prop · H3031d19 · 2015-09-21 00:00:00 — Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 8:6 Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Avsnittet omfattar verksamheten vid myndig- heten stöd till trossamfund (SST) och stödet till trossamfunden. detta omfattar det även regeringens insatser för att stimulera trossamfundens arbete för demo- krati, mänskliga rättigheter och för att motverka religiöst motiverad polarisering i samhället. Tabell 11.1 Utgiftsutveckling inom Trossamfund, utgiftsområde 17 9:1 stöd till trossamfund 9:2 Stöd till trossamfund 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 I avsnitt 2.4 anges de mål för det statliga stödet till trossamfund som beslutat. I detta avsnitt redovisas resultatet av de åtgärder som syftar till att uppnå målen för statens stöd till trossamfunden samt regeringens insatser för att stimulera trossamfundens arbete för demo- krati, mänskliga rättigheter och för att motverka religiöst motiverad polarisering i samhället. Bedömningen av resultatet utgår från det statliga stöd till andra trossamfund än som lämnas i form av statsbidrag och avgifts- hjälp. Bedömningen baseras på uppgifter om bl.a. –fördelat stöd i form av organisations-, verk- samhets- och projektbidrag, –trossamfundens arbete med teologisk utbildning och andlig vård inom sjukvår- den, –trossamfundens roll i krisberedskaps- samordning, och –trossamfundens arbete för demokrati, mänskliga rättigheter och för att motverka religiöst motiverad polarisering i samhället. Statens stöd till trossamfunden syftar till att skapa förutsättningar för olika samfund att be- hålla och utveckla ett eget samfundsliv och där- med främja den religiösa mångfalden i . har anslaget för stöd till tros- samfund uppgått till . Det är en ökning med drygt 2,2 miljoner från föregående år. beviljade SST i organisationsbidrag till samfunden, knappt 10 miljoner i verksamhetsbidrag samt i projektbidrag. Det genom- snittliga sammanlagda bidraget per bekännare är Verksamhetsbidraget fördelas dels till teologiska utbildningsinstitutioner, dels till andlig vård inom sjukvården. Projektbidraget fördelas dels som lokalbidrag, dels som etable- ringsbidrag för nyetablerade samfund samt som ett särskilt utbildningsbidrag. Regeringen bedömer att statsbidraget ger samfunden godaförutsättningar att kunna fort- sätta utvecklas och bedriva samhällsviktiga verk- samheter, vilket inkluderar andlig vård. stöd till trossamfunds verksamhet SST har utöver sitt huvuduppdrag att fördela statsbidrag även handlagt frågor som rör tros- samfundens roll i krisberedskapssamordning, stimulerat samfundens arbete med frågor som rör värderingar, respekt och tolerans samt funge- rat som expertmyndighet i allmänna religions- och trossamfundsfrågor. Frågor som rör religion har präglat samhällsdebatten, inte minst på grund av utvecklingen i t.ex. Mellan- östern och de effekter denna fått i . Detta har lett till ett ökat tryck på myndigheten. har fokus för myndigheten legat på att kvalitetssäkra statsbidragen tillsammans med trossamfunden. En särskild satsning har gjorts på samfundens medlemsregister. Myndigheten har även prioriterat sina upp- drag när det gäller krisberedskap och att fungera som en expertmyndighet i trossamfundsfrågor. Myndigheten har också arbetat aktivt med att samverka med andra institutioner för att bistå med expertkunskap. Vidare har myndigheten arbetat med värdegrundsfrågor tillsammans med trossamfunden. Regeringens övergripande målsättning är att alla ska kunna känna sig trygga att utöva sin religion i . Denna målsättning har satts på prov . Omvärldens konflikter påverkar flera trossamfund och deras bekännare i . I en rapport från SST (dnr A2014/01470) är slutsatsen att främlingsfientliga handlingar och hot mot trossamfund är ett växande problem i dagens . Dessa hot och attacker riktas både mot samfundens lokaler och mot deras medlemmar. Det finns också ett omfattande mörkertal när det gäller icke anmälda fall av hot och trakasserier. Regeringen ser allvarligt på detta eftersom alla individer ska känna sig trygga att kunna utöva sin religion utan risker för att utsättas för hot eller våld. Regeringen har därför i två omgångar tillfört SST sammanlagt för trossamfundens säkerhetsarbete. Av dessa ska högst användas till utbildningsinsatser i syfte att höja den generella säkerhetsnivån bland de bidragsberättigade tros- samfunden. Regeringen bedömer att denna satsning är värdefull eftersom den svarar mot ett tydligt behov hos trossamfunden. Trossamfunden är en viktig aktör för regeringen att ha dialog och samverkan med. Regeringens råd för kontakt med trossamfunden har till upp- gift att vara ett forum för diskussion om frågor av övergripande gemensamt intresse för både staten och trossamfunden. I rådet ingår åtta ledamöter nominerade av Kristna Råd som representerar de kristna samfunden inklu- sive , två ledamöter som repre- senterar , en ledamot som representerar Judiska och en ledamot som representerar Buddhistiska Samarbetsråd. Övriga ledamöter representerar regeringen, och . och hölls möten med rådet där frågor kring lokalt interreligiöst samarbete stod i fokus. Regeringen bedömer att kontakten med trossamfunden inom rådet bidrar till förtroende och förståelse mellan parterna och till värdefull kunskap om trossamfundens villkor och förutsättningar. Dialog har också varit viktigt i samband med de spänningar och konflikter med religiösa för- tecken som utspelat sig i omvärden . Efter terrorattentaten i och i Köpen- hamn och höll rege- ringen dialogmöten med både judiska och mus- limska samfund och organisationer. Vid ett möte med företrädare för det muslimska civilsamhället diskuterades bl.a. frågan om hur risken för attacker och skadegörelse mot mos- kéer och bönelokaler i ska kunna mins- kas och hur islamofobi ska bemötas och motver- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Vid ett möte med de judiska organisation- erna diskuterades bl.a. hotbilden mot synagogor och judiska lokaler och hur anti- semitism ska bemötas och motverkas. Rege- ringen bedömer att de möten som hållits med trossamfunden bidragit med värdefull kunskap om samfundens situation och deras behov. Stärkt arbete för demokrati SST har fått i uppdrag att verka för att stimulera arbetet med demokrati och demokratisk med- vetenhet inom trossamfunden (dnr S2014/08833, S2014/09035). Nämnden ska ut- veckla den dialog som redan förs med samfun- den och inkludera ett brett spektrum av samfund och av grupperingar inom dem i arbetet. Kvinnor och ungdomar utgör prioriterade målgrupper för satsningen. SST ska vidare i dialog med de tros- samfund som vill utveckla sitt arbete mot vålds- bejakande extremism stimulera dessa samfunds stöd till ungdomar, föräldrar och anhöriga. Uppdraget ska redovisas senast . (se vidare utgiftsområde 1, avsnitt 9.10.4). SST har också haft i uppdrag att anordna kompetensutveckling för lokala trossamfundsle- dare som saknar svensk skolbakgrund (dnr S2014/00648). har delta- garna fått grundläggande fortbildning inom om- rådena svensk religionshistoria, statlig och , barn- och ungdomsfrå- gor, mänskliga rättigheter, demokrati och famil- jerätt. Sammanlagt deltog 64 personer i utbild- ningen och efterfrågan på att delta var stor. Re- geringen bedömer att insatsen varit värdefull och att deltagarna fått en stärkt praktisk och teore- tisk kunskap om det svenska samhället. SST har haft i uppdrag att stimulera trossamfun- dens arbete med informationsinsatser inför Europaparlamentsvalet respektive de nationella allmänna valen 2014. Uppdraget innebar att informera om rösträttens betydelse och det praktiska röstningsförfarandet. Verksamheten skulle särskilt inriktas på grupper med lågt val- deltagande i tidigare val. I uppdraget har även ingått att följa upp och utvärdera insatserna. Uppdraget redovisades (se vidare utgiftsområde 1, avsnitt 9.5.1). Regeringsföreträdare har träffat representanter för interreligiösa råd, som är ett samverkansorgan med representanter 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 från åtta olika religioner som är verksamma i . interreligiösa råd har funnits och har bl.a. till syfte att främja och skapa förutsättningar för samarbete mellan religioner i och att utgöra en enad röst mot anti- semitism, islamofobi och annan religionsfient- lighet. Eftersom regeringen anser att samverkan mellan religioner och arbete för att motverka klyftor i samhället är av största vikt har ett beslut fattats om att stödja interreli- giösa råd för att inrätta en administ- rativ funktion (dnr Ku2015/00864). 11.4.3 Analys och slutsatser SST har fördelat i organisationsbidrag till 21 trossamfund och samverkansorgan med knappt 746 000 bi- dragsgrundande personer. Ca 950 församlingar har nåtts av stödet. har ut- betalats i verksamhetsbidrag vilket använts av samfunden antingen för att driva teologiska högskolor och seminarier eller, vilket är mer- parten, för att bedriva andlig vård inom sjukvår- den. 15,2 miljoner kronorhar utbetalats i pro- jektbidrag i form av lokalbidrag, etableringsbi- drag, utbildningsbidrag eller för säkerhetshö- jande insatser. Regeringen bedömer att statens stöd till tros- samfunden främjar den religiösa mångfalden i samhället samt bidrar till att, i enlighet med må- let för stödet, skapa förutsättningar för tros- samfunden att bedriva en aktiv och långsiktigt inriktad religiös verksamhet. Verksamheten vid stöd till trossamfund Myndighetens arbete har varit ändamålsenligt. Regeringen bedömer att myn- digheten har arbetat aktivt och utåtriktat och fyllt sin funktion som ex- pertmyndighet inom området. Frågor som rör religion har fått en ökad uppmärksamhet i det offentliga samtalet och myndigheten har varit en viktig aktör i detta. Myndigheten har på ett bra sätt arbetat med krisberedskapssamordning, t.ex. genom att bistå kommuner, myndigheter och trossamfund i samband med skogsbranden i . Utvecklingen i omvärlden med allt fler religiöst färgade konflikter och kriser har medfört en ökad uppmärksamhet och större förväntningar på insatser från trossamfunden i . Som reaktion på omvärldshändelserna har trossamfunden intensifierat sitt interreligiösa samarbete i syfte att motverka polarisering i samhället samt att hat och våld utövas i religio- nens namn. Regeringen ser detta interreligiösa samarbete som viktigt och har därför valt att stödja det ekonomiskt genom bidrag. Insatsen bedöms vara ett sätt att motverka polarisering mellan grupper i och att motverka anti- semitism, islamofobi och andra typer av hat mot religioner och religionsutövare. Genom omvärldsutvecklingen har trossam- fundens roll som dialog- och samverkanspartner stärkts. Ytterligare ett skäl är att många personer som invandrat till och som står utanför det övriga civilsamhället i återfinns inom något av trossamfunden. Därmed kan samfunden fungera som en kanal till grupper av människor som annars är svåra att nå med samhällsinformation, på samma gång som samfunden i viss mån kan föra sina med- lemmars talan i förhållande till regeringen. har regeringen tagit initiativ till dialogmöten med trossamfun- den, inte minst i det akuta säkerhetsläget efter attentaten i och . Vid sidan av särskilt påkallade möten har en kontinuerlig dialog förts med samfunden inom ramen för Regeringens råd för kontakt med trossamfun- den. Regeringen bedömer att den dialog som förts med trossamfunden bidrar med värdefull kunskap om trossamfundens villkor och förut- sättningar. har SST haft i uppdrag att enga- gera trossamfund i att genomföra informations- insatser för att höja valdeltagandet i grupper där få utnyttjar sin rösträtt. SST har också arbetat för att stimulera trossamfundens eget arbete för demokrati och demokratiska värderingar. Ef- tersom trossamfunden inte med nödvän- dighet är demokratiskt styrda och inte alltid präglas av en demokratisk kultur ser regeringen dessa demokratipolitiska insatser som angelägna. Resultaten visar att intresset bland samfund och religiösa funktionärer att arbeta med demokrati- och värderingsfrågor är mycket stort. 11.5.19:1 stöd till trossamfund 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 9 821 tkr prisnivå. 3Motsvarar 9 797 tkr prisnivå. 4Motsvarar 9 796 tkr prisnivå. Anslaget får användas för stöd till trossamfunds förvaltningsutgifter. Tabell 11.3 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 9:1 stöd till trossamfund Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Som aviserades i budgetpropositionen minskas anslaget med 2016 för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. , 2018 och 2019 minskar anslaget med , respektive . Regeringen föreslår att anvi- sas under anslaget 9:1 stöd till trossamfund . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . 11.5.2 9:2 Stöd till trossamfund 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till trossamfund. Anslaget får användas för ut- gifter för avgiftshjälp. I förordningen (1999:974) finns bestämmelser om statsbidrag till trossamfund. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 11.5 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 9:2 Stöd till trossamfund Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anslaget 9:2 Stöd till trossamfund ökas med 2016–2019 för fortsatt arbete med säkerhetshöjande insat- ser. Regeringen förslår att anvi- sas under anslaget 9:2 Stöd till trossamfund . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till respektive år. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 via Stiftelsen och Konst- Avsnittet omfattar statens stöd till filmpro- duktion och filmkulturella insatser som fördelas Tabell 12.1 Utgiftsutveckling inom Film, utgiftsområde 17 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna propositioo 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 I avsnitt 2.4 anges de mål för den nationella kulturpolitiken som beslutat. Inriktningen för filmpolitiken presenterades i propositionen Bättre villkor för svensk film (prop. 2012/13:22, bet. 2012/13:KrU2, rskr. 2012/13:112). Utgångspunkten är att de statliga insatserna för filmen bör ha kvalitet, förnyelse och tillgänglighet som övergripande inriktning och syfta till att främja –produktion och utveckling av värdefull svensk film, –spridning och visning av värdefull film i olika visningsformer i hela landet, –ett levande filmarv som bevaras, används och utvecklas, –internationellt utbyte och samverkan på filmområdet, –barns och ungas kunskap om film och rör- lig bild och deras eget skapande, och –jämställdhet och mångfald på filmområdet. Bedömningen av resultatet inom film utgår från –insatser för att sprida, visa och tillgänglig- göra film i hela landet, t.ex. i form av för- delade statsbidrag till digitalisering av bio- grafer, stöd för att underlätta tillgången till film för personer med funktionsnedsätt- ning, stöd till filmfestivaler och visningsor- ganisationer och stöd till filmpedagogiska projekt, –insatser för att främja svensk film i utlandet genom exempelvis stöd till deltagande vid internationella filmfestivaler, –antalet filmer ur det svenska filmarvet som har gjorts tillgängliga genom t.ex. digitali- sering och på webbplatsen , –fördelning av stöd inom ramen filmavtal, –könsfördelningen när det gäller mottagare av produktionsstöd, och –fördelning av stöd för att främja unga kvin- nors filmskapande. Som grund för bedömningen ligger utöver publikationer bl.a. rapporter från Myndigheten för kulturanalys, Handelns utred- ningsinstituts branschindex 2014, rapporten av samt Film och tv-producenternas rapport överlever de egentligen? – Om ekonomin i svensk filmproduktion. Bedömningen görs vidare utifrån resultat re- laterade till relevanta bedömningsgrunder ge- mensamma för kulturområdet (se avsnitt 3.4.1). Den statliga filmpolitiken består av två delar; filmavtalet och filmkulturella insatser. Genom det avtal som ingåtts mellan staten, filmbran- schen och flera tv-företag bidrar staten med medel – 2014 – till svensk filmproduktion samt till viss distribution och visning av film i hela landet. Insatser för olika filmkulturella ändamål – 2014 – sker helt genom statlig finansiering. De filmpolitiska insatserna genomförs framför allt av Stiftelsen (Filminsti- tutet). Visst stöd fördelas även av . Av de 248 långfilmspremiärerna på biograf var 47 stycken svenska (30 spelfilmer och 17 dokumentärer). Det är en liten minskning jämfört med (249 filmer, varav 49 svenska), men klart högre än 2012 (219 filmer, varav 42 svenska) och det näst högsta resultatet . Antalet biobesök var totalt 16,3 miljoner, vil- ket är en minskning med jämfört med . Svensk film stod för drygt 4 miljoner av besöken, eller , vilket är den högsta marknadsandelen bortsett . Den stora publiksuccén Hundraåringen som klev ut genom fönstret och försvann hade premiär , men bidrog med mer än en miljon besök . Därefter kom barnfilmen tjuvstaden med drygt 320 000 besök. Medan biograferna fortsätter att utgöra en stabil del av filmbranschen har marknaden för hyr- och köpfilm på dvd och BluRay minskat utan att intäkterna från digitala beställtjänster kompenserar för bortfallet. Möjligheten för ett filmprojekt att nå ekono- misk vinst – eller undvika ekonomisk förlust – har minskat kraftigt . Siffror från visar att omsätt- ningen för de produktionsbolag som i första hand ägnar sig åt långfilm minskade . Det har blivit svårare att hitta investerare till projekten, särskilt för filmer som inte bygger på kända förlagor eller med kända skådespelare och regissörer. För att ha projekt i produktion minskas tid och resurser för utveckling, med risk för att kvaliteten på filmerna blir lidande. Det nya automatiska förhandsstödet har hit- tills inte uppfyllt syftet: att attrahera ytterligare medel till svensk långfilmsproduktion och att stödja filmer med en stark publikpotential. analys visar att privat kapital troligen enbart flyttats från de konsulentstödda till de automatstödda filmerna och att tillskottet av nya medel är begränsat. Det har också visat sig mycket svårt att uppskatta publikpotentialen hos filmerna. Endast tre av de sju automatstödda filmerna som har haft premiär har uppnått den gräns på estimerade 250 000 besökare som ställs som krav för att få stöd. En film har haft mer än 200 000 besökare, medan återstående tre inte ens nått av estimatet – en film har endast haft 28 000 besökare. Den statliga satsningen på digitalisering av bio- grafer främst på små och medelstora orter (2011–2014) har bidragit till att av landets 765 biografsalonger var digitala vid års- skiftet 2014/15. Det kan jämföras med och /11. av de digitaliserade salongerna kan visa filmer i 3D- format. Av landets kommuner har 88 pro- cent, samtliga kommuner som visat film , minst en digital salong. av lan- dets kommuner har fått stöd från till digitalisering av minst en salong. Digitalise- ringsstödet har också hjälpt till att bevara en biografstruktur över hela landet eftersom 62 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 procent av de stödda salongerna finns på orter med färre än 10 000 invånare. –2014 har ca beviljats till 163 salonger. Kravet på delfinansie- ring från landsting, kommun eller annan hu- vudman har i flera fall fungerat som en grund för fortsatt, mer långsiktigt, samarbete kring bio- grafen. Dock har problemet att få ihop delfinan- siering varit för stort för en del av det femtiotal biografsalonger som ännu inte är digitaliserade. Flera av dessa ligger på orter med få invånare, saknar personer som är villiga att driva verksam- heten vidare eller har endast haft några enstaka visningar . Dessa problem, i kombination med att ut- rustningen med tiden blivit billigare än förväntat, har gjort att alla tilldelade medel inte har förbru- kats. De återstående medlen används för att fortsätta digitaliseringen inom filmbranschen och stärka utbud och tillgänglighet genom digi- talisering av filmarvet och en ökad tillgänglighet till film på biograf för personer med olika funktionsnedsättningar. Utbudet av film i hela landet I om det statliga stödet till digitalisering av biograferna bekräftas tidigare resultat av digitaliseringens effekter på utbudet av film i hela landet. Den främsta skillnaden för de digitaliserade biograferna har varit ett ökat utbud av och snabbare tillgång till premiärfilmer. Effekten är störst för biografer på orter med mellan 10 000 och 30 000 invånare. Antalet föreställningar har ökat för orter av alla storlekar, men mest på de orter där det finns ett större publikunderlag. Bredden i filmutbudet har ökat genom möj- ligheten att få aktuell film snabbt och den större flexibiliteten i biografernas programsättning. En förbättrad teknisk kvalitet på filmvis- ningen för publiken och ökade möjligheter för biograferna att erbjuda ett alternativt utbud har också visat sig vara av betydelse för att hitta nya målgrupper. Utmaningen för de digitala biogra- ferna är bl.a. att kunna utveckla publikar- betet och dra nytta av den flexibilitet som digita- liseringen medfört. En jämförelse visar även att bredden i utbudet av filmer från olika världs- delar har påverkats positivt i hela landet. Euro- peisk film, svensk ej inräknad, hade ett bra (85 filmer jämfört med 70–78 ), medan nordamerikansk backade 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 (99 filmer jämfört med 117 ). Antalet filmer från övriga världen ligger på relativt hög nivå i jämförelse med (17 filmer). Framför allt är det asiatisk film som ökat. Tabell 12.2 Ursprungsområde för premiärsatta långfilmer på biograf 2012–2014 1 har ändrat kategorin så att även omfattas, vilket ändrar andelarna något jämfört med tidigare. Källa: och egna beräkningar har i en översyn av stöden till distribution och visning kunnat konstatera be- hov av förändringar, bl.a. med anledning av di- gitaliseringen av biografer, i syfte att filmerna bättre ska nå sin publik. Som en följd av detta har filmavtalets parter beslutat om ändringar filmavtal, bl.a. att stödet till parallelldistribution av extra kopior av aktuell film ersätts av ett spridningsstöd för att stödja distribution av film till mindre orter. Vidare ska lanseringsstödet tydligare underlätta spridning av all svensk långfilm som fått produktionsstöd. Inom ramen för biografstöden kommer biogra- fer på små och medelstora orter (upp till 25 000 invånare) som visar svensk och utländsk film som fått lanseringsstöd att kunna få ett särskilt visningsstöd. visade sig de första effekterna av det nya kravet filmavtal på att filmer som fått produktionsstöd ska kunna visas med text. beslutade att ha textade visningar av svensk film som standard på sina biografer, vilket har gett ett stort genomslag trots den korta tidsperioden. Tillgängligheten till film för personer med begränsad hörsel ökade således kraftigt . Tabell 12.3 Textade och syntolkade visningar på biograf 2012–2014 Antal visningar och besökare 1 Textning av filmer med svensk dialog. När det gäller syntolkad film är antalet visningar och besökare fortfarande begränsat och har minskat jämfört med . och redovisade sitt uppdrag om syntolkning och uppläst text på digitala bio- grafer . Uppdraget har resulterat i en ny teknisk lösning som kan förbättra tillgänglig- heten för personer med nedsatt syn eller läs- och skrivsvårigheter. Genom applikationer i en smartphone krävs inte längre det komplicerade och resurskrävande arrangemanget med en syn- tolk i salongen. Film för barn och unga