prop · H3034 · 2015-10-20 00:00:00 — Att mottagaren borde ha förstått att det rörde sig om en olaglig värdeöverföring räcker alltså inte. Vetskapen ska avse dels det förhåll- andet att det har skett en olaglig värdeöverföring, dels den omstän- digheten att just den mottagna egendomen härrör från den olagliga värde- överföringen. En allmän förutsättning för att bristtäckningsansvar enligt första eller tredje stycket ska kunna göras gällande är att det står klart att beloppet inte kan återkrävas av den i 6 § angivne mottagaren av egendomen, an- tingen därför att denne inte har varit i sådan ond tro som sägs där eller därför att han eller hon saknar tillgångar. Av hänvisningen till 13 kap. 4 § i fjärde stycket framgår att flera brist- täckningsansvariga ansvarar solidariskt samt att bristtäckningsansvaret kan jämkas. Vad den bristtäckningsansvarige tvingas betala kan han eller hon regressvis återkräva av den som är återbäringsskyldig enligt 6 § i förevarande kapitel. I den utsträckning även andra är bristtäckningsan- svariga kan han eller hon av var och en av dem återkräva vad de slutligen bör bära av ersättningsskyldigheten mot föreningen. Preskription inträder enligt allmänna bestämmelser. Beviljad ansvarsfrihet påverkar inte an- svaret. Talan om bristtäckningsansvar kan föras av dem som är berättigade att föra talan om återbäring enligt 6 § vid olaglig värdeöverföring (jfr kom- mentaren till den paragrafen). 10 kap. Vinstutdelning och viss annan användning av föreningens egendom 1 § Beslut om vinstutdelning fattas av föreningsstämman. Stämman får besluta om vinstutdelning med större belopp än vad styrelsen har föreslagit eller godkänt endast om det finns en sådan skyl- dighet enligt stadgarna. Att stadgarna ska innehålla bestämmelser om användningen av före- ningens vinst framgår av 2 kap. 2 §. Det hittillsvarande 10 kap. upphävs och ersätts med ett nytt kapitel. Det nya kapitlet innehåller bestämmelser om vinstutdelning, gottgörelse, minskning av reservfonden samt insatsemission. Paragrafen behandlar ordningen för beslut om vinstutdelning och motsvarar till viss del hittillsvarande 10 kap. 5 § (se prop. 1986/87:7 s. 199). Övervägandena finns i avsnitt 13.2 och 13.6. Enligt första stycket är det alltid föreningsstämman, såsom föreningens högsta beslutande organ, som fattar beslut om vinstutdelning. Denna rätt kan stämman varken i ett enskilt fall eller genom bestämmelse i stadgar- na delegera till styrelsen eller annan. I föreningar som tillämpar ett fullmäktigesystem torde regelmässigt beslut om vinstutdelning fattas på fullmäktigemötet (se 7 kap. 1 och 40–42 §§). Föreningsstämmans beslut om vinstutdelning fattas med absolut majo- ritet. I stadgarna kan anges ett högre eller lägre majoritetskrav. Där kan också anges särskilda förutsättningar för att stämmans beslut ska vara giltigt, t.ex. att beslutet måste godkännas av ett utomstående organ. Be- slut om vinstutdelning kan fattas på såväl ordinarie stämma som extra stämma. Till skillnad från vad som har ansetts vara fallet finns det sålunda numera inget som hindrar en extra stämma från att fatta ett majo- ritetsbeslut om vinstutdelning (se även 9 kap. 4 § och 10 kap. 5 §). stycket saknar tidigare motsvarighet men har en förebild i 1 § andra stycket punkten 1 aktiebolagslagen (2005:551). stämmelsen aktualiseras om medlemmarna vid stämman vill genomdriva en högre vinstutdelning än vad styrelsen har föreslagit. För att stämman ska få besluta om sådan högre utdelning krävs styrelsens godkännande. Detta gäller dock inte om det av föreningens stadgar följer en skyldighet att dela ut ett visst belopp. Det kan t.ex. vara fråga om en bestämmelse i stadgarna om att en viss procentandel av föreningens vinst ska delas ut. I sådana fall har stadgarnas reglering företräde framför styrelsens förslag (under förutsättning att den utdelning som medlemmarna vill få till stånd är förenlig med 9 kap. 3 och 4 §§). Om inte annat beslutas, ska vinstutdelningen utbetalas i pengar. Före- ningsstämman kan emellertid besluta att utdelningen ska ske i annat än pengar, sakvärdesutdelning. Den kan också bestämma att medlemmarna ska ges möjlighet att välja mellan utdelning i pengar eller annan av stämman bestämd egendom. Däremot är det inte möjligt att genom majo- ritetsbeslut besluta att vissa medlemmar ska ha utdelning i pengar och andra i sakvärden, eftersom ett sådant beslut skulle strida mot likhets- principen. Tredje stycket, som delvis motsvarar hittillsvarande 10 kap. 1 § sista stycket, innehåller en erinran om att stadgarna ska innehålla bestämmel- ser om användningen av föreningens vinst, se 2 kap. 2 § första stycket punkten 11. 2 § Vinstutdelning får lämnas till 2.innehavare av förlagsandelar, och 3. avgångna medlemmar i förhållande till deras innestående medlems- insatser. Vinstutdelning får lämnas till andra än de som nämns i första stycket, om utdelningen beräknas i förhållande till den omfattning i vilken de har deltagit i föreningens verksamhet. Paragrafen innehåller bestämmelser om mottagare av vinstutdelning. Den motsvarar hittillsvarande 10 kap. 1 § första stycket och 4 §. I första stycket anges att vinstutdelning kan lämnas till en förenings- medlem, till en innehavare av förlagsandelar samt till en avgången med- lem i förhållande till dennes innestående medlemsinsatser. Vinstutdelning utgår liksom från det redovisade årsresultatet och kan beräknas med utgångspunkt i medlemmens deltagande i verk- samheten (t.ex. medlemsåterbäring) eller på något annat sätt. När det gäl- ler avgången medlem är beräkningsgrunden inskränkt till att gälla inne- stående insatser. Den ekonomiska föreningens verksamhet med inriktning på samhandel med medlemmarna hindrar inte att den handlar även med icke-med- lemmar. Föreningen har enligt andra stycket en rätt att lämna vinstutdel- ning även till sådana icke-medlemmar. Vinstutdelningen ska då beräknas i förhållande till deras deltagande i verksamheten och utgår således som efterlikvid, återbäring eller liknande. Grunden för fördelningen av föreningens vinst ska framgå av stadgarna (se 2 kap. 2 § första stycket punkten 11). 3 § Om föreningsstämman ska pröva en fråga om vinstutdelning, ska styrelsen upprätta ett förslag till beslut. I förslaget ska följande anges: 1.vilka som ska ha rätt till utdelning, 2.hur rätten till utdelning ska beräknas, 3.den tidpunkt då utdelningen ska betalas eller, i förekommande fall, bemyndigande för styrelsen att fastställa betalningsdag, och 4.om utdelningen ska avse annat än pengar, uppgift om arten av den egendom som ska delas ut. Paragrafen innehåller tillsammans med följande paragraf bestämmelser om det underlag som ska finnas inför ett beslut om vinstutdelning. Paragrafen utformas efter mönster av 18 kap. 2 och 3 §§ aktiebolagslagen (2005:551). Övervägandena finns i avsnitt 13.3. Den stämma som fastställer balans- och resultaträkningarna (årsstäm- man) ska besluta om dispositioner avseende föreningens vinst eller förlust. Beslutet ska föregås av ett förslag som styrelsen har lämnat i förvaltningsberättelsen (se 6 kap. 2 § årsredovisningslagen, 1995:1554). Om det föreslås att vinsten ska disponeras genom vinstutdelning, ska det enligt första stycket tas fram ett förslag till beslut med mera ingående upplysningar än vad som behöver anges i förvaltningsberättelsen. Styrelsen kan av praktiska skäl välja att infoga förslaget i förvaltnings- berättelsen. Förslaget ska upprättas av styrelsen. Det är alltså – till skillnad från vad som är fallet enligt aktiebolagslagen – inte möjligt att pröva en fråga om vinstutdelning på grundval av ett förslag som har upprättats utanför Om styrelsen inte upprättar något förslag, kan stämman besluta Prop. 2015/16:4 om instruktioner för styrelsen att upprätta ett sådant förslag. Av andra stycket punkten 1 framgår att det i förslaget ska anges vilka som ska ha rätt till utdelning. Detta kan i första hand vara fråga om med- lemmar, men vinstutdelning får även ske till t.ex. innehavare av förlags- andelar och den som inte är medlem, men som har handlat med före- ningen, se 2 §. Enligt punkten 2 ska förslaget även innehålla uppgift om hur rätten till utdelning ska beräknas. Beräkningsgrunderna kan vara olika beroende på vilka som vinstutdelningen ska lämnas till. Vinstutdelning som lämnas till medlemmar kan exempelvis beräknas både i form av efterlikvid, åter- bäring eller liknande och i form av insatsränta. Båda dessa beräknings- grunder kan tillämpas vid ett och samma tillfälle. Vinstutdelning till icke- medlemmar får endast beräknas i förhållande till den omfattning i vilken personen har deltagit i föreningens verksamhet (vinstutdelning i form av efterlikvid, återbäring eller liknande). Vinstutdelning till förlagsandels- innehavare betalas normalt som insatsränta. Enligt punkten 3 ska förslaget även innehålla uppgift om förfallodag för vinstutdelningen. Med förfallodag avses den dag då beloppet ska betalas ut alternativt hållas tillgängligt på konto för lyftning. Det är tillåtet att delegera beslutanderätten i denna fråga till styrelsen. Om ett sådant bemyndigande föreslås, ska detta anges i förslaget. I förekommande fall ska enligt punkten 4 även anges om utdelningen ska betalas i annat än pengar (s.k. sakvärdesutdelning). I så fall ska också anges arten av den egendom som ska delas ut. 4 § Till förslaget om vinstutdelning ska bifogas ett motiverat yttrande från styrelsen om huruvida den föreslagna vinstutdelningen är försvarlig med hänsyn till 9 kap. 3 § andra och tredje styckena. Om tillgångar eller skulder har värderats till verkligt värde enligt 4 kap. 14 a § årsredo- visningslagen (1995:1554), ska det i yttrandet också anges hur stor del av det egna kapitalet som beror på att en sådan värdering har tillämpats. Paragrafen reglerar det yttrande som styrelsen ska foga till förslaget om vinstutdelning. Övervägandena finns i avsnitt 13.3. I yttrandet ska styrelsen redogöra för hur den föreslagna dispositionen förhåller sig till försiktighetsregeln (se 9 kap. 3 § andra stycket). Yttran- det ska vara motiverat. Det räcker alltså inte med att styrelsen uttalar att förslaget är förenligt med denna regel. Också de närmare övervägandena bakom styrelsens bedömning ska redovisas (se närmare kommentaren till 9 kap. 3 § andra stycket). Om föreningen ingår i en koncern, ska mot- svarande bedömning göras även på koncernnivå. Syftet med bestämmelsen är att styrelsen ska ställa den föreslagna utdelningen i relation till dels de krav som verksamhetens art, omfattning och risker ställer på storleken på det egna kapitalet, dels föreningens konsolideringsbehov, likviditet och ställning i övrigt. Hur utförligt och detaljerat yttrandet ska vara får bedömas med hänsyn till omständighe- terna i det enskilda fallet. I en liten eller medelstor förening med enkla ekonomiska förhållanden kan analysen ofta begränsas till en allmän beskrivning av föreningens ekonomiska situation och en redogörelse för centrala nyckeltal, varvid relationen mellan eget och främmande kapital (soliditet) ofta är av sär- skild betydelse. Den konstaterade soliditeten bör ställas i relation till för- hållandena inom den bransch där föreningen verkar. Yttrandet bör också ge läsaren besked om huruvida föreningen kan antas komma att fullgöra sina förpliktelser samt hur den föreslagna värde- överföringen påverkar föreningens förmåga att göra eventuellt nöd- vändiga investeringar. Om redovisade nyckeltal är betryggande och det inte finns några särskilda förhållanden som ger anledning till oro, kan yttrandet vara relativt kortfattat. Förekommer det å andra sidan omstän- digheter som ger anledning till tveksamhet om föreningens vinstutdel- ningsutrymme, bör styrelsen, om den anser att det ändå finns utrymme för värdeöverföringar, noggrant redovisa skälen för detta. Frågan om förekomsten av orealiserade vinster (se kommentaren till 9 kap. 3 § andra stycket) är av särskild betydelse i detta sammanhang och det ligger i sakens natur att särskild försiktighet bör iakttas när det gäller utdelning av sådana. I andra meningen föreskrivs därför att styrelsen, i de fall balansräkningen innefattar orealiserade vinster, ska ange hur stor del av det egna kapitalet som beror på att tillgångar och skulder har upptagits till marknadsvärdet på balansdagen. Bestämmelsen har dock – på mot- svarande sätt som i 18 kap. 4 § aktiebolagslagen (2005:551) – begränsats till de fall då tillgångar eller skulder har värderats med tillämpning av 4 kap. 14 a § årsredovisningslagen, som reglerar värdering av finansiella instrument. Styrelsen ska i så fall redovisa hur mycket större eller mindre det egna kapitalet hade varit om de poster som har värderats enligt denna paragraf i stället hade värderats med utgångspunkt i anskaffningsvärdet (jfr 4 kap. 3–5 §§ årsredovisningslagen) eller, såvitt gäller omsättnings- tillgångar, enligt lägsta värdets princip (jfr 4 kap. 9 § årsredovisnings- lagen). 5 § Om årsredovisningen inte ska behandlas på den föreningsstämma som ska pröva förslaget om vinstutdelning, ska det i förslaget anges hur stor del av det disponibla beloppet enligt 9 kap. 3 § första stycket som finns kvar efter det senast fattade beslutet om värdeöverföring. Paragrafen innehåller, tillsammans med 6 §, bestämmelser om det sär- skilda beslutsunderlag som ska tillhandahållas när en fråga om vinstut- delning ska prövas på annan föreningsstämma än årsstämman. Paragra- fen utformas efter mönster av 18 kap. 5 § aktiebolagslagen (2005:551). Övervägandena finns i avsnitt 13.3. Vid en extra stämma kan endast beslutas om s.k. efterutdelning, dvs. utdelning av vad som återstår av det belopp som redovisades som fritt eget kapital i den senast fastställda balansräkningen. Även i dessa fall ska förslaget till beslut innehålla de uppgifter som anges i 4 §. Av förslaget ska, enligt förevarande paragraf, dessutom framgå hur mycket av det i den senast fastställda balansräkningen konstaterade fria egna kapitalet som fortfarande står till föreningsstämmans förfogande. 6 § I de fall som avses i 5 § ska följande handlingar bifogas förslaget: 1.en kopia av den årsredovisning som innehåller de senast fastställda balans- och resultaträkningarna, 2.en kopia av revisionsberättelsen årsredovisningen avser, 3.en redogörelse, undertecknad av styrelsen, för händelser av väsent- lig betydelse för föreningens ställning som har inträffat efter det att års- redovisningen lämnades med uppgift om värdeöverföringar som har beslutats och om förändringar i föreningens bundna egna kapital som har skett efter balansdagen, och 4.ett yttrande över den redogörelse som avses i 3, undertecknat av föreningens revisor, med uttalande om huruvida föreningsstämman bör besluta i enlighet med förslaget. Paragrafen reglerar vilka handlingar som ska ligga till grund för ett beslut om vinstutdelning som inte fattas på den stämma som ska ta ställning till balans- och resultaträkningarna. Paragrafen utformas efter mönster av 18 kap. 6 § aktiebolagslagen (2005:551). Övervägandena finns i avsnitt 13.3. Genom bestämmelsen säkerställs att medlemmarna har ett lika fullgott och aktuellt underlag för sitt beslut som om frågan hade prövats på en årsstämma. Sålunda ska den årsredovisning som lades fram vid den senaste årsstämman finnas tillgänglig (punkten 1). Till förslaget ska även bifogas revisionsberättelsen för det räkenskapsår som den bifogade års- redovisningen avser (punkten 2). Vidare ska styrelsen upprätta en redogörelse för händelser av väsentlig betydelse för föreningens ställning, vilka har inträffat efter det att års- redovisningen lämnades (punkten 3). I redogörelsen ska styrelsen särskilt uppmärksamma värdeöverföringar som har beslutats vid eller efter den senaste årsstämman. Styrelsen ska också lämna uppgift om förändringar i föreningens bundna egna kapital som har skett efter balansdagen. Det kan t.ex. vara fråga om förändringar som beror på att medlemsinsatser inbetalats eller återbetalats eller beslut om att medel ska föras över till reservfond. Om det har förekommit betydande förluster i föreningens verksamhet sedan den senaste årsstämman, bör även detta uppmärk- sammas. Visserligen påverkar sådana förluster inte den beräkning av utrymmet för värdeöverföring som ska göras enligt 9 kap. 3 § första styc- ket. En negativ resultatutveckling kan dock vara av betydelse vid tillämp- ningen av försiktighetsregeln (se 9 kap. 3 § andra stycket). Slutligen föreskrivs i paragrafen att revisorn ska granska styrelsens redogörelse och avge ett yttrande över den (punkten 4). I ett sådant yttrande ska revisorn uttala sig om huruvida han eller hon anser att styrelsens redogörelse är rättvisande. Yttrandet ska innehålla ett uttalande om huruvida föreningsstämman bör besluta i enlighet med förslaget. Revisorn bör alltså uttala sig om förslaget på samma sätt som han eller hon inför årsstämman uttalar sig om ett i förvaltningsberättelsen lämnat förslag till vinstdisposition. 7 § Styrelsen ska hålla förslaget om vinstutdelning, tillsammans med ett sådant yttrande som avses i 4 §, tillgängligt hos föreningen för röst- berättigade, medlemmar och innehavare av förlagsandelar närmast före den föreningsstämma där frågan om vinst- utdelning ska prövas. I förekommande fall ska även de handlingar som avses i 6 § hållas tillgängliga tillsammans med förslaget. Kopior av handlingarna ska genast och utan kostnad för mottagaren skickas med post till de röstberättigade, medlemmar och innehavare av förlagsandelar som begär det och uppger sin adress. I 1 kap. 8 § anges när handlingar får skickas med elektroniska hjälpmedel. Handlingarna ska läggas fram på föreningsstämman. Paragrafen innehåller bestämmelser om tillhandahållande av bl.a. förslag till beslut om vinstutdelning. Övervägandena finns i avsnitt 13.3. Enligt första stycket ska styrelsen hålla beslutsförslaget och övrigt un- derlag tillgängliga för de röstberättigade, medlemmarna och innehavarna av förlagsandelar före stämman. En likartad bestämmelse finns i 18 kap. 7 § aktiebolagslagen (2005:551). Andra och tredje styckena är likalydande med de bestämmelser om till- handahållande av vissa redovisningshandlingar inför en föreningsstämma som finns i 7 kap. 22 § andra och tredje styckena. För en kommentar, se författningskommentaren till de bestämmelserna. Paragrafen utformas i enlighet med vad som framgår av Lagrådets yttrande. 8 § Kallelsen till den föreningsstämma som ska pröva förslaget om vinstutdelning ska ange förslagets huvudsakliga innehåll. Paragrafen klargör att kallelsen till en stämma som ska pröva en fråga om vinstutdelning alltid ska ange förslagets huvudsakliga innehåll. En mot- svarande bestämmelse finns i 18 kap. 8 § aktiebolagslagen (2005:551). Övervägandena finns i avsnitt 13.3. 9 § Beslutet om vinstutdelning ska innehålla de uppgifter som framgår av 3 §. Paragrafen reglerar innehållet i ett beslut om vinstutdelning. En mot- svarande bestämmelse finns i 18 kap. 9 § aktiebolagslagen (2005:551). Övervägandena finns i avsnitt 13.3. Av hänvisningen till 3 § följer att beslutet om vinstutdelning ska ange dels vilka som är berättigade till utdelning, dels hur utdelningen ska be- räknas, dels förfallodagen för utdelningen. Ska styrelsen ha möjlighet att precisera förfallodagen, ska också detta framgå av beslutet. Om styrelsen ska ha rätt att besluta om förfallodag, ska beslutet innehålla ett bemyn- digande för styrelsen om detta. Och om utdelningen ska ske i annan egendom än pengar, måste också detta framgå av beslutet och den aktu- ella egendomen anges till sin art. 10 § Med gottgörelse avses i denna lag efterlikvider, återbäringar eller liknande som lämnas till föreningens medlemmar eller till någon annan och som grundas på verksamhetens resultat utan att ha räknats in i det redovisade årsresultatet. Paragrafen anger vad som avses med gottgörelse och till vem gottgörelse får lämnas. Den motsvarar hittillsvarande 10 kap. 1 § första stycket och andra stycket första punkten samt 10 kap. 4 § första stycket med den skillnaden att uttrycket ”verksamhetens resultat” används i stället för ”rörelsens resultat”. Någon ändring i sak är inte avsedd. Med gottgörelse avses efterlikvider, återbäringar eller liknande utbetal- ningar som grundas på verksamhetens resultat utan att ha räknats in i det Gottgörelser redovisas som en skuld i före- Prop. 2015/16:4 ningens balansräkning. På så sätt kommer beloppet inte att räknas in i det Om ett överskott i stället redovisas i föreningens resultat och därmed kommer att påverka posten Årets vinst i balansräk- ningen, kan det inte längre överföras till medlemmarna i form av gott- görelse. Utbetalningar i form av gottgörelse har karaktären av en prisjustering i efterhand och beräknas i förhållande till den omfattning i vilken någon har deltagit i föreningens verksamhet. Det utgår därför i form av pris- tillägg (efterlikvid), återbäring på gjorda köp eller motsvarande. 11 § Beslut om gottgörelse fattas av föreningsstämman eller, efter stäm- mans bemyndigande, av styrelsen. I stadgarna får det bestämmas att sty- relsen får besluta om gottgörelse även utan stämmans bemyndigande. Stämman får besluta om gottgörelse med större belopp än vad styrel- sen har föreslagit eller godkänt endast om det finns en sådan skyldighet Paragrafen reglerar ordningen för beslut om gottgörelse. motsvarar delvis hittillsvarande 10 kap. 5 §. Övervägandena finns i av- Rätten att besluta om gottgörelse ligger inom föreningsstämmans kom- petensområde, se första stycket. Stämman kan dock bemyndiga styrelsen att besluta om gottgörelse. Därmed blir det i praktiken möjligt att besluta om gottgörelse under löpande räkenskapsår utan att kalla till extra Några särskilda formkrav för ett beslut om ett sådant bemyndig- ande anges inte i lagen. Stämman kan när som helst återta bemyndigan- En nyhet är att det i stadgarna får bestämmas att styrelsen även utan särskilt bemyndigande får besluta om gottgörelse. Såsom framgår av 10 § avses med gottgörelse endast vad som tillgodo- förs medlemmarna på grund av verksamhetens resultat. om gottgörelse omfattar därför inte andra slag av transaktioner, t.ex. nor- mala affärsmässiga betalningar eller rabatter som utgår i omedelbar an- slutning till samhandeln med medlemmarna och andra. ningen kan därför besluta om sådana transaktioner – som faller utanför värdeöverföringsbegreppet (se 9 kap. 1 § första stycket punkten 4) – utan att det krävs något särskilt bemyndigande från stämman. Andra stycket saknar motsvarighet i föreningslagens hittillsvarande Bestämmelsen innebär att styrelsen kan lägga in sitt veto mot ett stämmobeslut om gottgörelse. Beslutet kan alltså inte lagligen verkställas om styrelsen motsätter sig det. Styrelsen har motsvarande vetorätt i fråga om stämmans beslut om vinstutdelning, se 1 § andra stycket. 12 § Om föreningsstämman ska pröva en fråga om gottgörelse, ska sty- relsen upprätta ett förslag till beslut. Vid upprättandet av förslaget ska 3, 4 och 6 §§ tillämpas. Förslaget ska tillhandahållas de röstberättigade och medlemmarna på de sätt som anges i 7 §. I fråga om kallelse till den stämma som ska pröva förslaget gäller 8 §. Stämmans beslut ska ha det innehåll som anges i 9 §. Paragrafen reglerar förfarandet i de fall när föreningsstämman själv fattar beslut om gottgörelse. Övervägandena finns i avsnitt 13.3. Det har ansetts att förfarandet bör vara i allt väsentligt detsamma när stämman beslutar om gottgörelse som när stämman beslutar om vinstut- delning. I praktiken fattar stämman beslut om gottgörelse bara i undan- tagsfall. Normalt sköts detta av styrelsen. Den situationen behandlas i 13 §. Paragrafen hänvisar inte till 5 §, eftersom beloppsspärren inte är tillämplig på gottgörelse, se 9 kap. 3 § sista stycket. Paragrafen utformas i enlighet med vad som framgår av Lagrådets yttrande. 13 § Om styrelsen beslutar om gottgörelse, ska den upprätta ett sådant motiverat yttrande som anges i 4 §. Paragrafen är ny. Den innehåller en bestämmelse om att styrelsen inför ett beslut om gottgörelse ska upprätta ett sådant yttrande som avses i 4 §.