prop · H3031d8 · 2015-09-21 00:00:00 — Starka hälsosystem utgör dessutom grunden för arbetet med I detta arbete ingår även att förbättra implementeringen av det internationella hälsoreglementet (2005). ska konsekvent främja ett systemtänkande som stärker kapaciteten på landnivå och lokalt att leverera fungerande hälsoservice. Regeringen ska med oförminskad kraft verka för att är en stark global aktör och förespråkare för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) genom att oförtrutet påtala sambandet mellan SRHR, mänskliga rättigheter och hållbar utveckling. ska aktivt driva SRHR-frågorna inom ramen för internationella förhandlingar med fokus på de särskilt svåra frågorna, stärka arbetet med att främja kvinnor och flickors SRHR inom ramen för humanitära insatser, samt främja stärkt kapacitet på landnivå och lokalt att leverera fungerande hälsoservice. Den multilaterala arkitekturen för att förebygga och bota sjukdomar samt främja hälsa är stadd i snabb förändring. har länge haft en framskjuten plats i det arbetet och kommer fortsatt spela en viktig roll inte minst genom att peka på vikten av förebyggande insatser, riktad utbildning och en rättighetsbaserad ansats i hälsoarbetet. Regeringen avser verka för en tydlig differentiering mellan hur de multilaterala insatserna utformas i de länder som har hög egen kapacitet och stora resurser kontra de stater där samhällsstrukturerna är svaga och konfliktrisken hög. En hållbar miljö är en grundförutsättning för långsiktigt tryggad livsmedels- och energiförsörjning, folkhälsa, och socioekonomisk utveckling. Integrerade ansatser behövs för att hantera dessa sammanhängande problem. Genom att samlat förebygga hälso- och miljöproblem förstärks effekterna. ska lyfta fram samband mellan miljöfrågor och hälsa, såsom effekten av luftföroreningar, samt uppmärksamma framväxande hot mot människors välbefinnande, inklusive antibiotikaresistens och narkotikarelaterade problem, lyfta fram behovet av disaggregerad data och analys, bl.a. med avseende på kön, som stöd för anpassat hälsoarbete där det är motiverat. Utbildning och livslångt lärande utgör en grundpelare för FN:s nya agenda för global hållbar utveckling. Utbildning är en mänsklig rättighet och en för demokrati, jämlikhet, jämställdhet och en socialt, 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 ekonomiskt och miljömässigt hållbar utveckling. Utbildning ger individen förutsättningar att försörja sig och kunskap för att aktivt kunna delta i och påverka samhällets utveckling. Svenskt utvecklingssamarbete ska utgå från en helhetssyn på lärande med fokus på utbildningssystem, inklusive lärarutbildning av hög kvalitet och fortbildning, och främja tillgången till utbildning av god kvalitet på samtliga nivåer från tidiga år och genom hela livscykeln. stöd till en likvärdig och inkluderande utbildning ska inriktas på att säkerställa att barn, ungdomar och vuxna som lever i fattigdom och i andra utsatta situationer, t.ex. barn med funktionsnedsättning, får tillgång till och kan slutföra utbildning av god kvalitet. Särskilt fokus ska läggas på flickors och kvinnors deltagande i utbildning. Utbildning för hållbar utveckling (Education for Sustainable Development) och utbildning för ett aktivt globalt medborgarskap (Global Citizen Education) är värdefulla instrument för ökade kunskaper om hållbar utveckling och mänskliga rättigheter. Informations- och kommunikationsteknologi har en ökande betydelse för lärande, kapacitetsutveckling och demokratisk utveckling. Utbildningens betydelse för länder och människor i konflikt- och postkonflikt, samt i humanitära situationer, ska särskilt uppmärksammas. Det är viktigt att stödja kvinnors rätt till utbildning, genom hela livet, framför allt vad gäller möjligheter till anställning eller eget företagande. Yrkesutbildning har stor betydelse för en växande formell arbetsmarknad och ökad produktivitet. Vidare är insatser för stöd till högre utbildning och uppbyggnad av ländernas egen kapacitet för analys och forskning samt hållbara forskningssystem en viktig del för en långsiktigt hållbar utveckling. stöd ska bygga på samarbetsländernas egna behov och prioriteringar. Stödet till bidrar vidare till att stärka kontakter mellan forskare i och och öka förståelsen för ett i förändring. fortsätter därför det betydande stödet till forskning och utbildning inom ramen för befintligt anslag. Genom stöd till initiativ och organisationer som the Global Partnership for Education (GPE), och får svenska 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 prioriterade frågor genomslag. Bistånd på kulturområdet bidrar till att bygga kulturella relationer och stärka fattiga människors självkänsla. Allt fler utvecklingsländer uppmärksammar behovet av att bygga upp system för social trygghet, som en investering i den långsiktiga välfärden och i stärkt motståndskraft mot fattigdom och utsatthet i synnerhet för grupper och individer som är särskilt utsatta för humanitära katastrofer. Avsikten med regeringens ökade stöd till skatteområdet är bl.a. att stärka resurserna till sociala trygghetssystem. De humanitära behoven i världen är historiskt stora och det humanitära systemet är mycket ansträngt. Merparten av de behövande befinner sig i de kriser som klassificerats som särskilt allvarliga, de s.k. L3-kriserna. gäller detta bl.a. kriserna i , , , och . Det finns ett behov att finna hållbara politiska lösningar på konflikterna och bryta cykliskt återkommande konflikter och oroligheter. De humanitära behoven har mer än fördubblats och givarnas humanitära budgetar är kraftigt ansträngda. Appellerna var finansierade till . Det finns inget som tyder på att den globala humanitära utvecklingen kommer att förbättras . De humanitära finansieringsmekanismerna behöver stärkas och de humanitära principerna behöver bekräftas. ska vara tongivande i det humanitära systemet och aktivt i humanitära krisinsatser. ska också aktivt driva reformer av det humanitära systemet för att bidra till en effektiv humanitär respons i av extremt stora behov. Inte minst viktigt är arbetet med att utveckla de humanitära finansieringsstrukturerna. ska aktivt arbeta med att öka respekten för de humanitära principerna och efterlevnaden av den internationella humanitära rätten. Givet de ökande skyddsbehoven ska fokusera särskilt på skyddsfrågor – inte minst för särskilt utsatta grupper som kvinnor och barn. Kopplingen mellan humanitära insatser och långsiktiga utvecklingsinsatser ska stärkas. humanitära stödet stärks inom den ökade ramen för befintligt anslag. Mycket talar för att risken för naturkatastrofer kommer att öka i takt med de globala klimatförändringarna. Mot bakgrund av detta förblir arbetet med katastrofriskreducering av vikt. i Sendai slogs nya riktlinjer för katastrofriskreducering fast. Dessa riktlinjer är centrala för att stärka samhällens motståndskraft mot naturkatastrofer och bidra till katastrofriskreducering. Enligt forskningsrön innebär varje dollar som används till katastrofriskreducering en besparing på i händelse av en naturkatastrof. stödjer insatser för katastrofriskreducering, främst med utvecklingsfinansiering men även humanitärt. är en av de största givarna till för katastrofriskreducering, UNISDR, samt stöder fonden för naturkatastrofförebyggande, Global Facility for Disaster Reduction and Recovery (GFDRR), som har ett nära samarbete med . Nya och mer komplexa, flerdimensionella risker i omvärlden tydliggör behovet av robusta globala institutioner. Växande klyftor mellan och inom länder ställer också allt högre krav på dessa. En multipolär värld fordrar multilateralt samarbete med moderna former för normbildning, verksamhet och representation. Behovet av samverkan mellan regeringar och regionala organisationer förstärks också i takt med att antalet inflytelserika icke-statliga aktörer ökar. FN utgör navet i det internationella samfundet. Regeringen har en uttalad ambition att stärka och reformera FN. röst och inflytande i FN ska stärkas ytterligare och ska visa globalt ledarskap i utvecklingspolitiken. ska verka för en ändamålsenlig och effektiv roll- och ansvarsfördelning inom det internationella systemet, så att varje organisation tillför mervärde där den gör mest nytta. ska driva på för att världssamfundet ska axla ansvaret för genomförandet av den nya globala agendan för hållbar utveckling vilket kräver både förnyelse, engagemang och resurser. förväntas reformer av FN:s utvecklingssystem vara föremål för diskussion och förhandling. FN behöver moderniseras för att kunna hantera de framtida globala utvecklingsutmaningarna, d.v.s. vara Fit for Purpose. Systemet behöver stärkas och anpassas för att stödja genomförandet av de nya globala målen för hållbar utveckling som ska vägleda det internationella samfundet . ska agera brobyggare i den dialogen och säkra att EU driver en progressiv handlingslinje. ska också ta en fortsatt ledande roll för att höja kvaliteten på finansieringen av FN:s fonder och program genom att driva frågan om strukturerade finansieringsdialoger som en förutsättning för ett moderniserat FN. Regeringen prioriterar också ett strategiskt och aktivt påverkansarbete på den fyraåriga översynen av FN:s operationella aktiviteter (QCPR), till vilken bl.a. UN Fit for Purpose är kopplad, och stärker därför den interna beredning, uppföljningen och utvärderingen av svenskt stöd. ska verka för att FN:s normativa, samordnande och operativa verksamhet samspelar effektivt och slagkraftigt, och söka stärka FN:s normativa arbete inom utvecklingspolitiken. Regeringen kommer att driva aktivt att FN flexibelt och i ett tidigt skede engagerar sig i utvecklingsinsatser i sviktande stater, krissituationer och humanitära situationer. Inom ramen för befintligt anslag är FN prioriterat. Ett brett genomslag för svenska prioriteringar i det multilaterala utvecklingssamarbetet Regeringen arbetar aktivt för att få genomslag för svenska utvecklingspolitiska prioriteringar i , de regionala utvecklingsbankerna och de multilaterala vertikala fonderna. Regeringen stödjer också de reformprocesser som pågår för att göra dessa institutioner effektivare och väl rustade att möta de framtida utvecklingsbehov som både låg- och medelinkomstländer står inför. Regelverken för upphandling behöver moderniseras för att bidra till den globala agendan för hållbar utveckling så att utvecklingsbanker och internationella finansieringsinstitutioner effektivt understödjer väl förberedda infrastruktur- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 investeringar och goda tekniska lösningar som tar hänsyn till långsiktig hållbarhet, livscykelkostnader (LCC) och hållbart företagande. kommer regeringen att ha en högre ambitionsnivå när det gäller ökade investeringar i förnyelsebara energiformer. Tydligare målsättningar och handlingsplaner för att uppnå detta ska eftersträvas. Ett miljö- och klimatperspektiv ska genomsyra samtliga investeringar och stöd. Integreringen av ett jämställdhetsperspektiv i alla insatser måste bli bättre. ska verka för att de policyer som finns på jämställdhetsområdet omsätts i praktiken. Översynen av och utvecklingsbankernas miljömässiga och sociala standarder ska ske på ett sätt som återspeglar de grundläggande mänskliga rättigheterna och stärker rättighetsperspektivet, miljö- och klimathänsyn och som garanterar ett gott genomförande av dessa regler. Parallellt ser regeringen över hur arbete med dessa frågor kan intensifieras. EU som viktig aktör EU och dess medlemsstater står för av världens samlade bistånd. Kommissionen hanterar cirka en femtedel av detta, vilket 2013 motsvarade ca . EU bedriver utvecklingssamarbete i 140 länder. Regeringen kommer att i EU:s utvecklingssamarbete fortsätta verka aktivt för i synnerhet rättighets- och demokratifrågor, jämställdhetsfrågor, miljö- och klimatfrågor, freds- och statsbyggande, civilsamhällets deltagande samt samstämmighetsfrågor med koppling till den nya globala agendan för hållbar utveckling. mervärde i EU-sammanhang består framför allt i en mångårig erfarenhet av att bedriva ett fattigdomsfokuserat och rättighetsbaserat utvecklingssamarbete. Vidare kan bidra med erfarenheter kring att bedriva samstämmighetspolitik i arbetet för en hållbar utveckling. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Regeringen betonar betydelsen som teknologi, och särskilt informations- och kommunikationsteknik (ICT), har för hållbar utveckling. Den ökade tillgången till och användningen av ny teknologi ger helt nya möjligheter för människor som lever i fattigdom att få tillgång till finansiella tjänster och information. Ny teknologi ger länder unika möjligheter att bygga upp befolkningsdatabaser, uppdatera folkbokföring, öka rättssäkerhet, minska korruption, förbättra skatteuppbörd, förbättra hälsa, samt är grundläggande för att kunna följa upp den nya agendan för hållbar utveckling. Regeringen avser utveckla arbetet på detta område för att tillvarata den potential som ökad tillgänglighet, relevans och transparens av data ger. Ny teknologi bidrar till att hitta nya lösningar på utvecklingsutmaningar, inte minst genom de allt fler innovationshubbar som etableras i låg- och medelinkomstländer. Den ökande tillgången till ICT har också möjliggjort innovation på andra områden, inte minst på miljö- och klimatområdet. Tillgång till teknologi utgör en nyckel till inflytande, delaktighet och egenmakt. råder stora skillnader i tillgången till och användningen av ny teknologi mellan kvinnor och män respektive flickor och pojkar. Regeringen betonar därför särskilt vikten av att öka den jämlika tillgången till ett öppet, säkert och fritt internet. Den snabba teknologiska utvecklingen har gjort att många låg- och medelinkomstländer saknar rättssäkra och effektiva institutioner när det gäller ny teknologi (och särskilt gällande Internet). Mänskliga rättigheter respekteras i allt mindre utsträckning på nätet. Regeringen betonar därför vikten av att stödja låg- och medelinkomstländer i framtagandet av lagstiftning och institutioner byggda på rättsstatens principer på detta område. Nya former för samverkan och finansiering för hållbar utveckling För att kunna klara av de viktiga åtagandena från konferensen om utvecklingsfinansiering om att mobilisera resurser för den nya agendan för hållbar utveckling måste biståndet verka tillsammans med andra resursflöden. Nya finansieringsformer och samverkan kan bidra till fattigdomsbekämpning och globalt hållbar utveckling genom att katalysera additionella resurser och stimulera hållbara investeringar. Samverkan med den privata sektorn och tillvaratagandet av näringslivets initiativförmåga, erfarenhet, expertis och resurser kan även bidra till att främja socialt, miljömässigt och ekonomiskt hållbart företagande, inklusive företagens deltagande i arbetet för mänskliga rättigheter, bättre jobb och arbetstagares rättigheter, samt bättre fungerande marknader. Agendan för anständiga arbetsvillkor syftar till att lyfta fram rätten till anständiga arbetsförhållanden i alla länder som en drivkraft för utveckling. Regeringen lyfter även vikten av social dialog och förtroende mellan arbetsmarknadens parter och regeringar för produktivitet, jobbskapande och anständiga arbetsvillkor bl.a. med konceptet Global . Regeringen avser se över de svenska aktörernas uppdrag och inriktning i syfte att öka effektiviteten, samt stärka fokus på de olika instrumentens bidrag till att främja miljö, klimat och hållbara investeringar. Höga hållbarhetskrav på partners och projekt är en förutsättning för samverkan. Regeringen ser också en särskild potential vad gäller miljö- och klimatinvesteringar. Det statliga bolaget är regeringens utvecklingsfinansiär och ett viktigt verktyg för att bidra till fattigdomsminskning genom stöd till hållbar privatsektorutveckling i utvecklingsländer. I likhet med övriga 14 utvecklingsfinansiärer inom EDFI (European Development Finance Institutions), det europeiska nätverket för utvecklingsfinansiärer, bedrivs verksamhet i länder och på marknader med särskilda utmaningar och stort behov av investeringar. primära uppdrag är att bidra till minskad fattigdom genom stöd till hållbart företagande. Bolaget arbetar främst med direktinvesteringar i små och medelstora företag och har sedan starten utvecklat sitt arbete med att stödja framväxten av hållbara företag. sitt fokus på och har av sina investeringar i . I en internationell jämförelse är det en hög andel, motsvarande siffra för ett genomsnitt av övriga 14 europeiska utvecklingsfinansiärerna är . Regeringens bedömning är att bolaget är ett viktigt verktyg för att minska fattigdom genom att skapa sysselsättning i hållbara företag. Regeringen har förtydligat ägaranvisningen vad gäller arbetet med jämställdhet och miljö- och klimatfrågor. Regeringen anser att investeringar inte skall bidra ytterligare till att låsa in utvecklingsländer i fossilberoende utan främja investeringar i hållbara miljö- och klimatlösningar som leder till en omställning till förnybar energi. Mot bakgrund av detta är det regeringens ambition att ge stabila förutsättningar att utveckla verksamheten ytterligare, i synnerhet vad gäller investeringar inom miljö- och klimatområdet, och föreslår därför ett kapitaltillskott om . Regeringen aviserar att den avser att återkomma till i budgetpropositionerna med förslag om ytterligare kapitaltillskott för 2017 respektive 2018 (se avsnitt 2.7). Regeringen ser ett behov av att komplettera verksamheten med teknisk assistans. Sådant stöd möjliggör för att i ökande grad göra investeringar inom miljö- och klimatområdet. möjliggörs ett förstärkt, strategiskt arbete med jämställdhet och miljö- och klimatfrågor inom befintlig portfölj. erbjöd ett bilateralt lån om . Syftet med lånet är att bidra till finansiell och ekonomisk stabilitet i . Lånet kopplas till utbetalningarna av Internationella valutafondens lån till . Delar av lånets ränta avses subventioneras med medel från utgiftsområde 5, Internationell samverkan, samt från utgiftsområde 7, Internationellt bistånd. Den del som avses finansieras av utgiftsområde 7 är i enlighet med /DAC:s definition av bistånd (den s.k. gåvodelen). 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 kostnader avses finansieras från utgiftsområde 5. Ett avtal om lån till förutsätter godkännande. Regeringen avser att återkomma till när ett avtal förhandlats fram med . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 I tabellerna nedan redovisas utfall , budget 2015 samt en indikativ fördelning av anslaget 1:1 Biståndsverksamhet per anslagspost 2016. Tabell 2.14 Anslaget 1:1 Biståndsverksamhet, Utvecklingssamarbete genom Stöd genom svenska organisationer i det civila samhället Regional och bilaterala strategier för Regionala och bilaterala strategier för Regional och bilaterala strategier för och Reformsamarbete i , och Särskilda insatser för mänskliga rättigheter och Globala insatser för miljö- och klimatmässigt hållbar utveckling Globala insatser för socialt hållbar utveckling Globala insatser för ekonomiskt hållbar utveckling Globala insatser för mänsklig säkerhet 1Inklusive vår- och höständringsbudgetar 2015. 2Inklusive särskild satsning som syftar till att informera och engagera en bredd av aktörer i det svenska samhället i genomförandet av den nya utvecklingsagendan post 2015. 3Bidraget till OHCHR, United Nations High Commissioner for Human Rights flyttas och ingår i anslagsposten Multilaterala och internationella organisationer och fonder. Utgifterna för valobservatörsverksamheten överförs till . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 2.15 Anslaget 1:1 Biståndsverksamhet Multilaterala utvecklingsbanker, fonder och Multilaterala och internationella organisationer och fonder Konferenser, seminarier, utredningar och projekt Sektionen för turkiskt-svenskt samarbete vid Myndigheten för samhällsskydd och beredskap 1Inklusive vår- och höständringsbudget 2015. 2Inklusive medel om för teknisk assistans för att finansiera insatser för att initiera nya samarbeten och höja kvaliteten i befintliga projekt och investeringar vid och att i ökande grad göra investeringar inom miljö- och klimatområdet. Tabell 2.16 De 10 största kärnstöden till multilaterala organisationer 2014-20161 Globala fonden mot hiv, tuberkulos och malaria FN:s flyktingkommissarie () FN:s fond för katastrofbistånd (CERF) Globala vaccinalliansen (GAVI) för palestinska flyktingar (UNRWA) FN:s samlade program mot hiv och aids () 1 Avser ap.31 Multilaterala och internationella organisationer och fonder, exklusive stöd till Europeiska utvecklingsfonden (). 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 2.17 Anslagsutveckling för 1:1 Biståndsverksamhet 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för internationellt bistånd. Medlen från anslaget får även användas för att subventionera för avgifter avseende statens garantier för Nordiska investeringsbankens låneanordning för miljöinvesteringar som inte klassificeras som bistånd enligt /DAC:s definition och för viss verksamhet vid Sida Partnership forum i . Anslaget får även användas för viss metodutveckling, studier, utvärderingar och erfarenhetsredovisningar, revisioner samt temporär verksamhet inom avgränsade projekt. Anslaget får även användas för förvaltningsutgifter, vilka beräknas uppgå till ca , vid myndigheter som genomför internationellt bistånd. Medel från anslaget får användas för att subventionera för garantier i enlighet med förordningen (2009:320) om finansiering av utvecklingslån och garantier för utvecklingssamarbete. Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 77 2017–2027. Skälen för regeringens förslag: För att främja en högre grad av förutsägbarhet i biståndsgivningen behöver ekonomiska avtal inom biståndsverksamheten kunna ingås. Nya åtaganden beräknas uppgå till . Myndigheter som disponerar bemyndiganden under anslaget är bland andra , , , och . För den del av anslaget 1:1 Biståndsverksamhet som regeringen respektive beslutar om beräknas nya åtaganden göras 2016 till ett belopp om ca . Framför allt rör det sig om 18:e påfyllnaden av den Internationella utvecklingsfonden i (), 14:e påfyllnaden i Afrikanska utvecklingsfonden (AfDF) och den 12:e påfyllnaden i Asiatiska utvecklingsfonden (AsDF). beräknas infriade åtaganden uppgå till . beräknas infriade åtaganden uppgå till ca dryg 31 miljarder. För den del av anslaget 1:1 Biståndsverksamhet som Sida disponerar beräknas nya åtaganden göras 2016 till ett belopp om ca . Åtagandena består av insatser som löper och som berör alla Sidas verksamheter. Nya och tidigare gjorda ekonomiska åtaganden medför behov av framtida anslag . beräknas infriade åtaganden uppgå till , 2018 till . beräknas infriade åtaganden uppgå till . De angivna beloppen är osäkra. Utfallet kan bl.a. komma att påverkas av att avtal tecknas senare än beräknat samt att det i mottagarländerna inträffar oförutsedda händelser som inverkar på planerade beslut om projekt och program. Förändringar kan även inträffa på grund av att utbetalningar av redan beslutade insatser förskjuts över tiden. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 bemyndigas att för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet besluta om bidrag som 77 2017–2027. inklusive tidigare gjorda åtaganden medför Tabell 2.18 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet Erhållet/föreslaget bemyndigande Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att ikläda staten betalningsansvar för statliga garantier för biståndsverksamhet som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 10 . Skälen för regeringens förslag: Bemyndigandet omfattar ett statligt garantiåtagande avseende Sidas garantigivning. Denna innefattar såväl äldre system för biståndsgarantier och fristående garantier som garantier enligt det system som infördes . Regeringen bör därför bemyndigas att ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier för biståndsverksamhet som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 10 .