prop · H30317 · 2015-09-17 00:00:00 — Dessutom har vissa språkliga ändringar gjorts i förhållande till lagsrådsremissens lagförslag. 4Problembild – internationella skolor finns inte i den utsträckning som efterfrågas Det är angeläget att skapa förutsättningar för att kan få kvalificerad utländsk personal inom t.ex. forskning och utveckling och i näringslivet samt inom den diplomatiska kåren. internationella konkurrenskraft och internationella relationer är beroende av möjligheten att rekrytera internationella nyckelmedarbetare inom akademi, näringsliv och diplomati och av att attrahera utländska företag att etablera verksamheter i . Behovet av att kunna rekrytera nyckel- medarbetare på den internationella arbetsmarknaden gäller både företag som flyttar till och globaliserade företag som har en stark Prop. 2015/16:17 närvaro i . I takt med att produktion och handel över världen integreras allt mer måste företagen ha god tillgång på internationella experter av olika slag. I den diplomatiska kåren är det en generell regel att diplomaterna är stationerade i ett visst land , vanligen tre eller . När diplomater i karriären väljer mellan olika stationeringsorter är utbud och kvalitet på skolorna av stor betydelse. Detta har även betydelse vid lokaliseringen av ambassader. För att underlätta valet att flytta till är det viktigt att det finns utbildning att tillgå i den utsträckning som efterfrågas för medföljande barn och ungdomar. För dessa är det ofta skolor med en internationell inriktning som efterfrågas. Erfarenheten visar dock att sådana utbildningar inte alltid erbjuds i den utsträckning som behövs. Rätten att starta och driva internationella skolor på grundskolenivå och gymnasienivå är enligt nuvarande reglering förbehållet enskilda huvudmän. Det finns således ingen möjlighet för en kommun att driva en internationell skola i de fall en internationell skola med enskild huvudman inte har etablerat sig på orten. För att möjliggöra att utbildning på en internationell skola kan komma till stånd i större utsträckning än och även med en huvudman behöver regelverket för internationella skolor ändras. Det finns även skäl att förenkla och förtydliga regleringen avseende internationella skolor. Internationella skolor utgör en särskild utbildningsform utanför skolväsendet och regleras i 24 kap. 2−7 §§ skollagen (2010:800). En internationell skola definieras på grundskolenivå som en skola med enskild huvudman som har en annan internationell inriktning än den som får finnas i . En internationell skola på gymnasienivå definieras som en skola som har en annan internationell inriktning än den som får finnas i gymnasieskolan eller som anordnar utbildning som leder fram till International Baccalaureate (IB). Internationella skolor följer antingen ett annat lands läroplan eller en internationell läroplan. Exempel på internationella läroplaner är () program Primary Years Programme (PYP), Middle Years Programme (MYP) och Diploma Programme (DP). Det sist nämnda programmet leder fram till International Baccalaureate (IB). I fanns enligt denna definition nio internationella skolor 2013, av vilka sex anordnade utbildning på grundskolenivå och tre anordnade utbildning både på grundskole- och gymnasienivå. Vid de internationella skolorna fanns totalt 3 103 elever. Skolplikt, rätt till utbildning och målgruppen för internationella skolor Av skollagen följer att barn som enligt folkbokföringslagen (1991:481) ska vara folkbokförda i har skolplikt, under förutsättning att de 2015/16:17 inte varaktigt vistas utomlands eller att deras förhållanden är sådana att det uppenbarligen inte kan begäras att de ska gå i skola (7 kap. 2 § och 29 kap. 2 § skollagen). Det finns barn som inte har svensk skolplikt men som enligt skollagen ändå har samma rätt till utbildning som barn som har skolplikt. Till denna kategori hör barn som har rätt till utbildning eller annan verksamhet till följd av , avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller avtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan, om fri rörlighet för personer (7 kap. 2 § tredje stycket och 29 kap. 2 § andra stycket 3 skollagen). Även barn till personer som tillhör en främmande makts beskickning eller lönade konsulat eller dess betjäning eller som avses i 4 § lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall har samma rätt till utbildning som skolpliktiga barn (7 kap. 2 § tredje stycket och 29 kap. 2 § andra stycket 4 skollagen). Den sist nämnda kategorin kallas i det följande barn till beskickningsmedlemmar. Den primära målgruppen för internationella skolor är elever som är bosatta i för . Även elever som inte är bosatta i endast för men som har andra särskilda skäl att gå i en internationell skola hör till målgruppen (24 kap. 2 § första stycket och 6§ första stycket 2 skollagen). Elever som har skolplikt och som hör till målgruppen för interna- skolor kan fullgöra skolplikten i internationella skolor på grundskolenivå under förutsättning att skolan har godkänts av (24 kap. 2 § första stycket skollagen). Efter medgivande från regeringen kan godkända internationella skolor på grundskolenivå även ta emot skolpliktiga elever som varken vistas i eller har andra särskilda skäl att gå i skolorna (24 kap. 2 § tredje stycket skollagen). Sådana medgivanden har lämnats till Tyska skolan och Lycée Français och medgivandena omfattar högst av det totala antalet elever som fullgör sin skolplikt vid skolan. kan under vissa förutsättningar förklara att en huvudman för en internationell skola har rätt till bidrag från elevernas hemkommuner (24 kap. 4 § första stycket skollagen). För elever i internationella skolor på grundskolenivå får skolans huvudman bidrag från hemkommunen under förutsättning att eleven är folkbokförd i och får fullgöra sin skolplikt i den internationella skolan eller att kommunen får statsbidrag för eleven. När det gäller internationella skolor på gymnasienivå krävs att eleven är bosatt i eller har andra särskilda skäl att få utbildning i en sådan skola, dvs. att eleven tillhör målgruppen. Därutöver krävs dels att hemkommunen var skyldig att erbjuda eleven gymnasieutbildning då utbildningen började, dels att eleven är folkbokförd i eller att kommunen får särskilt statsbidrag för eleven (24 kap. 6 § första stycket skollagen). Regler om statsbidrag för elever som inte är folkbokförda i och som går i internationella skolor finns i förordningen (2011:538) om utbildning och statsbidrag för vissa barn och ungdomar som inte är Enligt förordningen lämnas statsbidrag för elever som har rätt till utbildning eller annan verksamhet enligt skollagen till följd av , avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller avtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan, om fri rörlighet för personer, dels barn till beskickningsmedlemmar (1 § och 4 § tredje stycket förordningen om utbildning och statsbidrag för vissa barn och ungdomar som inte är folkbokförda i ). Kommuners möjligheter att bedriva utbildning enligt internationell läroplan Enligt skollagen ansvarar hemkommunen för att utbildning i kommer till stånd för alla som enligt skollagen har rätt att gå i och som inte fullgör sin skolgång på annat sätt (10 kap. 24 § första stycket). Kommuner kan anordna huvuddelen av undervisningen i på engelska för elever som vistas i och har tillräckliga kunskaper i engelska för att kunna delta i undervisningen (9 kap. 14 § skolförordningen [2011:185]). För sådana elever kan kommuner som så önskar tillämpa en internationell läroplan i form av () program, Primary Years Programme (PYP) eller Middle Years Programme (MYP), parallellt med den svenska läroplanen för . Detta innebär att eleverna får utbildning enligt två läroplaner. För elever som flyttar utomlands får skolor som tillämpar dessa program utfärda betyg och skriftliga omdömen enligt bestämmelser som utfärdas av IBO (9 kap. 16 § skolförordningen). Varje kommun ansvarar för att ungdomarna i kommunen erbjuds gymnasieutbildning av god kvalitet (15 kap. 30 § skollagen). I gymnasieskolan gäller förordning (SKOLFS 2011:144) om läroplan för gymnasieskolan (1 kap. 11 § skollagen). En kommun kan välja att i stället anordna utbildning på gymnasienivå som leder fram till International Baccalaureate (IB). En elevs hemkommun är skyldig att betala ersättning för kostnader för IB-utbildning till anordnaren av en sådan utbildning under förutsättning att hemkommunen var skyldig att erbjuda eleven gymnasieutbildning när IB-utbildningen påbörjades och att anordnarens avgifter till IBO betalas av staten (29 kap. 17 § skollagen). Statens åtagande att betala avgifter till IBO regleras i förordningen (1993:795) om statsbidrag till avgifter till International Baccalaureate Office. Med stöd av förordningen lämnas statsbidrag till kommuner och enskilda huvudmän för gymnasieskolor för anslutningsavgiften per skola, basavgiften per skola och per capitaavgiften per elev för examen, som utgör en registreringsavgift (3 §). En utbildning som leder fram till en IB ingår inte i skolväsendet och en kommun som anordnar en utbildning på gymnasienivå som leder till IB behöver, till skillnad från vad som är fallet i , inte bedriva utbildning enligt den internationella läroplanen parallellt med gymnasieskolans läroplan. Utbildning inom grund- och gymnasieskolan ska enligt skollagen vara avgiftsfri. Endast enstaka inslag som kan medföra en obetydlig kostnad 2015/16:17 för eleverna får förekomma. I samband med skolresor och liknande aktiviteter får det i enstaka fall under ett läsår förekomma kostnader som ersätts av vårdnadshavare på frivillig väg. Sådana aktiviteter ska vara öppna för alla elever och ersättningen får inte överstiga huvudmannens självkostnad för att eleven deltar i aktiviteten (10 kap. 10 och 11 §§ och 15 kap. 17 § skollagen). Eftersom internationella skolor utgör en särskild utbildningsform utanför skolväsendet har huvudmän som anordnar sådan utbildning möjlighet att ta ut avgifter för utbildningen. För att Skolinspektionen ska förklara huvudmannen berättigad till bidrag enligt vad som beskrivits ovan krävs bl.a. att avgiften är skälig med hänsyn till rimliga kostnader för verksamheten, bidrag och omständigheter i övrigt (24 kap. 3 § första stycket 5 och 5 § första stycket 8 skollagen). 6 En ny definition av internationella skolor Regeringens förslag: En internationell skola ska i skollagen definieras som en skola där utbildningen inte följer svensk läroplan utan ett annat lands läroplan eller en internationell läroplan, och som i första hand riktar sig till elever som är bosatta i för en begränsad tid. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. I promemorian föreslås dock att definitionen av en internationell skola bl.a. innebär att skolan i första hand ”tar emot” elever som är bosatta i för en begränsad tid. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna har tillstyrkt eller har inget att invända mot förslagen. Detta gäller bl.a. Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , , , , , , , , , , , , , , , , och kommuner, Kommuner och Landsting (SKL), , Tyska skolan och . och tillstyrker förslaget att en internationell skola i första hand ska ta emot elever som är bosatta i för en begränsad tid, men Skolinspektionen tillfogar i sitt yttrande att uttrycket ” i första hand” kan tolkas som att eleverna i denna grupp har företräde framför övriga angivna elevgrupper. kommun anser att det behöver förtydligas vad som avses med uttrycket ”begränsad tid”. Skälen för regeringens förslag Utgångspunkten i skollagen är att elever som är bosatta i ska få sin utbildning i och gymnasieskolan tillgodosedd inom skolväsendet, dvs. enligt svensk läroplan. Mot denna bakgrund har mål- grupperna för internationella skolor begränsats. nationella skolor utgår vidare från att sådana skolor ska bedrivas av enskilda huvudmän. Det har dock visat sig att det finns behov av utbildning i internationella skolor utöver vad enskilda huvudmän erbjuder. Som regeringen närmare utvecklar i avsnitt 8.1 gör därför regeringen bedömningen att kretsen av huvudmän som får bedriva internationella skolor bör utvidgas. Mot denna bakgrund bör definitionen av en internationell skola inte längre enbart ta sikte på enskilda huvudmän. En ny definition av internationell skola En internationell skola på grundskolenivå definieras enligt gällande rätt som en skola med enskild huvudman som har en annan internationell inriktning än den som får finnas i (24 kap. 2 § andra stycket). En internationell skola på gymnasienivå definieras som en skola som har en annan internationell inriktning än den som får finnas i gymnasieskolan eller som anordnar utbildning som leder fram till IB (24 kap. 5 § första stycket). I propositionen Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet (prop. 2009/10:165) uppges att, förutom elever som för är bosatta i landet, endast elever som har andra särskilda skäl ska få fullgöra sin skolplikt i en internationell skola (prop. 2009/10:165 s. 517). Gemensamt för internationella skolor på grundskole- och gymnasienivå är således att de inte tillämpar svenska läroplaner (åtminstone inte i deras helhet), utan följer antingen ett annat lands läroplan eller en internationell läroplan och att den primära målgruppen är elever som är bosatta i för . I promemorian görs bedömningen att en ny definition av en internationell skola bör bygga på dessa kännetecken. När det gäller den primära målgruppen kan det dock vara fråga om elever som är bosatta här . Det framstår därför som mindre adekvat att beskriva gruppen som elever som endast för är bosatta i . I promemorian görs därför bedömningen att denna elevgrupp i fortsättningen bör definieras som elever som är bosatta i för en begränsad tid. I promemorian föreslås således att en internationell skola ska definieras som en skola där utbildningen inte följer en svensk läroplan, utan ett annat lands läroplan eller en internationell läroplan, och som i första hand tar emot elever som är bosatta i för en begränsad tid. En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. Syftet med en internationell skola är enligt regeringen att säkerställa att en elev, vid en tillfällig flytt till från ett annat land, ska kunna fullfölja sin skolgång. En förutsättning för detta är att eleven har möjlighet att läsa enligt det lands läroplan där eleven tidigare fått utbildning alternativt enligt en internationell läroplan. Regeringen delar därför promemorians bedömning att en internationell skola bör definieras som en skola där utbildningen inte följer svensk läroplan, utan ett annat lands läroplan eller en internationell läroplan. Ett mer övergripande syfte med internationella skolor är att de ska underlätta för företag, universitet och andra arbetsgivare att attrahera kvalificerad arbetskraft från utlandet och även att attrahera utländska företag att etablera sig i . Sådana personer finns ofta i landet och det kan vara viktigt för dem, eller ett villkor, att 2015/16:17 medföljande barn får tillgång till utbildning av god kvalitet. Det är dessa barn och ungdomar som enligt regeringens bedömning primärt har ett behov av utbildning i en internationell skola. kommun anser att det behöver förtydligas vad som avses med uttrycket begränsad tid. Regeringens bedömning är att det inte är meningsfullt att ange innebörden av uttrycket i termer av antal år, eller någon form av intervall. Begreppet ”begränsad tid” används redan i skolförordningen för att definiera denna elevgrupp (9 kap. 14 § skolförordningen) och det centrala i definitionen är att det finns en startpunkt och en slutpunkt för elevens vistelse i landet. Regeringen anser att en sådan definition är lämplig med hänsyn till att de berörda vårdnadshavarna ofta har tidsbegränsade kontrakt eller förordnanden. Skolinspektionen menar att uttrycket ”i första hand” kan tolkas som att elever som är bosatta i landet för en begränsad tid har företräde framför övriga angivna elevgrupper. Regeringen anser i och för sig att det är rimligt att den grupp av elever som primärt har ett behov av utbildning på en internationell skola tas emot i första hand och att övriga elevkategorier tas emot i mån av plats. Det finns dock inga formella krav på att en internationell skola ska ha ett sådant antagningssystem. Däremot framgår det av förarbetena till skollagen att den primära målgruppen för en internationell skola i skollagens mening är elever som visats här för en, med förarbetenas terminologi, . Regeringen anser att detta i den nya definitionen av en internationell skola bör uttryckas som att en internationell skola i första hand riktar sig till elever som är bosatta i för en begränsad tid. Regeringen föreslår således att en internationell skola ska definieras som en skola där utbildningen inte följer svensk läroplan, utan ett annat lands läroplan eller en internationell läroplan, och som i första hand riktar sig till elever som är bosatta i för en begränsad tid. 7En justerad reglering för internationella skolor med enskild huvudman 7.1Målgrupper för internationella skolor på grundskolenivå som har en enskild huvudman Regeringens förslag: Den som är bosatt i för en begränsad tid och som har skolplikt enligt skollagen ska få fullgöra skolplikten i en internationell skola på grundskolenivå som har en enskild huvudman om huvudmannen har godkänts av . Även andra elever som har skolplikt ska få fullgöra skolplikten i en sådan skola om 1. eleven har gått i skola utomlands och vill avsluta sin utbildning i , 2. det finns grundad anledning att anta att eleven kommer att lämna 3. eleven har skolans undervisningsspråk som dagligt umgänges- språk med en eller båda sina vårdnadshavare och tillräckliga kun- skaper i språket för att kunna följa undervisningen. Regeringens bedömning: En internationell skola på grundskole- nivå som har en enskild huvudman bör, liksom , kunna få ett medgivande från regeringen att ta emot också andra elever som har Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag och Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna har tillstyrkt eller har inget att invända mot förslaget. Detta gäller bl.a. Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , Skolväsendets överklagandenämnd, , , , , , , , , , , , och kommuner, samt . kommun, och anser att förslaget tydliggör regelverket och målgruppen för internationella skolor. anser att begreppet ”” bör tas bort ur målgrupp ett och två och att ”ha påbörjat eller ska fortsätta utbildningen i annat land” bör räcka som målgruppsdefinition. Kommuner och Landsting (SKL) anser att definitionen ”elever där det finns grundad anledning att anta att eleven kommer att lämna för ” kan leda till att kretsen av elever som får fullgöra skolplikten i en skola som inte följer den svenska läroplanen kan komma att utvidgas väsentligt. och Föräldraalliansen är positiva till förslaget men har invändningar mot den del av förslaget som innebär att elever som har skolans undervisningsspråk som dagligt umgängesspråk med en eller båda vårdnadshavarna ska få möjlighet att fullgöra skol- plikten i en internationell skola. tillstyrker att en internationell skola i första hand ska ta emot elever som är bosatta i för en begränsad tid, men är tveksamt till att föra in de övriga kategorierna i lagen utan ytterligare utredning av förslagen. avstyrker att den sista kategorin avstyrker, i likhet med , förslaget om den Anledningen är bl.a. att syftet med att arbeta enligt ett annat lands eller en internationell läroplan är just att förbereda elever för fortsatt skolgång i annat land. Om eleven är stadigvarande bosatt i landet kan detta försvåra en fortsatt skolgång inom det svenska skol- väsendet vilket enligt kommunen också framgår av den informationsplikt gentemot vårdnadshavare och elever som en internationell skola har enligt 24 kap. 3 § första stycket 8 skollagen. Skälen för regeringens förslag och bedömning Behov av tydligare målgrupper på grundskolenivå Enligt skollagen får den som har skolplikt och som för endast är bosatt i eller har andra särskilda skäl att få utbildning i en internationell skola på grundskolenivå fullgöra sin skolplikt i en godkänd sådan skola. prövar frågor om godkännande av internationella skolor på grundskolenivå (24 kap. 2 § första stycket). Av förarbetena till bestämmelsen framgår att ett förhållandevis stort antal elever kan anses ha särskilda skäl att gå i en internationell skola och därmed tillhöra skolornas målgrupp. Som exempel nämns elever som tidigare gått i skola utomlands och som vill fullfölja sin utbildning i samt familjer som planerar att lämna för gott eller . Ett annat exempel är familjer där båda föräldrarna eller någon annan familjemedlem kommer från ett annat land och där eleven hemma regelbundet använder det språk som är undervisningsspråk i den internationella skolan (prop. 2009/10:165 s. 876). Flera internationella skolor definierar sin målgrupp på andra sätt än vad som beskrivs i nämnda förarbeten. De flesta sådana skolor har en stor grupp elever som möjligen skulle kunna definieras som elever med andra särskilda skäl än att de är bosatta i endast för . Skolornas egen kategorisering av sina elever tydliggör dock inte dessa särskilda skäl. Mot den bakgrunden görs i promemorian bedömningen att det finns anledning att förtydliga skollagens bestämmelser om vilka elever som kan fullgöra svensk skolplikt i en internationell skola på grundskolenivå. I promemorian föreslås att detta förtydligande ska göras med utgångspunkt i vad som anges i förarbetena. En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. Även regeringen anser att målgrupperna för en internationell skola på grundskolenivå som har en enskild huvudman bör preciseras i skollagen. Elever som är bosatta i för en begränsad tid Skäl att göra undantag från huvudregeln att skolpliktiga barn som är bosatta i ska fullgöra sin skolplikt i där undervisningen följer svensk läroplan, finns främst i fråga om elever som är bosatta i endast för en begränsad tid och som därför inte kan anses ha samma behov av kunskaper i svenska och om svenska förhållanden som andra barn som är bosatta här. Som framgår av regeringens förslag till en ny definition av internationella skolor i avsnitt 6 bör denna elevgrupp även i fortsättningen utgöra den primära målgruppen för internationella skolor. Elever som har gått i skola utomlands och vill avsluta sin utbildning i Även när det gäller barn som har bott utomlands och som endast har något eller kvar av sin utbildning på grundskolenivå när de bosätter sig i finns det enligt promemorian skäl att göra undantag från huvudregeln att skolpliktiga barn som är bosatta i ska fullgöra sin skolplikt i en grundskola där undervisningen följer svensk läroplan. Detta har i promemorians förslag uttryckts som att ”eleven har gått i skola utomlands och vill avsluta sin utbildning i ”. En majoritet av remissinstanserna tillstyrker förslaget. Ett barn som bosätter sig i i slutet av sin grundskoleutbildning har visserligen samma behov som andra av kunskaper om och svenska förhållanden, men bör ändå få möjlighet att avsluta sin utbildning i en internationell skola, speciellt om eleven gått i internationell skola tidigare. Detta för att underlätta för eleven att få en fullständig skolgång. Om eleven endast gått i skola utomlands finns större möjligheter för eleven att fullgöra sin utbildning i inom skolväsendet. tillstyrker också förslaget men anser att det vore bra om det framgick vad som avses med . Regeringen anser att det inte är möjligt att ange som eleven har gått i skola utomlands, utan det bör finnas utrymme för individuella bedömningar i dessa fall. Begreppet får dock ses i relation till de som grundskoleutbildningen inom skolväsendet omfattar, och detta kan ge ledning vid bedömningar av vad som utgör . Elever som det finns grundad anledning att anta kommer att lämna för