prop · H20365 · 2015-03-11 00:00:00 — patentkonventionen, kommer även att ta emot begäran om enhetligt patentskydd och även i övrigt administrera detta. domstolen kommer att vara i princip ensam behörig att handlägga mål om både det enhetliga patentskyddet och de befintliga europeiska Domstolen ska ha en första instans som består av en central avdelning samt lokala och regionala avdelningar. avdelningen ska ligga i och ha underavdelningar i och Andra instansen ska ha sitt säte i . antog och rådet dels förordning Skr. 2014/15:65 (EU) nr 1257/2012 om genomförande av ett fördjupat samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd, dels förordning (EU) nr 1260/2012 om genomförande av ett fördjupat samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd när det gäller tillämpliga översättningsarrangemang. Förordningarna antogs inom ramen för ett fördjupat samarbete mellan alla EU:s dåvarande medlemsstater utom och . undertecknande alla EU:s dåvarande medlemsstater utom och avtalet om den enhetliga patentdomstolen (domstolsavtalet). förväntas ansluta sig till det enhetliga patentsystemet . Avtalet kommer att träda i kraft och förordningarna bli tillämpliga när minst 13 deltagande medlemsstater, inklusive , och , har ratificerat domstolsavtalet. har sex medlemsstater, bl.a. , ratificerat. Målsättningen är att det enhetliga patentsystemet ska vara operativt som tidigast . Förberedelserna för att få det nya patentsystemet på plats sker i två olika processer – en för att införa det enhetliga patentskyddet och en för att inrätta den enhetliga patent- domstolen. För det enhetliga patentskyddet har ett särskilt utskott (under den europeiska patentorganisationens förvaltningsråd) etablerats av de deltagande medlemsstaterna. Det särskilda utskottet ska bl.a. se till att nivån på och fördelningen av årsavgifter för de europeiska patenten med enhetlig verkan i praktiken följer de principer som föreskrivs i EU- förordningarna om det enhetliga patentskyddet. För inrättandet av den enhetliga patentdomstolen har en förberedande kommitté etablerats där de deltagande medlemsstaterna deltar. innehar posten som vice ordförande i kommittén. Kommittén ska bl.a. ta fram rättegångsregler, rekrytera domare, bygga upp ett it-system och i övrigt se till att domstolen har de förutsättningar som krävs för att den ska fungera när domstolsavtalet träder i kraft. ingick och de baltiska länderna ett avtal om att inrätta en gemensam nordisk-baltisk regional avdelning i den enhetliga patentdomstolens första instans. I samband med att godkände domstolsavtalet godkändes även det regionala avtalet (prop. 2013/14:89). Avdelningens säte ska placeras i men det ska vara möjligt att hålla förhandlingar även på andra orter inom regionen. Arbete med att förebereda inrättandet av avdelningen pågår. Det regionala avtalet är öppet för anslutning av varje nordisk och baltisk stat som också är avtalsslutande medlemsstat till domstolsavtalet. Det betyder att även och kan ansluta sig till avdelningen om de skulle fatta ett sådant beslut. 36.2Översynen av EU:s varumärkessystem presenterade kommissionen förslag till ändringar i den förordning som gör det möjligt att registrera ett varumärke med giltighet i hela EU (gemenskapsvarumärke) och omarbetning av det direktiv som i 2014/15:65 hög grad harmoniserar den nationella varumärkesrätten inom EU (se faktapromemoria 2012/13:FPM94). De föreslagna ändringarna syftar till att främja innovation och ekonomisk tillväxt genom att göra EU:s varumärkessystem mer tillgängliga och ändamålsenliga. Bland annat ska åtgärderna leda till lägre kostnader, förenklingar, snabbare förfaranden samt ökad förutsebarhet och rättssäkerhet. Samexistensen mellan de nationella varumärkena och gemenskapsvarumärkena ska upprätthållas. Förhandlingar i rådet inleddes . En första lägesrapport från förhandlingarna presenterades på rådsmötet och en andra rapport lades fram på rådsmötet . Båda rådsmötena föregicks av samråd med . enades medlemsstaterna om en kompromiss om både förord- ningen och direktivet. Det italienska ordförandeskapet fick mandat att inleda s.k. trilogförhandlingar med . Trilogförhandlingar har inletts och kommer att fortsätta i vart fall 2015. Det lettiska ordförandeskapets målsättning är att rättsakterna ska antas . Syftet med EU:s industripolitik är att skapa bästa möjliga förutsätt- ningar för konkurrenskraften och goda ramvillkor för näringslivet. har verkat för en branschövergripande och långsiktigt hållbar europeisk näringspolitik med goda ramvillkor. I arbetet för att stärka konkurrenskraften är hållbarhet, energi- och resurseffektivitet viktiga teman, att principerna om smart lagstiftning tillämpas samt att arbetet för småföretag stärks. har också verkat för frihandel och öppenhet i EU:s internationaliseringsarbete. har konkurrenskraftsrådet diskuterat industripolitik , februari, . Vid mötena antogs även rådsslutsatser med syfte att göra inspel till kommissionens arbete med integrering av konkurrenskraftaspekten i andra politikområden samt till den handlingsplan för industripolitikens genomförande som beställde vid sitt möte . Vid mötet behandlade rådet kommissionens meddelande För en europeisk industriell renässans (se faktapromemoria 2013/14:FPM57). Industrins konkurrenskraft behandlades också vid . I slutsatserna noterade vikten av att konkurrenskraftaspekten integreras i alla viktiga politikområden samt beställde en handlingsplan för industripolitikens genomförande. Kommissionen har aviserat att de kommer att presentera handlingsplanen . Vid rådsmöten antogs slutsatser med inspel Skr. 2014/15:65 till den nya kommissionens arbete med att stärka industrins konkurrens- Vid mötet var fokus för slutsatserna ett inspel om integrering av konkurrenskraftaspekten i viktiga politikområden och fokuserade slutsatserna på den handlingsplan om genom- förande av industripolitiken som kommissionen ska presentera. 37.2Förenkla för företag inom EU – Smart lagstiftning Vid rådets möte antogs rådsslutsatser om smart lagstiftning. Arbetet inom rådet syftar till att stärka och ta ytterligare steg i arbetet med att förenkla för företag på EU-nivå. Det har även i rådsslutsatser från lyfts fram att rådet bör fortsätta sin granskning av kommissionens meddelande om att förenkla för företagen som regelbördan för framförallt små och medelstora företag ska minska på EU-nivå. Slutsatserna slår även fast att förenkling ska genomföras med beaktande av skyddet för konsumenter och arbetstagare samt hälso- och miljöskydd. Kommissionen har presenterat ett nytt meddelande som beskriver kommissionens arbete med att förenkla för företag inom Europeiska unionen: Meddelande om programmet om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Refit): lägesrapport och framtidsutsikter (se faktapromemoria 2013/14:FPM96). presenterade kommissionen ett förslag till direktiv om skadeståndstalan vid konkurrensöverträdelser (se faktapromemoria 2012/13:FPM125). Förslaget syftade till att säkerställa att den som lidit skada till följd av konkurrensöverträdelser ska kunna utöva sin rätt till full ersättning för skadan. Förslaget syftade även till att optimera samspelet mellan offentlig och privat tillämpning av konkurrensreglerna, särskilt när det gäller program för eftergift, och tillämpningen av skadeståndsregler i nationella domstolar. Förslaget antogs av rådet . målsättning i förhandlingarna var att, med beaktande av svenska nationella processrättsliga principer och domstolars självständig- het, ett direktiv skulle kunna antas som underlättar för skadelidande att få ersättning för skador orsakade av överträdelser av konkurrensreglerna och som effektiviserar tillämpningen av konkurrensreglerna. verkade särskilt för att förhindra en inskränkning i den fria bevisföringen. Efter behandlingen av förslaget i rådsarbetsgrupp togs beslut om allmän inriktning vid konkurrenskraftsrådet . Överlägg- ning ägde rum med näringsutskottet och samråd med . förhandlades förslaget mellan kommissionen, rådet och . 2014/15:65 Kommissionen presenterade en vitbok om effektivare kontroll av företagskoncentrationer i EU (se faktapromemoria 2013/14:FPM110). Den innehåller kommissionens överväganden att föreslå förbättringar i kommissionens möjligheter att pröva förvärv av minoritetsandelar som inte innebär förvärv av kontroll men som kan innebära konkurrensproblem. Den innehåller även överväganden om hur ytterligare konvergens och samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna ska kunna främjas vid prövning av företags- koncentrationer. Kommissionen antog en ny gruppundantagsförordning, 316/2014, om tillämpning av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på grupper av avtal om tekniköverföring, varigenom licensgivare licensierar patent, know-how eller mjukvara vid produktion av varor eller tjänster. De nya reglerna ersatte den tidigare motsvarande gruppundantagsförordningen som kommissionen nu gjort en översyn av. En anpassning av de svenska regler som tillämpas för bedömning av konkurrensbegränsningar i avtal mellan företag som avser tekniköverföring gjordes genom att antog ändringar av lagen (2008:586) om gruppundantag för konkurrens- begränsande avtal om tekniköverföring, vilka trädde i kraft . Kommissionens arbete med moderniseringen av statsstödsregelverket har fortgått . Kommissionens övergripande ambition med reformen är att stimulera till bärkraftig tillväxt på en konkurrenskraftig inre marknad. Detta för att stötta målsättningarna i 2020-strategin och bidra till att främja innovationer, tillväxt och sysselsättning. Efter avslutade rådsförhandlingar om komplettering av procedur- förordningen och bemyndigandeförordningen (se faktapromemoria 2012/13:FPM43) kunde kommissionen slutligen anta en ny allmän gruppundantagsförordning. Arbetet med översynen av enskilda riktlinjer inom moderniserings- arbetet har också fortgått. Under årets första hälft antog kommissionen riktlinjer för exempelvis stöd till riskfinansiering, miljö- och energistöd, stöd till forskning, utveckling, innovation. Därutöver pågår översynen av reglerna för stöd till projekt av gemensamt europeiskt intresse samt ett klargörande av under vilka förutsättningar stöd uppkommer. De huvud- sakliga ändringarna av regelverket är i huvudsak avslutade och arbetet går in i en fas där dessa ska genomföras av medlemsstaterna. Kommissionen har skapat en särskild arbetsgrupp med syfte att under- lätta medlemsstaternas arbete. har utsetts till ordförande med ett mandat som löper till 2017. EU-samarbetet på konsumentområdet syftar till att stärka konsumenternas ställning på den inre marknaden. har förhandlingar förts om ett nytt direktiv om paketresor och en ny förordning om personlig skyddsutrustning, vilket i båda fallen resulterat i ett beslut om allmän inriktning i konkurrenskraftsrådet. 2014/15:65 Förslagen förväntas bidra till ett förbättrat konsumentskydd och till att en snedvriden konkurrens på marknaden motverkas. Kommissionen presenterade ett förslag till ett produkt- säkerhetspaket som omfattar två förordningar, dels en om konsument- produkters säkerhet (se faktapromemoria 2012/13:FPM77), dels en om marknadskontroll av produkter (se avsnitt 33.1). Förslagen syftar till att uppnå säkrare konsumentvaror på den inre marknaden genom införandet av ett mer enhetligt och tydligt regelverk och ett förbättrat system för marknadskontroll. Förhandlingsarbetet har avstannat på grund av att det finns en blockerande minoritet både för och emot en bestämmelse om obligatorisk ursprungslandsmärkning. röstade om förslaget och en majoritet stödde då kravet på obligatorisk ursprungslandsmärkning. Regeringen är positiv till förslaget att förbättra säkerheten för konsumenter och att stärka marknadskontrollen av produkter men anser att det är problematiskt med ett krav på ursprungslandsmärkning i förordningen om konsumentprodukters säkerhet, bl.a. eftersom en sådan bestämmelse i detta sammanhang kan vara missvisande för konsumenter. Information lämnades till civilutskottet . Samråd med ägde rum . 38.2Paketresor och liknande arrangemang Kommissionen presenterade ett direktivförslag med reviderade regler om paketresor (se faktapromemoria 2012/13:FPM149). Förslaget syftar till enhetliga regler inom EU för paketresor och s.k. assisterade researrangemang och till att anpassa regelverket till dagens sätt att köpa resetjänster, bl.a. via internet. röstade om förslaget . Förhandlingsarbetet i rådet, som har varit intensivt , resulterade i att ett beslut om en allmän inriktning kunde tas i konkurrenskraftsrådet . Regeringen är positiv till initiativet att utvidga konsumentskyddet så att fler kombinationer av resetjänster omfattas. Regeringen anser också att det beslutade kompromissförslaget innebär en god balans mellan konsumenters och näringsidkares intressen samt motverkar en snedvriden konkurrens på resemarknaden. Överläggning med civilutskottet ägde rum och information lämnades . Samråd med ägde rum . Kommissionen presenterade ett förslag till en förordning om personlig skyddsutrustning som ska ersätta nuvarande direktiv. att förbättra hälso- och säkerhetsskyddet för användare av personlig skyddsutrustning, garantera lika villkor för näringsidkare och förenkla Förslaget innebär att regelverket anpassas till det s.k. varu- Ett beslut om en allmän inriktning togs vid konkurrenskraftsrådet i Regeringen är positiv till kompromissförslaget som stärker skyddet för användare av personlig skyddsutrustning som den administrativa bördan för näringsidkare beaktas. nämnden ägde rum . 39 Forskning och innovation EU och medlemsstaterna har delad kompetens inom forskning och innovation. Syftet med politiken är att stärka unionens vetenskapliga och tekniska grund genom att åstadkomma ett europeiskt forsknings- område med fri förlighet för forskare, vetenskapliga rön och teknik samt att främja utvecklingen av unionens konkurrenskraft. EU:s finansiella insatser inom området kanaliseras via ett särskilt ram- program. Ett nytt ramprogram, Horisont 2020, sjösattes vid årets början och kommer att löpa –2020. EU:s ramprogram för forskning och innovation för perioden –2020, Horisont 2020 antogs i ett ordinarie lagstiftningsförfarande och började gälla (se faktapromemoria 2011/12:FPM69). Horisont 2020, som även omfattar Euratom (kärn- forskning) och för innovation och teknik (EIT), är världens största forskningsprogram och den tredje största posten i EU- budgeten med –2020. Huvudprincipen för tilldelning av medel ur ramprogrammet för forskning och innovation är att i öppna utlysningar och full konkurrens välja ut de projektansök- ningar som visar mest excellens jämte nytta och genomförandekvalitet. Svenska aktörer har varit framgångsrika i tidigare ramprogram vilket därför gett ett positivt finansiellt återflöde för . I de första utlysningarna har beviljandegraden för svenska aktörer varit fortsatt god. medverkan till att Horisont 2020 genomförs väl sker framför allt genom arbetet i programkommittéerna och framtagandet av dess tvååriga arbetsprogram. Representanter för och myndigheter ingår i programkommittéerna som leds av kommissionen. har förhandlingar om arbetsprogrammet –2017 Skr. 2014/15:65 inletts i alla programkommittéer under Horisont 2020. I syfte att skapa en inre marknad för kunskap, forskning och innovation, påbörjades arbetet med Europeiska forskningsområdet (ERA). Olika typer av insatser har genomförts på såväl EU-nivå som på nationell nivå. beslutade att ERA ska vara förverkligat 2014. Som svar på beslutet presenterade kommissionen ett meddelande om ERA . Med utgångspunkt i meddelandet om ERA antog konkurrenskraftsrådet rådsslutsatser om ERA. En framstegsrapport för förverkligandet av ERA har tagits fram två gånger, 2013 och 2014. Rådsslutsatser om ERA antogs av konkurrens- kraftsrådet och tog sin utgångspunkt i framstegsrapporten . I rådsslutsatserna inbjöds medlemsstaterna att tillsammans med kommission och den rådgivande kommittén för forskning och innovation (ERAC) ta fram gemensamma strategiska målsättningar för det fortsatta arbetet inom ERA i form av en färdplan. presenterade kommissionen den andra framstegsrapporten om förverkligandet av ERA (se faktapromemoria 2014/15:FPM4). I den ges rekommendationer inom de prioriterade insatsområdena, dvs. effektivare nationella forskningssystem, optimalt transnationellt sam- arbete, forskningens infrastruktur, öppen arbetsmarknad för forskare, jämställdhet, optimal spridning och överföring av vetenskaplig kunskap samt internationellt samarbete. Vidare framhålls att mycket har uppnåtts för att förverkliga ERA, men att det europeiska forsknings- och innovationslandskapet är fragmenterat och att ERA därför inte är helt förverkligat. I framstegsrapporten jämförde kommissionen det europeiska forskningsområdets utveckling med den inre marknadens utveckling, som succesiv och pågående. Utifrån framstegsrapporten har rådsslutsatser tagits fram vilka antogs på konkurrentkraftsrådet . I rådsslutsatserna betonas därför övergripande behovet av att medlemsstaterna tillsammans med kommissionen genomför olika reformer och satsningar för att uppnå ett fullt förverkligat ERA. Mot bakgrund av framstegsrapporten diskuterade forsknings- ministrarna vid mötet i konkurrenskraftsrådet i både . Inför mötet hölls samråd med och inför mötet hölls överläggning med utbildningsutskottet och samråd med . Forskning och innovation som källa till förnyad presenterade kommissionen meddelandet ”Forskning och innovation som källor till förnyad tillväxt” (se faktapromemoria 2013/14:FPM101). Den kan ses som en del av 2020-strategin där medlemsstaterna kommit överens om att de totala FoU-utgifterna i unionen bör uppgå till av BNP. I meddelandet anges ett antal förslag med målsättningen att effektivisera utfallet av investeringar i forskning och innovation, bl.a. genom nationella reformer, i syfte att bättre bidra till tillväxt. Utifrån meddelandet har rådsslutsatser tagits fram som anger att offentliga investeringar bör kombineras med långtgående reformer av forsknings- och innovationssystemen för att t.ex. bidra till att öka den privata sektorns investeringar i forskning och innovation. slutsatserna inkluderar även ett fullt förverkligat ERA liksom grund- läggande förutsättningar för transnationellt samarbete på både nationell nivå och EU-nivå. På konkurrenskraftsrådet hölls en riktlinjedebatt angående rådsslutsatserna för ”Forskning och innovation som källor till förnyad tillväxt” vilka sedan antogs på rådet . hölls samråd med och inför mötet hölls överläggning med utbildningsutskottet och samråd med . presenterades kommissionens meddelande om partnerskaps- program inom forskning och innovation (se faktapromemoria 2012/13:FPM153) tillsammans med ett antal specifika förslag till program inom olika forsknings- och innovationsområden under artikel 185 och artikel 187 i EUF-fördraget. till att mobilisera en total investering på ca , varav ca en tredjedel finansieras genom EU:s budget ur Horisont 2020 och resten från näringslivet och medlemsstaterna. har generellt ställt sig positiv till de föreslagna programmen. tog ställning till programmen . Överläggning hölls med utbildningsutskottet och samråd med EU- nämnden ägde rum . handlades av 2014 i ett ordinarie lagstiftningsförfarande och fastställdes . Europeiska innovationspartnerskap (EIP) föreslogs av kommissionen i flaggskeppsinitiativet Innovationsunionen som är en del av strategin 2020 (se faktapromemoria 2010/11:FPM20). bidra till att testa nya tillvägagångssätt när det gäller EU:s forsknings- De ska drivas av utmaningar, agera i hela forsknings- och innovationskedjan samt integrera och förbättra Skr. 2014/15:65 samordningen av befintliga instrument och initiativ. partnerskap har inrättats för råvaror, aktivt och hälsosamt åldrande, vatten och hållbart jordbruk samt s.k. smarta städer och samhällen. har innovationspartnerskapen utvärderats av en oberoende expertgrupp som presenterat en rapport kallad ”Outriders for European Competitiveness”. I den konstateras att EIP visserligen är ett fruktbart instrument för innovation men att det behöver utvecklas, bl.a. behövs ett ännu tydligare fokus på innovation. för innovation och teknik (EIT) består av ett antal kunskaps- och innovationsplattformar (KIC-ar) inom områden där det finns stor potential till innovationer. EIT och dess KIC integrerar de tre delarna i kunskapstriangeln utbildning, forskning och innovation och syftet är att få ett konkurrenskraftigare genom ökad innovation och entreprenörskap (se faktapromemoria 2011/12:FPM87). En KIC är ett konsortium som spänner över många länder, universitet och företag och är ett system där forskare, studenter och entreprenörer arbetar inom olika inriktningar. har EIT initierat tre KIC; en inom informations- och kommunikationsteknik, en inom klimat och en inom energi. och högskolor är involverade i dessa i olika omfattning och deltagande ger stora möjligheter till ytterligare medel till forskning och utbildning i . Kommissionen utlyser KIC-ar i ytterligare tre omgångar: 2014, 2016 och 2018. har utlysningar gjorts inom innovation för ett hälsosamt aktivt liv och åldrande och inom råvaror (hållbar prospektering, utvinning, bearbetning, återanvändning och ersättning). och högskolor, forskningsinstitut och företag deltar som partners i båda utlysningarna. 40 Den europeiska rymdpolitiken Rymdverksamheten spelar en viktig roll för möjligheten att framgångsrikt möta globala samhälleliga utmaningar samt skapa innovativa lösningar och ge kunskap inom områden som har stor betydelse för samhällsutvecklingen. Forskning i och om rymden ger ny kunskap om frågor kring livets ursprung och förutsättningar i vårt eget och andra planetsystem. Rymdteknik används av myndigheter, företag och privatpersoner inom områden som transport, logistik, jord- och skogsbruk, miljö, klimat, finansiella transaktioner, media och kommunikation. har rådsarbetet framför allt inneburit diskussioner kring utvecklingen av samarbetet mellan EU och det europeiska rymd- organet och om en vision för en förnyad europeisk rymdpolitik. 2014/15:65 Dessutom inleddes diskussioner om ett förslag till direktiv från kommissionen om spridning av jordobservationsdata från kommersiella satelliter. 40.1Ett utvecklat samarbete mellan EU och Vid konkurrenskraftsrådets möte om rymdfrågor presenterade kommissionen en framstegsrapport från sitt arbete med att utveckla relationerna med det europeiska rymdorganet . I rapporten redo- gjordes för fyra alternativ till utformning av samarbetsrelationen: oförändrad utformning, förbättrat samarbete men med EU och som separata organisationer, en ”EU-kammare” inom , eller att blir en . Samråd med ägde rum . Vid konkurrenskraftsrådets möte om rymdfrågor antogs slutsatser om behovet av en delad EU-ESA-vision för rymd som gynnar europeisk konkurrenskraft. I slutsatserna konstateras att det inte finns politisk samsyn till stöd för det alternativ till samarbetsrelation som skulle innebära att blir en . Slutsatserna framhåller vidare att behöver en långsiktig vision och strategi för den samlade rymdverksamheten. Överläggning med utbildningsutskottet och samråd med ägde rum . 40.2Direktiv om spridning av jordobservationsdata från satelliter för kommersiella ändamål presenterade kommissionen ett förslag till direktiv som syftar till att säkerställa att den inre marknaden för produkter och tjänster baserade på högupplösta satellitdata (HRSD) från kommersiella satelliter fungerar och utvecklas väl. Det handlar om att inrätta en öppen, rättvis och konsekvent rättslig ram för alla medlemsstater. Målet för initiativet är att främja tillväxten av marknaderna för jordobservation i , särskilt tjänstemarknaden, att främja konkurrenskraften hos EU:s sektor för jordobservation, och att främja konkurrenskraften hos företag som använder jordobservationsdata i . Första stegen mot en samlad rymdpolicy Vid konkurrenskraftsrådets möte om rymdfrågor antogs slutsatser som anger motiv och prioriteringar för en förnyad och långsiktig europeisk rymdpolicy, för att bl.a. utnyttja rymdteknologins