prop · H3031d3 · 2015-09-21 00:00:00 — Vidare ska kravet på god säkerhet för statliga utställningsgarantier upprätthållas. Verk- samhetsförsäkringar, som omfattar skydd för egendom, följdskada och ansvar, tecknades 2014 av totalt 209 försäkringstagare, vilket var i nivå . har myndigheten gett stöd i riskhanteringsarbetet i enskilda fall och tagit fram ett nytt metodstöd för riskanalys åt myndigheterna som har lanserats . Under de som det interna försäk- ringssystemet varit verksamt har alla skade- kostnader hanterats med premiemedel och den årliga skadekostnadsnivån har inte ökat i någon större omfattning bortsett från 2012.10 Statliga myndigheter är skyldiga att kräva in och bevaka sina fordringar och Kammarkollegiet tillhandahåller tjänster för fordringsbevakningar. Kundnöjdheten inom denna verksamhet mäts i en årlig enkät till uppdragsgivarna. ansåg att myndighetens tjänster var bra eller mycket bra. Resultatet innebär att Kammar- kollegiet uppfyllde sitt mål om att av kunderna ska vara nöjda. 9 Aktiv aktieförvaltning i Aktiekonsortiet och Spiran, aktiv ränteförvaltning i Räntekonsortiet och Företagsobligationskonsortiet samt passiv aktieförvaltning i Aktieindexkonsortiet och Aktieindexkonsortiet Utland. 10 2010 belastade resultatet med . Samordnad ramavtalsupphandling – Statens inköpscentral – vid Kammarkollegiet upphandlar och förvaltar ramavtal avseende varor och tjänster för andra statliga myndigheter. För området informationsteknik gäller uppdraget även kommuner och landsting. Verksamheten finansieras genom avgifter som tas ut av ram- avtalsleverantörerna. Användningen av Statens inköpscentrals ramavtal, mätt utifrån omsätt- ning, ökade 2014 till ca , vilket är en ökning med jämfört med föregående år. Ett av utvecklings- målen var att i ökad utsträckning beakta miljöhänsyn i upphandlingarna. De anslags- och bidragsfinansierade verksam- heterna avser auktorisation av tolkar och över- sättare, kanslifunktioner, miljörätt, resegarantier, statliga in- och utbetalningar och stiftelserätt. Kammarkollegiet har till uppgift att auktori- sera tolkar och översättare samt att utöva tillsyn och föra ett register över auktoriserade tolkar. Trenden med ett ökat antal sökande till proven för tolkar har fortsatt . auktoriserades 62 tolkar jämfört med 49 före- gående år. Antalet auktoriserade översättare minskade dock, auktoriserades 17 översättare jämfört med 20 översättare 2013. ESV:s uppgifter består huvudsakligen av att utveckla och förvalta (upprätthålla och stödja) den ekonomiska styrningen av statlig verk- samhet, göra prognoser över den statsfinansiella utvecklingen samt utföra revision av hantering av EU-medel och främja en effektiv och korrekt hantering av dessa medel. I detta avsnitt redovisas ESV:s resultat för områdena ekonomisk styrning, EU-revision och verksam- hetsstödet för den statliga budgetprocessen (). Resultaten för ESV:s verksamhet inom it-politiken samt elektronisk handel och upphandling redogörs för i utgiftsområde 22 och till viss del i avsnitt 6 avseende elektronisk upphandling. Myndighetens prognosverksamhet beskrivs närmare i avsnitt 8 och verksamheten inom den statliga lokalförsörjningen beskrivs ovan. ESV har bistått regeringen med underlag i syfte att öka effektiviteten samt förbättra den interna styrningen och kontrollen i statsförvalt- ningen. Vidare har ESV utvecklat och förvaltat regelverk och metoder för en effektiv ekonomisk styrning och gett stöd till andra statliga myndigheter inom sitt område. ESV har även samordnat den statliga internrevisionen. och myndigheter ger ESV ett samlat Nöjd-kund-betyg för helheten som uppgår till 65 på en skala mellan 0–100. Mottagarnas bedömning av ESV:s bemötande ger betyget 8,3 från myndigheter och 8,5 från på en skala mellan 1–10. Åtta regeringsuppdrag har utförts där det genomsnittliga värdet för uppdragens genom- förande uppgick till 8,1 på en skala från 1–10. För rådgivning till myndigheter ligger bedöm- ningen på 7,7, samma nivå som , och för rådgivning till på 7,8. Utvecklingen av den ekonomiska styrningen och myndigheternas interna styrning och kont- roll beskrivs utförligare i Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 12.4. där även vissa uppdrag till ESV redovisas. ESV har på regeringens uppdrag fungerat som nationellt revisionsorgan för de EU-medel som hanteras i och där ansvaret för den ekonomiska förvaltningen och genomförandet av kontroller är delat mellan svenska myndig- heter och Europeiska kommissionen. ESV har för varje program eller fond lämnat en årlig revisionsrapport och i anslutning till denna även ett revisionsutlåtande i enlighet med EU- regelverket. En sammanfattning av de program och fonder som har granskats 2013 och 2014 och resultaten av dessa granskningar redovisas i avsnitt 6.3.2 i Årsredovisning för staten 2014 (skr. 2014/15:101). Regeringen bedömer att ESV har utfört arbetet på ett bra sätt i enlighet med . Vidare har ESV haft ett särskilt uppdrag med anledning av den nya program- perioden inom EU. Myndigheten har lämnat yttranden och utlåtanden över förvaltnings- och kontrollsystemet för de myndigheter som ska förvalta EU-medel för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Europeiska havs- och fiskerifonden, Asyl-, migrations- och integrationsfonden samt Fonden för inre säkerhet – 2020. ESV har genomfört en it- säkerhetsgranskning för att identifiera eventuella brister i statens informationssystem för budget- ering och uppföljning (). Vidare har ESV fortsatt arbetet med att ytterligare förbättra 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 användbarheten i statsredovisningssystemet i . Statens servicecenter har till uppgift att efter överenskommelse med myndigheter under regeringen tillhandahålla tjänster avseende administrativt stöd. erbjöd myndig- heten tjänster inom tre områden: ekonomi- administration, lönerelaterade tjänster och e- handelstjänster. Statens servicecenter hade som verksamhetsmål att verka för att av staten, mätt i antalet anställda, är anslutna till myndighetens tjänster vid utgången av 2015. För Statens servicecenters verksamhet redo- visas tre indikatorer: –antal myndigheter anslutna till Statens servicecenter samt deras procentuella andel av statsförvaltningens anställda, –produktivitetsnyckeltal för faktura- hantering och löneadministration, och –kundundersökningar avseende kvalitet i tjänster levererade av Statens servicecenter och stickprovskontroller inom tjänste- områdena. Vid utgången av 2014 var totalt 138 myndigheter och 5 stiftelser anslutna till ett eller flera av myn- dighetens tjänsteområden. Det är en ökning med 24 myndigheter . Det innebär att ca 53 000 personer, motsvarande av antal anställda i staten, omfattades av tjänsterna. Det är en ökning med drygt 14 000 personer . Fördelat på tjänsteområdena utfördes lönerelaterade tjänster åt 93 myn- digheter, ekonomiadministrativa tjänster åt 57 myndigheter och e-handelstjänster åt 119 myn- digheter. Antalet anslutna myndigheter har fortsatt att öka. anslutna, vilket motsvarar ca av statsförvaltningens anställda. Den ökande anslutningen innebär att myndigheten når det av regeringen fastlagda målet om en anslutningsgrad om av staten mätt i antalet anställda vid utgången av 2015. Nyckeltal för löneadministrationen visar att produktiviteten var 700 löner per årsarbetare. Detta är en minskning mot före- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 gående år men en ökning jämfört med . Nyckeltal för leverantörsfakturahanteringen visar att produk- tiviteten var 31 445 leverantörsfakturor per årsarbetare. Detta är en ökning i jämförelse med föregående år. Kundundersökningar avseende kvalitet i verksamheten m.m. Kvaliteten mättes bl.a. genom att fråga kundmyndigheterna hur de uppfattat kvaliteten på tjänsterna. Svarsfrekvensen var , vilket är fler än föregående års undersökning. Resultatet visade bl.a. att av myndigheterna bedömde att samverkan med Statens servicecenter fungerade mycket bra, bra eller godtagbart. Detta är ett något sämre resultat jämfört med tidigare års kundundersökning, då motsvarande siffra var . Kvaliteten i de lönerelaterade tjänsterna upp- levdes av som mycket bra, bra eller godtagbar, av som mindre bra och svarade att de inte hade någon upp- fattning. Kvaliteten i de ekonomiadministrativa tjänsterna upplevdes av som mycket bra, bra eller godtagbar, av som mindre bra och svarade att de inte hade någon uppfattning. Kvaliteten i e-handels- tjänsterna bedömdes av som mycket bra, bra eller godtagbar, av som mindre bra och svarade att de inte hade någon uppfattning. Resultatet är inte helt jämförbart med före- gående års kundundersökning, då frågor om kvalitet avsåg alla tjänsteområden sammantaget och då andelen som inte hade någon uppfattning var låg. Resultatet 2013 var att upp- levde tjänsterna som mycket bra, bra eller god- tagbara, att upplevde tjänsterna som mindre bra och att svarade att de inte hade någon uppfattning. Av Statens service- centers redovisning framkommer att myndigheten bedrivit ett intensivt arbete med att åtgärda upplevda brister i kvaliteten i e- handeltjänsterna och att nästkommande kund- undersökning ska utvecklas. Vid stickprovskontroller inom samtliga tjänsteområden hittades få avvikelser som var hänförliga till handläggningsfel inom Statens servicecenter. Statskontoret bedriver utredningsarbete inom hela regeringens verksamhetsområde. Reger- ingen bedömer att Statskontorets rapporter, genom dess analyser av olika verksamheter uti- från ett brett och sektorsövergripande pers- pektiv, utgör ett värdefullt bidrag som besluts- underlag. Regeringen bedömer vidare att Stats- kontoret bidrar till att ge en helhetsbild av den offentliga sektorns utveckling och framtida utmaningar. Regeringen bedömer att Kammarkollegiet är väl fungerande. Myndighetens pågående sats- ningar på verksamhetsutveckling i form av systemförbättringar och ärendehantering har visat resultat, bl.a. kortare handläggningstider. Regeringen bedömer att ESV i stort har uppfyllt målen för verksamheten. Det är viktigt att arbetet vad gäller effektivisering av stats- förvaltningen fortsätter. Statens servicecenter är en viktig myndighet för att långsiktigt effektivisera statsförvalt- ningen. De uppgifter som Statens servicecenter redovisat visar att utvecklingen är positiv gäll- ande bl.a. anslutning av myndigheter och produktivitet. Den något lägre produktiviteten inom de lönerelaterade tjänsterna i jämförelse med 2013 bedöms bero på den ökande anslut- ningen av nya myndigheter , som medfört arbete med anpassningar i processer och system samt anställning och introduktion av nya medarbetare. Regeringen följer noga utveck- lingen. När det gäller kvalitet indikerar kund- undersökningen att det borde finnas förbätt- ringsmöjligheter, framför allt när det gäller e- handeltjänsterna. Regeringen bedömer att Statens servicecenter sammantaget har presterat väl i förhållande till regeringens mål och med hänsyn tagen till pågående reformprocess som innebär att många nya myndigheter ansluts. Det är viktigt att myndigheten fortsätter sitt utveck- lingsarbete i syfte att ytterligare öka produk- tiviteten i verksamheten och säkra en god kvalitet i tjänsterna. Styrning och organisering av offentlig förvaltning Utvecklad styrning av offentlig förvaltning har många åtgärder genomförts i syfte att effektivisera offentlig verksamhet. Reformer har genomförts som bl.a. kännetecknats av fokus på resultat, decen- tralisering, delegerat ansvar för budget och organisation samt uppföljning och större fokus på medborgarnas behov. Flera av dessa reformer har bidragit till att har en förvaltning i världsklass. I en del avseenden har dock reform- erna medfört negativa effekter, såsom ökad administration och snedvridna incitament. Vid- are har behovet av information, kontroll och uppföljning ökat, vilket i sin tur begränsar med- arbetarna i den offentliga förvaltningen att bedriva och utveckla verksamheten. För att påbörja arbetet med att utveckla styrningen av offentlig förvaltning har regeringen genomfört nio kunskapsseminarier på universitet och hög- skolor runtom i landet. Kunskapen från dessa utgör en utgångspunkt för det fortsatta arbetet med styrningen av offentlig förvaltning. Regeringen avser att initiera ett arbete med att stimulera metodutveckling och utveckla styrning och uppföljning. Det behövs utvecklade former för styrning och uppföljning som balanserar behovet av kontroll med förtroende för professionernas verksamhetsnära kunskap och erfarenhet. En minskad detaljstyrning ger större utrymme för strategisk styrning. Kvaliteten i den offentliga förvaltningen är avhängig en tydlig, verksamhetsanpassad och tillitsbaserad styrning. Angreppssättet kommer därför att vara brett och omfatta modeller och metoder för den offentliga förvaltningen. Arbetet ska bedrivas i nära sam- verkan med myndigheter, kommuner och lands- ting, välfärdsmedarbetare, brukare och forskar- samhället. Rättssäkerhet och medborgar- perspektiv är viktiga utgångspunkter för arbetet. Den inriktning som presenterades i budget- propositionen (prop. 2014/15:1) och ekonomiska vårproposition 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 2014/15:100) avseende utvärderings- system i staten ligger fast. Indelning av län och landsting Den nuvarande indelningen av län och landsting är inte tillräckligt ändamålsenlig och effektiv. Behovet av en genomgripande förändring av läns- och landstingsindelningen har konstaterats bl.a. av och Utredningen om den statliga och regionala förvaltningen. Regeringen har tillsatt en kommitté (dir 2015:77) med uppdraget att föreslå en ny läns- och landstingsindelning som innebär att delas in i väsentligt färre län och landsting. Kommittén ska utgå från vilka behov medborgare och näringsliv har i olika frågor, exempelvis kommunikationer, arbetsmarknad, hälso- och sjukvård och utbildning. Kommittén ska vidare föreslå hur landstingen ska tilldelas det regionala utvecklingsansvaret. Uppdraget ska slutredovisas (se utg.omr. 25, avsnitt 3.5.5). Nationellt genomförande av Post 2015-målen Vid för antagandet av den hållbara utvecklingsagendan antogs en långsiktig handlingsplan för hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning. Agendan innehåller 17 övergripande mål och 169 delmål som omfattar samtliga tre dimensioner av hållbar utveckling: social, ekonomisk och miljömässig hållbarhet. Agendan präglas också av univer- salitet. Det innebär att alla aktörer såsom stater, civilsamhällesorganisationer, privat sektor med flera, ska vara delaktiga och bidra till agendans genomförande och alla ska även gagnas av dess genomförande. Regeringen kommer att prioritera arbetet med att genomföra de nya hållbarhetsmålen. Regeringens avsikt är att utgå från befintliga mål och det arbete som redan pågår inom respektive område, exempelvis arbetet med de nationella miljökvalitetsmålen. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Det är av betydelse att arbetet med att beakta miljöhänsyn och sociala hänsyn i de upp- handlingar som det offentliga svarar för, inom ramen för den statliga inköpssamordningen, fortsätter. En effektivare offentlig förvaltning Reformering av statens administration genom Statens servicecenter Den inriktning som redogjordes för i budget- propositionen (prop. 2014/15:1) och ekonomiska vårproposition (prop. 2014/15:100) ligger fast. Detta innebär bl.a. att regeringen avser att förordningsreglera anslut- ningen till Statens servicecenters lönerelaterade tjänster. Därtill avser regeringen att följa upp effekterna av myndigheternas anslutningar till Statens servicecenter och utreda hur de administrativa kostnaderna för små myndigheter kan sänkas. Vissa myndighetsfunktioner bör utlokaliseras från storstadsområdena. För att hantera frågan samlat och effektivt avser regeringen att ge Statens servicecenter i uppdrag att föreslå vilka myndighetsfunktioner inom de statliga myndig- heterna som vore lämpliga att utlokalisera. Myndigheter har en stor mängd information som kan vara av värde för innovatörer, företag och allmänhet. För att värdet ska kunna reali- seras ska det vara enkelt att hitta och söka information från myndigheterna. I enlighet med de genomförda ändringarna i PSI-lagen (se avsnitt 4.3.3) ska myndigheter upprätta och publicera förteckningar över information som vanligen kan tillhandahållas elektroniskt. Det är angeläget att dessa förteckningar ska kunna nås genom en samlad ingång. Regeringen avser att se över hur en sådan förvaltningsgemensam platt- form kan formas. Regeringens ambition är att effektiviteten i statens lokalförsörjning ska öka. Målsättningen är att minska lokalkostnadernas andel av de totala kostnaderna för statens egen verksamhet. Regeringen avser att gå vidare med några av de åtgärder som ESV föreslagit i sin rapport (ESV 2013:36) och fortsätta att utveckla styrningen av den statliga lokalförsörjningen. I enlighet med ESV:s förslag anser regeringen att åtgärder behöver vidtas för att förbättra regeringens och myndigheternas beslutsunderlag inför regeringens beslut om att bevilja långa hyresavtal. Ett annat av de förslag regeringen avser att gå vidare med är att ge ESV i uppdrag att utveckla nyckeltal som kan ligga till grund för årliga jämförelser av statens, enskilda myndig- heters och myndighetskategoriers lokalkost- nader. Regeringen avser även att ge ESV i upp- drag att utarbeta nya nyckeltal för effektiviteten i myndigheternas lokalanvändning. Syftet är att öka incitamenten till effektivisering samt att förbättra underlaget för myndighetsstyrningen. Det är viktigt att de statliga myndigheternas lokalisering kan få en större spridning över landet. Regeringen avser att utifrån Stats- kontorets rapportering av uppdrag avseende statliga myndigheters beslut om lokalisering (dnr Fi2015/02870/SFÖ) bedöma om styr- ningen av myndigheterna behöver förtydligas när det gäller lokaliseringsbeslut. Myndigheter som behöver vara lokaliserade i bör pröva om delar av verksamheten kan lokaliseras på annan plats. Utgångspunkten är att nya myndigheter i första hand bör lokaliseras utanför . Uppgift att slutföra kvarvarande avvecklingsfrågor För att åstadkomma en kostnadseffektiv hantering vid avveckling av myndigheter kommer Kammarkollegiet fr.o.m. få uppgiften att vid behov slutföra kvar- varande frågor efter det att en myndighet har avvecklats och upphört. Uppgifterna kan röra såväl arbetsgivaransvar för uppsagd personal som hantering av kvarvarande fakturor, uppsagda avtal och leveranser till m.m. Varje uppdrag till Kammarkollegiet ska föregås av ett regeringsbeslut. Kammarkollegiet får disposi- tionsrätt till de anslag/anslagsposter som ska finansiera kostnaderna för kvarvarande avveck- lingsfrågor i varje enskilt fall. Tabell 4.2 Anslagsutveckling 1:1 Statskontoret 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 88 746 tkr prisnivå. 3Motsvarar 88 751 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Statskontorets förvalt- ningsutgifter och för regeringens behov av vissa förvaltningspolitiska insatser. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 4.3 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:1 Statskontoret Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Anslaget 1:1 Statskontoret minskas med 2016–2018 för uppdrag till att utveckla utbildnings- insatser inom förvaltningspolitik. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:1 Statskontoret . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 4.4 Anslagsutveckling 1:2 Kammarkollegiet 1Motsvarar 53 621 tkr prisnivå. 2Motsvarar 53 627 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Kammarkollegiets förvaltningsutgifter och för förvaltningsutgifter för vissa nämnder. Anslaget får även användas 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 för att bevaka statens rätt och andra allmänna intressen samt vissa mindre skadestånd. Nämnderna är , , , , i vissa trygghetsfrågor och för arbetstagares uppfinningar. Med mindre skadestånd avses skadestånd enligt 4 § förordningen (1995:1301) om handläggning av skadestånds- anspråk mot staten. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.5 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Den avgiftsbelagda offentligrättsliga verksam- heten avser auktorisation av tolkar m.m. och stiftelserätt. Intäkterna disponeras inte av Kammarkollegiet. Kammarkollegiets verksamhet finansieras till större delen av avgifter från uppdragsverksam- heten, se avsnitt 4.3.4. Tabell 4.7 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:2 Kammarkollegiet Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Anslaget 1:2 Kammarkollegiet ökas med till följd av den nya uppgiften att vid behov slutföra kvarvarande frågor efter det att en myndighet har avvecklats och upphört. Ökningen finansieras genom att anslaget 4:1 m.m. under utgifts- område 1 minskas med mot- svarande belopp. Vidare ökas anslaget med för ansvar att auktorisera tolkar och översättare samt hantering av tolkregister. Till följd av detta minskas anslaget 1:1 Integrationsåtgärder under utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. beslut om att uppdraget att vara värdmyndighet för upp- hört samt minskning av medel för insyn i finan- siering av partier. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:2 Kammarkollegiet . , 2018 och 2019 beräknas anslaget Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om en kredit i Riksgälds- kontoret som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose Kammarkollegiets behov av likviditet i samband med inrättande av nya myndigheter. Skälen för regeringens förslag: I avvaktan på ett riksdagsbeslut om anslag för ändamålet anser regeringen att tillgångar och övriga utgifter för nya myndigheters räkning vid anskaffnings- tillfället tillfälligt bör finansieras från en kredit hos Kammarkollegiet. När en myndighet har bildats bör anskaffningen av tillgångar eller övriga utgifter inklusive ränta regleras genom betalning av krediten. Krediten har utnyttjats med mellan 95 000– . har en organ- isationskommitté utnyttjat krediten med som mest . För vilka nya myndigheter som krediten behöver utnyttjas , och i vilken utsträckning, är svårt att bedöma. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att bemyndigar regeringen att låta Kammarkollegiet disponera en kredit på räntekonto i på högst för att tillgodose behovet av lividitet i samband med inrättandet av nya myndigheter. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 4.8 Anslagsutveckling 1:8 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 157 115 tkr prisnivå. 3Motsvarar 157 124 tkr prisnivå. 4Motsvarar 144 608 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Ekonomistyrnings- verkets förvaltningsutgifter och för verksam- hetsstöd för den statliga budgetprocessen. De verksamhetsstöd som avses anges i 26 a § förordningen (1996:1515) med instruktion för (RK Statsbudgetstöd). Tabell 4.9 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Den offentligrättsliga verksamheten avser hyres- intäkter från avtal med landsting. (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Uppdragsverksamheten avser områdena Ekonomisk styrning, Administrativa system och Tjänsteexport. Tabell 4.11 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:8 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015.