anser att det krävs bättre internationella kontaktnät, omvärldsbevakning och kunskapsutveckling inom det regionala tillväxtarbetet och hos företagen själva för att regionalt kunna ta till vara globaliseringens möjligheter. Regeringens arbete med att främja export presenteras i regeringens exportstrategi, se utgiftsområde 24 Näringsliv, avsnitt 4 Utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande. Genom fokuserade och väl koordinerade insatser för internationalisering på regional nivå i nära samarbete med aktörer som har kunskap och närvaro på de internationella marknaderna, kan företag få bättre möjligheter att ta till vara den outnyttjade potential som finns. Närområdet – både handel och stärkt samarbete I det internationella arbetet för hållbar regional tillväxt och utveckling är samarbete i närområde av största vikt. I det regionala tillväxtarbetet innebär närområdet möjligheter till fördjupat samarbete inom ett stort antal områden, som delad forskningsinfrastruktur, integrerad arbetsmarknad, transport- och logistiklösningar, service för befolkning och näringsliv samt ett hållbart nyttjande av havet. Det nordiska samarbetet utgör en strategisk plattform för konkreta samarbetsprojekt för att möta samhällsutmaningarna och för att avveckla gränshinder som står i vägen för en djupare integration. för utgör en viktig strategisk referensram för djupare samarbete i närområdet. Regeringen anser att strategins roll att underlätta flernivåsamarbete är 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 av stor vikt för bättre samordning och fokusering av insatser och långsiktiga resultat. Samarbetsprojekt bör i ökad utsträckning genomföras i samverkan mellan relevanta nivåer och sektorer. 2.6.4Utvecklad styrning, sektorssamordning och resultatfokus i det regionala tillväxtarbetet Utvecklad styrning och sektorssamordning För att uppnå målet för den regionala tillväxtpolitiken är tvärsektoriell styrning av resurser inom i princip samtliga politikområden och utgiftsområden av avgörande betydelse. Det innebär att åtgärder inom flertalet utgiftsområden och politikområden på nationell nivå behöver ta hänsyn till lokala och regionala förutsättningar och prioriteringar. Det finns behov av ytterligare samordning såväl mellan regional och nationell nivå som mellan olika sektorsområden. Det är bl.a. viktigt att relevanta statliga myndigheter har god kunskap om, och med utgångspunkt i sina verksamhetsområden, beaktar regionala förutsättningar och prioriteringar. Ett väl fungerande samarbete över sektorsgränser medför ökat mervärde av regionala, nationella och europeiska insatser. Samverkan mellan olika nivåer är ett led i att effektivisera den statliga verksamheten och genomförandet av den regionala tillväxtpolitiken. Tydliga roller och ansvarsfördelning Det är regeringens uppfattning att roller och ansvarsfördelning i det regionala tillväxtarbetet ska vara tydliga. Aktörer med regionalt utvecklingsansvar i länen leder och utvecklar det regionala tillväxtarbetet. Det innebär bl.a. att ha en överblick och ansvara för att koordinera insatser inom ramen för sammanhållningspolitiken, inklusive territoriellt samarbete, i länen så att insatser i olika fonder och program kompletterar varandra samt att kunskaper och erfarenheter från strukturfonderna tas till vara i det regionala tillväxtarbetet. Ansvaret för det regionala tillväxtarbetet ställer även krav på ett regionalt ledarskap med förmåga att göra prioriteringar på både kort och lång sikt. regionalt ledarskap måste ha förmåga att samla aktörssystemet, att tydliggöra rollfördelning och åtaganden samt att relatera insatser till genomförda analyser och mål i den regionala utvecklingsstrategin. Det skapar förutsättningar för ett mer kraftfullt genomförande av det regionala tillväxtarbetet. Regeringens inriktning för den regionala tillväxtpolitiken är ett starkt lokalt och regionalt inflytande och ansvar. Legitimitet och mandat att leda det regionala tillväxtarbetet i länet ges den regionalt utvecklingsansvariga aktören genom ett tydligt uppdrag och resurser. Detta skapar förutsättningar för ett effektivt genomförande av den regionala tillväxtpolitiken. Övergången av det regionala utvecklingsansvaret till landstingen i sex län fr.o.m. 1 den , och tre läns ansökningar om detsamma, är i linje med regeringens inriktning att roller och ansvarsfördelning i det regionala tillväxtarbetet ska vara tydliga. Regeringen har beslutat tillsätta en kommitté (dir 2015:77) med uppdraget att föreslå en ny läns- och landstingsindelning som innebär att delas in i väsentligt färre län och landsting. Kommittén ska vidare föreslå hur landstingen ska tilldelas det regionala utvecklingsansvaret. Se vidare utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Den största delen av medlen inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt beslutas regionalt i samspel mellan olika aktörer på regional, nationell och internationell nivå. Medlen inom utgiftsområdet ska fungera som en katalysator som leder till att strategiska utvecklingsinsatser i regionerna kan komma till stånd. Regeringens prioriteringar i den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 ska vara vägledande i utveckling och genomförande av regionala utvecklingsstrategier samt andra strategier och program inom det regionala tillväxtarbetet. Enskilda kommuner är alltför små inom många utvecklingsområden för att de ska kunna påverka de förutsättningar som bidrar till hållbar tillväxt och utveckling. Därför behövs en strategisk samverkan på regional nivå där utveckling och samordning av gränsöverskridande och sektorsövergripande frågor kan ske. De regionala utvecklingsstrategierna ska ligga till grund för prioriteringar och insatser samt vara en tydlig utgångspunkt för användning av de särskilda statliga medlen för regionala tillväxtåtgärder, styrning, uppföljning och utvärdering av det regionala tillväxtarbetet. Samverkan mellan nationell och regional nivå För ett effektivt genomförande av den regionala tillväxtpolitiken är det viktigt att dialog och samverkan mellan nationell och regional nivå kontinuerligt utvecklas inom både nya och befintliga forum. Statliga myndigheter får genom ökad kunskap om regionala förutsättningar och prioriteringar bättre möjligheter att beakta dessa i berörda delar av sin egen verksamhet samt vid sin medverkan i det regionala tillväxtarbetet. Forum för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 är en strategiskt viktig arena för dialog och samverkan mellan bl.a. regeringen, aktörer med uppgifter i det regionala tillväxtarbetet och statliga myndigheter. Ett mer resultatorienterat arbete Regeringen anser att genomförandet av den regionala tillväxtpolitiken behöver bli mer effektivt och resultatinriktat. Det innebär att verktygen för politikens genomförande behöver utvecklas som EU:s sammanhållningspolitik integreras på ett tydligt sätt i det regionala tillväxtarbetet. Regeringen har uppdragit åt Statskontoret att utreda förslag för en ökad resultatorientering i uppföljningen av anslag 1:1 Regionala tillväxtåtgärder (dnr N2015/5296/RT). Fokus i uppdraget är den regionalt beslutade projektverksamhet som finansieras av anslaget. De regionala utvecklingsdialoger som genomförs med aktörer som har det regionala utvecklingsansvaret är en viktig del i arbetet för en utvecklad styrning samt bättre uppföljning av anslaget. Statlig förvaltning och myndighetslokalisering Det är av central betydelse för det lokala och regionala tillväxtarbetet att den statliga förvalt- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 ningen är effektiv, tillgänglig och samordnad. Specialiseringen och sektoriseringen inom den statliga förvaltningen får inte leda till fragmentering och bristande helhetssyn. Det är viktigt att de statliga myndigheternas lokalisering kan få en större spridning över landet. Det handlar om att pröva om myndigheter kan lokaliseras utanför storstäderna, i första hand till länscentra eller vissa andra orter. En utgångspunkt är att myndigheterna ska kunna utföra sina arbetsuppgifter effektivt. Tabell 2.22 Anslagsutveckling 1:1 Regionala tillväxtåtgärder 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas till utgifter för statsbidrag till projektverksamhet (inklusive riskkapitalfonder, lånefonder och garantifonder), regionala företagsstöd, ersättning för vissa kreditförluster i stödområde B samt stöd till kommersiell service. Vidare får anslaget användas för viss administration, uppföljning och utvärdering samt viss central utvecklingsverksamhet. Det bör även fortsättningsvis vara en uppgift för regeringen att fördela anslaget mellan län och anslagsposter och utfärda de föreskrifter som behövs. Grunden för fördelningen av medlen bygger på att alla regioner kan och ska bidra till hållbara tillväxt och utveckling. Olika regioner står dock inför olika stora utmaningar och behoven av statliga medel för strategiska 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 utvecklingsinsatser skiljer sig därmed åt. De regionala aktörerna har därefter ansvaret för att prioritera användningen av de tilldelade resurserna utifrån länets förutsättningar och regeringens prioriteringar. Regeringen genomför en översyn av principerna för fördelningen av anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder. Översynen har visat att det finns behov av att förändra och förtydliga dels regeringens styrning av medlen, dels befintliga uppföljningssystem. Vid fördelning av medlen kommer en utgångspunkt att vara de strukturella och dynamiska utmaningar som länen står inför. Utmaningarna värderas utifrån indikatorer som mäter gleshet och avstånd, demografi, kompetens, arbetsmarknad, entreprenörskap och företagande, arbetsproduktivitet samt regional dynamik. Vid fördelning av medel kommer även hänsyn att tas till behovet av medfinansiering av och stödområdestillhörighet för regionala företagsstöd. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2017–2023. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används framför allt till olika regionala företagsstöd, projektverksamhet och medfinansiering av olika EU-program. Övervägande delen av de stöd som beslutas inom ramen för anslaget är antingen fleråriga samverkansprojekt med många olika offentliga och privata aktörer eller fleråriga företagsinvesteringar. Medlen betalas ut när kostnader har uppstått. De aktörer som kan fatta beslut om framtida åtaganden mot anslaget har därför små möjligheter att påverka stödens utbetalningstakt. För att verksamheten ska fungera tillfredsställande behövs utrymme för att kunna hantera bl.a. senarelagd verksamhet. Regeringen anser därför att det är viktigt att det finns en marginal mellan bemyndigandet och beräknade utestående åtaganden , dvs. en viss buffert i bemyndigandets storlek. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2017–2023. Tabell 2.23 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder -1 370 652 -1 837 203 -1 793 780 -1 007 811 -1 350 458 Erhållet/föreslaget bemyndi- Genom beslut i samband med budgetpropositionen tillfördes anslaget 1:4 under utgiftsområde 24 Näringsliv –2020 (prop 2013/14:1, bet. 2013/14:NU1, rskr. 2013/14:103). Medlen ska användas till att finansiera uppgifter som förvaltande myndighet för åtta regionala strukturfondsprogram och ett nationellt regionalfondsprogram. Regionala tillväxtåtgärder minskar med motsvarande belopp . Genom beslut med anledning av regeringens förslag i budgetpropositionen minskades anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder med 2015 för att finansiera ökade utgifter inom anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. inom utgiftsområde 1 med anledning av EU:s territoriella program (prop 2014/15:1, bet. 2014/15:NU2, rskr. 2014/15:69). Regionala tillväxtåtgärder beräknas minska med motsvarande belopp för samma ändamål. Anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder föreslås öka med totalt –2022 för att medfinansiera riskkapitalsatsningen fond i fond inom det nationella regionalfondsprogrammet 2014–2020. Anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder föreslås öka med 2016. – 2019 beräknas anslaget öka med . Medlen ska användas till ett kompletterande långsiktigt stöd till kommersiell service i särskilt utsatta glesbygder. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.24 Härledning av anslagsnivån 2016–2019, för 1:1 Regionala tillväxtåtgärder Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till 1 , 1 respektive 1 . Tabell 2.25 Anslagsutveckling 1:2 Transportbidrag 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas till utgifter för statsbidrag till regionalt transportbidrag och avser kompensation till företag i de fyra nordligaste länen för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd för varor och stimulerar till höjd förädlingsgrad i områdets näringsliv. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.26 Härledning av anslagsnivån 2016–2019, för 1:2 Transportbidrag Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Det finns enligt regeringen ett mindre anslagsbehov 2016 än tidigare beräknat utifrån gällande förordning. För att finansiera andra av regeringen prioriterade satsningar föreslår regeringen därför att anslaget minskas med 2016. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:2 Transportbidrag . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . 2.7.31:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden – 2020 Tabell 2.27 Anslagsutveckling 1:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utbetalningar av medel från Europeiska regionala utvecklingsfonden för programperioden –2020. Från statens budget sker utbetalningarna inom regionala utvecklingsfonden till åtta regionala och ett nationellt strukturfondsprogram inom målet för investering för tillväxt och sysselsättning. är förvaltande och attesterande myndighet. Ramen för regionala utvecklingsfonden beräknas till totalt ca inklusive medel för lokalt ledd utveckling. Samtliga territoriella program som deltar i hanteras utanför statsbudgeten. Ramen för de territoriella program som redovisas och förvaltas i är ca (beloppet avser samtliga deltagande länders EU- medel). Ramen för programmen som redovisas och förvaltas utanför är ca (beloppet avser samtliga deltagande länders EU-medel), exklusive det europeiska grannskapsprogrammet Kolarctic. Ramen för Kolarctic uppgår till (beloppet avser samtliga deltagande länders EU- medel). Den valutakurs som fastställts i förordningen (1999:710) om valutakurs vid stöd från EU:s struktur- och investeringsfonder, och som används vid omräkning av de finansiella ramarna för strukturfonderna, måste fortlöpande analyseras och bör vid behov revideras för att skillnaden mot den verkliga kursen inte ska bli för stor. Inbetalningarna från Europeiska regionala utvecklingsfonden redovisas på inkomsttitel Bidrag från Europeiska regionala utvecklingsfonden –2020. Utbetalningarna från EU:s andra strukturfond, Europeiska socialfonden, redovisas under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 4 2017–2023. Skälen för regeringens förslag: Verksamheten inom regionalfondsprogrammen omfattar bl.a. fleråriga projekt som medför utgifter för 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 4 2017–2023. Tabell 2.28 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 -1 076 700 -1 450 000 -1 280 000 -1 243 300 Erhållet/föreslaget bemyndi- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.29 Härledning av anslagsnivån 2016–2019, för 1:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen gör bedömningen att anslaget bör justeras 2017 för att anpassa det till förväntad utbetalningstakt. Justeringen sker inom befintlig ram för regionala utvecklingsfonden. anvisades under anslaget även medel för ett program för lokalt ledd utveckling med stöd från bl.a. Europeiska regionalfonden. Regionalfondsmedlen uppgår för detta program till totalt för programperioden –2020. Regeringen anser att medel för lokalt ledd utveckling från alla berörda EU- fonder bör anvisas samlat på anslag under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Regeringen föreslår därför att föreliggande anslag minskas med 2016, 2017, 2018 och 2019. Det under utgiftsområde 23 upptagna anslaget 1:19 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur ökas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 1:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till 1 , 1 respektive 1 .