prop · H3031d18 · 2015-09-21 00:00:00 — Det övergripande syftet med är att svara mot arbetsmarknadens behov av kva- lificerad arbetskraft med eftergymnasial yrkes- utbildning. Därför fokuserar bedömningen av måluppfyllelsen på följande indikatorer. –Andelen examinerade i som har ett arbete året efter avslutad utbildning. –Andelen examinerade i som har ett arbete inom utbildningsområ- All individbaserad statistik redovisas uppdelat på kön om dessa uppgifter är tillgängliga. Utbildningarna inom ska svara mot behoven av kvalificerad arbetskraft med eftergymnasial yrkesutbildning i arbetslivet eller medverka till att utveckla eller bevara kvalificerat yrkeskunnande inom smala yrkesområden som är betydelsefulla för individen och samhället. I syfte att öka kunskapen om utbildningsfor- men och säkerställa hög kvalitet i de utbildningar som ska ingå i har Myndigheten för genomfört ett antal akti- viteter. Myndigheten har bl.a. gjort en mål- gruppsundersökning riktad till företagsrepre- sentanter. Resultatet av den visar att det faktum att myndigheten ska besluta om att en utbild- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ning ska få ingå i , utöva tillsyn och följa upp resultat fungerar som en garanti för utbildningarnas kvalitet. Myndigheten har också initierat träffar med arbetslivsrepresen- tanterna i utbildningarnas ledningsgrupper i syfte att skapa en plattform för dialog. Desutom har expertgrupper med företrädare för arbets- livet bistått myndigheten vid bedömning av ansökningar ansökningsomgång. Vi- dare har myndigheten samverkat med olika branschorganisationer i framtagande av inform- ation och ställningstagande som ska vara vägle- dande för utbildningsanordnarna när de ansöker om att en utbildning ska få ingå i yrkeshögsko- lan. Yrkeshögskoleutbildningar finns i samtliga län, och fanns merparten av de pågående utbildningarna i storstadslänen. och hade flest pågående utbildningar per 10 000 invånare i åldern 20–. Störst antal startade och pågående utbild- ningar 2014 fanns inom området Ekonomi, administration och försäljning, följt av Teknik och tillverkning. Tillsammans stod dessa områ- den för av samtliga utbildnings- starter. De områden som har ökat mest räknat i antal startade utbildningar jämfört med är Samhällsbyggnad och byggteknik följt av Data/it. Det beror på att myndigheten priorite- rat dessa utbildningsområden eftersom det be- dömts finnas en ökad efterfrågan på arbetsmark- naden av de kompetenser dessa utbildningar leder till. Ansökningsomgången 2014 innebar ett nytt rekord i antalet inkomna ansökningar. Totalt inkom 1 337 ansökningar, varav 39 avsåg utbild- ningar som tidigare bedrivits med stöd enligt förordningen (2000:521) om statligt stöd till kompletterande utbildningar. Av samtliga an- sökta utbildningar beviljade myndigheten statligt stöd till 358 utbildningar. Jämfört med ansök- ningsomgången ökade antalet ansökningar . Tabell 6.1 Utbildningsansökningar till 2011–2014 Källa: Myndigheten för . Söktryck redovisas uti- från antalet unika personer som sökt till yrkes- högskolans utbildningar. har redovis- ning av söktryck baserats på antalet inskickade ansökningar. Eftersom en person kan söka till flera utbildningar är ansökningstrycket inte samma sak som ansökningar från unika individer. Enligt preliminära uppgifter från Myndigheten för var söktrycket till 2,5 sökande per plats medan ansökningstrycket (antalet ansökningar per plats) var 4,7, vilket är en ökning jämfört med då ansökningstrycket var 3,7 per plats. Totalt antogs 18 100 studerande, varav 9 400 kvinnor och 8 700 män, i 2014. Detta är drygt 1 200 fler än 2013. Andelen antagna i åldersgruppen och yngre har minskat från till mellan 2011 – 2014. För kvinnor har denna andel mins- kat från till och för män från till . Andelen antagna i åldern från har ökat från 7 pro- cent 2014. Sammantaget medför detta att medelåldern för antagna ökat med . Medelåldern för antagna 2014 var , för kvinnor och för män . Den högre medelåldern för kvinnor jämfört med män förklaras till viss del av den mycket skeva köns- fördelningen och höga medelåldern inom ut- bildningsområdet Hälso- och sjukvård samt socialt arbete. Medelåldern för de studerande inom detta område var 2014. Medelåldern för inrikes födda antagna till var och för utrikes födda . Andelen utrikes födda av de antagna 2014 var , vilket är en ökning med en procen- tenhet jämfört med . män () var något högre än andelen utrikes födda kvinnor (). Av de antagna hade hälften genomgått ett yr- kesförberedande program eller motsvarande i gymnasieskolan (uppgift om gymnasieutbild- ning saknas dock för av de antagna). Andelen antagna med en eftergymnasial utbild- ning var totalt . För inrikes födda var motsvarande andel och för utrikes födda . Jämfört med 2011 har andelen, för både inrikes och utrikes födda, ökat . Det är stora skillnader i utbildningsnivå mel- lan utrikes födda kvinnor och män. För utrikes födda kvinnor var andelen som hade en efter- gymnasial utbildning och för utrikes födda män var motsvarande andel . Merparten av de antagna gick en utbildning som var lång. Andelen har dock minskat från 2014. Totalt studerade drygt 44 700 elever inom yr- keshögskolan , vilket är en ökning med 2 300 studerande jämfört med . Totalt sett var könsfördelningen jämn 2014 kvinnor och män, vilket är ungefär samma fördelning som föregå- ende år. Inom de sex största utbildningsom- rådena var dock könsfördelningen ojämn. Kvin- nor deltog främst i utbildningar inom Ekonomi, administration och försäljning medan män främst deltog i utbildningar inom Teknik och tillverkning. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 6.1 Studerande i Ekonomi, adm. Hälso- och sjukvård samt socialt arbete Hotell, restaurang och turism Kultur, media och design Lantbruk, djurvård trädgård, skog, fiske Källa: Myndigheten för . avslutade totalt 11 400 studerande utbildning (kvalificerad yrkesutbildning) en examen, varav examinerade ökat med 900 personer, motsva- rande . Myndigheten för yrkeshögs- kolan redovisar uppgifter om examensgrad, dvs. andelen examinerade av antalet antagna stu- derande. Antalet examinerade var 2013 störst inom utbildningsområdet Ekonomi, admi- nistration och försäljning med 3 300, följt av Teknik och tillverkning med 1 800 examinerade. Examensgraden var 2013, vilket var en ökning jämfört och byggteknik samt Transporttjänster var examensgraden högre för män än för kvinnor. De tre områden som hade högst examensgrad var Pedagogik och undervisning (), Friskvård och kroppsvård, () samt Kultur, media och design (). De tre områden som hade lägst examensgrad var Data/it (), Lantbruk, djurvård, träd- gård, skog och fiske () samt Teknik och tillverkning (). Enligt preliminära skattningar förväntas examensgraden vara mellan 2014. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Indikator: andelen examinerade i som har ett arbete året efter avslutad utbildning Av de examinerade 2013 hade , när- mare nio av tio, arbete som sin huvudsakliga sysselsättning året efter avslutad utbildning. Det är samma nivå som föregående år. var arbetssökande eller deltog i arbetsmarknads- politiska program, medan studerade och hade annan sysselsättning. Nivåerna har i stort sett varit desamma . Det är ingen skillnad mellan mäns och kvinnors sysselsättning året efter avslutad ut- bildning men de arbetar inom olika områden. Däremot är andelen examinerade som hade ett arbete mindre i den yngsta åldersgruppen, , jämfört med övriga grupper. Likaså var andelen mindre bland utrikes födda. Av de examinerade som var utrikes födda angav att de hade ett arbete, vilket är en ökning jämfört med . Diagram 6.2 Andel examinerade från 2013 som hade ett arbete året efter avslutad utbildning Hälso- och sjukvård samt socialt… Ekonomi, administration och… Hotell, restaurang och turism Kultur, media och design Lantbruk, djurvård, trädgård, skog… 0 20 40 60 80 100 Källa: Myndigheten för . En jämförelse mellan de olika utbildningsområ- dena visar att examinerade från utbildningar inom Pedagogik och undervisning, Hälso- och sjukvård samt socialt arbete, Transporttjänster samt Ekonomi, administration och försäljning i högre grad hade ett arbete 2014 jämfört med totalen för samtliga utbildningsområden. Inom Teknik och tillverkning samt Data/it var det däremot en mindre andel som hade ett arbete jämfört med den totala andelen för samtliga utbildningsområden. Det är i stort sett en lika stor andel kvinnor som män som fått arbete efter avslutad utbild- ning. Däremot finns två utbildningsområden där det finns skillnader. och byggteknik samt Transporttjänster där män i högre grad än kvinnor får ett arbete. Av de som examinerades 2013 hade ett arbete innan de påbörjade utbildningen. Kvinnorna hade i högre grad ett arbete () innan de påbörjade utbildningen jämfört med män (). I den yngsta åldersgruppen (och yngre) och för utrikes födda var det en mindre andel som hade arbete innan de påbör- jade utbildningen, . Andelen som hade arbete före utbildningen har ökat , från till . Denna ökning har skett bland männen, för kvinnorna är andelen oförändrad. Indikator: andelen examinerade i som har ett arbete inom utbildningsområdet Av de examinerade 2013 som året därefter hade ett arbete angav att de hade ett arbete som helt eller till största delen överensstämmer med utbildningen. Detta är en minskning med jämfört med de som exami- nerades 2011 och 2012, men fler jämfört med Diagram 6.3 Andel examinerade från som året efter avslutad utbildning (2013 och 2014) angav hur arbetet överenstämde med utbildningen helt eller till största delen till viss del med Källa: Myndigheten för De som svarade att arbetet överenstämde till viss del har ökat från . angav att arbetet inte stämmer överens med utbildningen och den andelen har varit relativt stabil sedan mätning- arna påbörjades . Enligt Myndigheten för uppgav de svarande som inte hade arbete som stämde överens med utbild- ningen att den huvudsakliga orsaken var att det är svårt att få ett arbete, att de saknar den er- farenhet som krävs och att det är svårt att få ett arbete där de bor. Män svarade i högre grad än kvinnor att de saknar den erfarenhet som krävs för att få ett arbete. Examinerade från områdena Pedagogik och undervisning (), Transporttjänster (67) procent) och Hälso- och sjukvård samt socialt arbete () angav en hög grad av överenstämmelse när det gäller arbete inom utbildningsområdet, medan utbildningar inom Hotell, restaurang och turism () samt Teknik och tillverkning () i lägre grad ledde till arbete inom utbildningsområdet. Resultat från IFAU:s kartläggning av studerande i vid politisk utvärdering (IFAU) har på regeringens uppdrag genomfört en registerbaserad kartlägg- ning av studerande vid som presenterades i rapporten – vilka söker, vem tar examen och hur går det sedan? (2015:12). Rapporten följer studerande som antogs till kvalificerade yrkesutbildningar och yrkeshögskoleutbildningar med avslut . Studien visar att sysselsättningsgraden ökar efter utbildningen, med vissa variationer bero- ende på ämnesområde. Av de examinerade är sysselsättningsgraden 60–innan ut- bildningen och 80–efter utbild- ningen. Året efter avslutad utbildning var i ge- nomsnitt sysselsatta. De som har examen från ökade även sin medianinkomst, från i genom- snitt strax till ca . Detta beror enligt rapporten på en kombination av högre lön, hel- tidsarbete i större utsträckning och att fler arbe- tar under en större del av året efter utbildningen. av de examinerade hade enligt rapporten gått vidare till en ny arbetsgivare efter utbildningen. Vidare jämförs i rapporten studerande i kvali- ficerade yrkeshögskoleutbildningar med ett matchat urval av högskolestudenter. De stu- derande i kvalificerade yrkesutbildningar står sig väl i jämförelse. Sysselsättningsgraden ökade inledningsvis snabbare för de studerande i kvali- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ficerade yrkesutbildningar, men var lika hög i båda grupperna. I slutet av uppföljnings- perioden hade dock högskolestudenter högre årsinkomster, vilket är i linje med vad man kan förvänta sig då de i genomsnitt har gått längre utbildningar. Myndigheten för genomförde tillsyn över 359 utbildningar . Av dessa utbildningar fick 179 kritik. Enligt myndigheten åtgärdar utbildningsanordnarna i de flesta fall de påtalade bristerna under den pågående tillsynen. I de fall tillsynen ledde till kritik var de vanligaste kritikområdena ledningsgruppens uppdrag (81 utbildningar), kursplaner (71 utbildningar), behörighet och urval (36) samt otillåtna avgifter (23 utbildningar). En tydlig trend är enligt myn- digheten att av de utbildningar som varit föremål för tillsyn har andelen som fått kritik ökat. För- ändringen kan främst förklaras av att myndig- heten utvecklat ett urvalsförfarande i tillsynen. Ett något mindre antal utbildningar har tagits ut för tillsyn där urvalet grundats på en behovsana- lys. Det innebär att utbildningar som är nya i eller ges på en ny ort har priori- terats. Tillsynen genomförs också i ökad ut- sträckning genom platsbesök, vilket innebär att sannolikheten för att upptäcka brister också ökar. avslutades 47 anmälningsärenden, 29 ärenden resulterade i kritik (). De vanligaste kritikområdena var betyg, organi- sation/daglig ledning och lärande i arbete (). som mängden anmälningsärenden nästan har halverats jämfört med har anta- let förfrågningar till myndigheten, som inte lett till ett anmälningsärende, mer än fördubblats. Frågorna handlar i stor utsträckning om om- råden som även är föremål för anmälningar, dvs. , betyg och betygssättning samt examinat- ion. har Myndigheten för yrkeshög- skolan fattat beslut i 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Av dessa ären- den har 18 lett till beslut med rekommendation. har myndigheten även fattat 16 uppföljningsbeslut. I samtliga fall ansågs utbildningsanordnarens åtgärder ha bidragit positivt till utbildningens utveckling. Den kvalitetsgranskning som genomfördes var tematisk och fokuserade på . Granskningen genomförs på utvalda utbild- ningar utifrån fastställda kvalitetskriterier. Den vanligaste rekommendationen handlar om att kursplanens betygskriterier inte är relaterade till kursmålen för . Andra rekommendationer handlar om att utbildningsanordnaren inte sä- kerställt att är lämplig, vilket inne- bär att den studerandes förutsättningar att nå kursmålen kan äventyras eller att anordnarna inte har rutiner för att verifiera handledarnas kompetens. Underlag för kvalitetsgranskning är bl.a. en- käter som riktas till anordnare, ledningsgrupper för utbildningen och studerande. Enkätunder- sökningarna visar bl.a. att av de stu- derande som svarade, anser att förbereder för arbetslivet. Av handledarna som har tillfrå- gats, anser hälften att de kunskaper och färdig- heter som de studerande har med sig från ut- bildningens skolförlagda delar stämmer med arbetslivets. Vidare anser av arbets- livsrepresentanterna i ledningsgrupperna att stämmer överens med arbetslivets förväntningar. Myndigheten för utbetalade totalt 2014 i statlig finansiering till utbildningar inom yrkeshögsko- lan och kvarvarande kvalificerade yrkesutbild- ningar (angående kompletterande utbildningar, se nedan). Av dessa medel betalade myndigheten ut för pedagogiska hjälp- medel till studerande med funktionsnedsättning. Det ska jämföras med 2013 då 9,2 miljoner kro- nor betalades ut för detta ändamål. 25 300 årsplatser, vilket är en 1 000 årsplatser jämfört med (en årsplats omfattar på heltid). av det totala bidraget lämnades för utbildningar som var 2–2,långa. Genom- snittskostnaden för en utbildningsplats i yrkes- högskolan 2014 var , vilket är en ökning med jämfört med (lö- pande priser). Genomsnittskostnaden avser utbetalda statliga medel i förhållande till antalet årsplatser. Uppdragsutbildning kan genomföras inom yr- keshögskolan enligt lagen (2009:128) om yrkes- högskolan. Uppdragsutbildningen kan bl.a. fun- gera som personalutbildning eller ingå i rehabi- literingen av en enskild och ska baseras på en yrkeshögskoleutbildning. påbörjade 262 personer, 40 män och 222 kvinnor, uppdragsutbildning inom yrkes- högskolan, jämfört med 454 personer 2013 och 205 personer 2012. Det var främst inom området Hälso- och sjukvård samt socialt arbete som uppdragsutbildning genomfördes i vilken 5 män och 140 kvinnor deltog. Övriga områden där uppdragsutbildning genomfördes var Samhälls- byggnad och byggteknik, Ekonomi, administ- ration och försäljning, Teknik och tillverkning, Pedagogik och undervisning samt Transport- tjänster. Förordningen (2000:521) om statligt stöd till kompletterande utbildningar upphörde att gälla . Den upphävda förord- ningen gäller fortfarande för de utbildningar som beviljats stöd enligt förordningen, dock endast för den tid som beslutet om stöd gäller. Utbild- ningarna finns inom skiftande områden och täcker utbildningsbehov utanför det reguljära utbildningssystemet, exempelvis inom områdena Konst; , teater, musik; Hudvård, hårvård, hälsa, friskvård, miljö; Hantverk och Flyg. Ut- bildningarna har en enskild huvudman, dvs. de anordnas inte av stat, kommun eller landsting. Utbildningarna är oftast avgiftsbelagda för de studerande. Staten ger olika typer av stöd bero- ende på hur utbildningarnas nationella värde har bedömts. Myndigheten för ansvarar bl.a. för fördelning av statsbidrag för och tillsynen över utbildningarna. Majoriteten av utbildningarna kommer att avslutas . Den upphävda förordningen har ersatts av förord- ningen (2013:871) om stöd för konst- och kulturutbildningar och vissa andra utbildningar. Beslut om stöd enligt den nya förordningen fattas . Antalet deltagare som deltog i kompletterande utbildningar var 9 570. Det är en minskning med ca 670 deltagare jämfört med , då ca 10 200 personer deltog. Andelen kvinnliga elever var och andelen manliga . Kvinnor i åldersgruppen 20–var den största elevgruppen. Flest elever fanns inom Hudvård, hårvård, hälsa, friskvård, miljö med knappt 2 000 elever (kvinnor och män), följt av Hantverk med knappt 2 000 elever (kvinnor och män) och Konst med drygt 1 600 elever (kvin- nor och män). Majoriteten av ele- verna återfanns i åldersgruppen . Av eleverna i åldersgruppen eller äldre fanns flest inom Hantverk. bedrevs 245 olika kompletterande utbildningar, vilket är en minskning med 22 utbildningar jämfört med föregående år. statligt stöd i form av samtliga tre stödformer, dvs. tillsyn, studiestöd och statsbi- drag. Flest utbildningar genomfördes inom kate- gorin Hantverk följd av Hudvård, hårvård, hälsa och – friskvård samt Konst och dans och Teater och musik. Totalt deltog 5 150 personer i kompletterande utbildningar som avslutades . Av dessa var det 4 810 som fullföljde utbildningen, vilket motsvarar av de studerande. Av dem som fullföljde utbildningen var 3 500 kvinnor och 1 300 män. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 6.4 Studerande i kompletterande utbildningar som fullföljt utbildningen fördelat på utbildnings- kategori. Hudvård, hårvård, hälsa, friskvård Ekonomi, kommunikation, media , teater, musik 0 1000 2000 3000 4000 5000 6000 Källa: Myndigheten för . Statens finansiering av de kompletterande ut- bildningarna uppgick till , vilket är en minskning med ca jämfört med . Utöver detta tillkommer kostnader för studie- stöd. Utbildningarna omfattade totalt 2 166 årselevplatser. Regeringens strategi för att genomföra de jäm- ställdhetspolitiska målen är jämställdhets- in- tegrering, dvs. att jämställdhetsperspektiv integreras i alla politikområden och i alla led av beslutsfattande, planering och utförande av verk- samheter. Myndigheten för ingår numera i utvecklingsprogrammet för jäm- ställdhetsintegrering i staten (), vilket inne- bär att de fått i uppdrag att redovisa en plan för jämställdhetsintegrering som ska genomföras –2018. Planen ska redovisas till . I syfte att förbättra tillgängligheten till yrkes- högskoleutbildning för kvinnor och män med funktionsnedsättning bedriver Myndigheten för ett pilotprojekt på uppdrag av 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 I projektet ingår fem utbildningar som alla beviljats två startomgångar. Utbildning- arna kommer att vara avslutade . I den första omgången utbildningar hade 16 pro- cent av de antagna en funktionsnedsättning och i den andra omgången . Enligt myndig- hetens redovisning har studerande som ingår i projektet framfört att utbildningarna är avgö- rande för att de ska våga söka sig till en efter- gymnasial yrkesutbildning. Myndigheten har beslutat att bevilja statsbidrag för fler utbild- ningar än de tidigare fem och ska genomföras i enlighet med projektets specifika ramar. Ytterli- gare åtta utbildningar beviljades och även i ansökningsomgången 2015 kommer möjligheten att ansöka om utbildningar med utökat stöd att finnas. Myndigheten är en av de strategiska myndig- heterna i arbetet med den nationella funktions- hinderspolitiken. Inom ramen för detta uppdrag ska myndigheten rapportera hur den uppfyller delmålen för funktionshinderspoliti- ken. visas i sin helhet i samband med myndighetens årsredovisning 2016. Myndigheten har tagit fram en validerings- modell för kontakttolkar och ska 75 yrkesverksamma kontakttolkar ges möjlighet att validera sin yrkeskompetens. Myndigheten deltar vidare i referensgrupper kopplade till uppdragen att samordna validering för antagning till yrkeslärarutbildningen på och för utökad ämnesbehörig- het inom ramen för satsningen Lärarlyftet II på . är en gemensam portal för Myndigheten för , Statens skol- verk, Universitets- och högskolerådet och Arbetsförmedlingen. Den används för att sprida information om validering. För valideringsutfö- rare finns möjligheten att registrera resultat av en validering på Mina sidor i portalen. Databasens syfte är dels att individens resultat av validering ska sparas , dels att samla in statistik över genomförda valideringar Nationell referensram för kvalifikationer för livslångt lärande Myndigheten för ska ansvara för att samordna och stödja en nationell struktur för validering. Inom ramen för detta arbete har myndigheten tagit initiativ till att skapa nätverk, där både myndigheter och intresseorganisationer på arbetsmarknads- och utbildningsområdena deltar. I arbetet med att främja validering inom har myndigheten genomfört en enkätundersökning för att få en bild av omfatt- ningen av och efterfrågan på validering. Resul- tatet av enkäten visar att validering förekommer i begränsad omfattning men inom i stort sett alla utbildningsområden. Enligt en delredovisning från myndigheten om breddad rekrytering ur ett mångfaldsper- spektiv (U2015/04129/GV) har ett projekt initi- erats som visar att om hänsyn ska tas till den sökandes reella kompetens vid antagning till är validering det viktigaste verktyget. Ett antal utbildningsanordnare ingår i projektet och ett riktat statsbidrag används för att stimulera dem att utveckla valideringsverk- tyget så att fler sökande med reell kompetens kan komma ifråga för utbild- ningar. Resultatet av projektet kommer att redo- Myndigheten för är en nationell samordningspunkt för den europeiska referens- ramen för kvalifikationer för livslångt lärande (EQF) och är representant i ett nätverk för samordningspunkter som Europeiska kom- missionen leder. Myndigheten har deltagit i ett an- tal konferenser i för att informera om och diskutera förslagen i promemorian En nat- ionell referensram för kvalifikationer för livs- långt lärande som remitterade . Myndigheten har även ansvarat för och administrerat möten i det nor- diska nätverket om referensramar som främst finansieras av . Inom ramen för detta arbete arrangerade myndigheten i samverkan med det nordiska nätverket en nor- disk på . deltog myndigheten även i ett antal internationella aktiviteter, däribland en kon- i i för att beskriva arbetet med den svenska referensramen för kvalifikationer. Myndigheten för ansvarar för fördelning av statsbidrag för kontakttolkutbildning, utbildningar av tolkar för barndomsdöva, vuxendöva, hörselskadade eller personer med dövblindhet samt teckenspråklä- rarutbildning.