prop · H3031d23 · 2015-09-21 00:00:00 — Detta är nödvändigt för att möjliggöra regeringens ambitionshöjning. En förutsättning för att ändringsavtalet ska kunna träda i kraft är vidare att beslutar i enlighet med regeringens förslag gällande begränsning av undantag från gällande skatteplikt för vindkraftsel och annan förnybar elproduktion som inte levereras yrkesmässigt. Förslaget finns i denna proposition (volym 1, avsnitt 6.22). Enligt ändringsavtalet ska det gemensamma målet fördelas så att ska sikta på att annullera till 2020 och . har beslutat om en nationell planeringsram för vindkraft motsvarande en årlig produktionskapacitet på till 2020 varav till lands och till havs (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25, rskr. 2008/09:301). Användningen av förnybar energi ökar i alla sektorer. andel förnybar energi i förhållande till slutlig energianvändning har ökat stadigt och uppgick . Bioenergi och vattenkraft står för det största bidraget till andelen. Även värmepumpar gav ett betydande bidrag motsvarande och likaså vindkraften som producerade . användes knappt bioenergi inklusive avfall. Det producerades el i vattenkraftverken och i vindkraftverken. har i sin rapport till kontrollstation 2015 (ER 2014:17) bedömt att målet om förnybar energi till 2020 kommer att nås och att den förnybara energin med beslutade styrmedel kan förväntas uppgå till . Sedan elcertifikatsystemets start har nästan 3 500 nya anläggningar byggts. Av dessa anläggningar är cirka 2 000 vindkraftsanläggningar (cirka 2 400 verk). De nya anläggningarnas förväntade årliga produktion är . Det största reella bidraget stod vindkraften för med . Den biobränslebaserade elproduktionen bidrog med och Solelanläggningar stod för den största procentuella ökningen , vilket motsvarade en ökning med cirka 11 GWh jämfört med föregående år. det största absoluta tillskottet med producerades totalt certifikatberättigad förnybar el i . trädde avtalet mellan och om en gemensam elcertifikatsmarknad i kraft. , 2012–2014, godkändes anläggningar i och med en förväntad normalårsproduktion om . Av denna produktion byggdes i och i . Produktionen från dessa anläggningar ingår i det gemensamma målet om att öka den förnybara elproduktionen med totalt i de båda länderna . Utfallet –2014 bedöms ligga i linje med målet. Statistik för den gemensamma elcertifikatmarknaden redovisas i rapporten svensknorsk elcertifikatmarknad – Årsrapport som tas fram gemensamt av och vassdragsog energidirektorat (dnr. M2015/02787/Ee). Marknadspriset på elcertifikat har varit 165–vilket motsvarar en 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 16,5– /kWh exklusive moms. En kostnad som ur ett internationellt perspektiv kan anses som relativt låg. Enligt avtalet med om den gemensamma elcertifikatmarknaden ska en kontrollstation genomföras . Arbetet är inriktat på att justerad nationell lagstiftning ska träda i kraft . regeringsuppdrag om att ta fram underlag inför kontrollstationen för elcertifikatssystemet 2015 (dnr N2014/734/E). I rapporten föreslår myndigheten att efterfrågan på elcertifikat som regleras via den s.k. kvotkurvan behöver höjas för att det gemensamma målet enligt avtalet med om ny förnybar el till 2020 ska kunna uppnås. Myndigheten föreslår vidare några åtgärder för att förbättra marknadens funktion. har också haft i uppdrag att redovisa de justeringar av kvotkurvan som krävs för att möjliggöra regeringens ambitionshöjning samt konsekvenserna ny förnybar el till 2020 (ER 2015:07). Regeringen har i propositionen Ambitionshöjning för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatsystemet 2015 (prop. 2014/15:123) föreslagit att kvoterna justeras i enlighet med förslag. Regeringen gör i propositionen vidare bedömningen att nästa kontrollstation för elcertifikatssystemet bör tidigareläggas och att förutsättningarna för torvanvändning för elproduktionsändamål inom ramen för elcertifikatssystemet inte bör ändras . Regeringen gör också bedömning att bör få i uppdrag att tillhandahålla information om kommande anläggningar inom elcertifikatsystemet, om den kvartalvissa kvotpliktiga elanvändningen samt om kommande tekniska justeringar. bör även få i uppdrag att analysera frågan om godkännande av anläggningar för tilldelning av elcertifikat efter 2020 och frågan om nya mål efter 2020. Ursprungsgarantierna har rönt ett fortsatt stort intresse hos branschen. utfärdades ursprungsgarantier motsvarande av den totala svenska elproduktionen. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Den svenska handeln med ursprungsgarantier är fortfarande i en utvecklingsfas, liksom intresset från slutkonsumenterna. I samband med behandling av propositionen Ändring i lagen (2003:113) om elcertifikat (prop. 2008/09:9, bet. 2008/09:NU8, rskr. 2008/09:42) tillkännagav att regeringen bör granska effekterna av de olika klimat- och energipolitiska styrmedlen för den internationellt konkurrensutsatta elintensiva industrin. redovisade en sammanställning av resultaten av genomförda konsekvensanalyser av den förda energi- och klimatpolitiken för den elintensiva industrin (M2015/106/Ee). Myndighetens analys visar att skattekostnaderna per förädlingsvärde är relativt lika oberoende av vilken industribransch företagen tillhör, vilka styrmedel de omfattas av samt hur elintensiva de är. De företag som omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter och det tidigare programmet för energieffektivisering i industrin har lägst skattekostnader per energianvändning. Undantaget från kvotplikt i elcertifikatsystemet för vissa elintensiva företag innebär betydligt lägre kostnader än vad som annars hade varit fallet, särskilt för skogsindustrin. Vidare kan överskott av utsläppsrätter för elintensiva industrier ha dämpat effekterna av indirekta effekter i form av högre elpriser. Den förra regeringen tillsatte en utredning, (M2012:29), för att se över reglerna om vattenverksamheter i och lagen (1998:812) med särskilda bestämmelser om vattenverksamhet, den s.k. restvattenlagen. Enligt direktiven skulle utredningen ta fram förslag till ändringar som ska säkerställa att alla tillståndspliktiga vattenverksamheter har tillstånd i överenstämmelse med de miljökrav som ställs i och att de lever upp till de krav som följer av EU-rättsliga åtaganden i fråga om vattenkvalitet och påverkan på djur- och växtliv. skulle en fortsatt hög regler- och produktionskapacitet i den svenska vattenkraftsproduktionen eftersträvas. Utredningen redovisade sitt slutbetänkande , I vått och torrt – förslag till ändrade vattenrättsliga regler (SOU 2014:35). Utredningen behandlas under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Det finns ett statligt stöd för att främja installation av solceller. Stödet syftar till att öka användningen av solcellssystem, öka antalet aktörer som hanterar sådana system i samt sänka systemkostnaderna. Medlen disponeras av som i sin tur fördelar ut medel till länsstyrelserna. beviljades sammanlagt i stöd för investering i solcellssystem. har stöd om utbetalats. Intresset för stödet har överträffat tillgängliga medel. Kostnaderna för solcellsmoduler har fortsatt att sjunka, om än i något lägre takt än –2012. fortsatte installationstakten för solceller att öka i . Totalt installerades det solcellssystem med en total effekt på 36,2 MW. Det är nästan en fördubbling jämfört med de 19,1 MW som installerades . Totalt fanns solceller med närmare 80 MW installerad effekt. Den årliga elproduktionen från dessa solceller är uppskattningsvis omkring 75 GWh. Andelen biogas i vägtransportsektorn fortsätter växa och uppgick till , vilket kan jämföras under föregående år eller . invigdes som ska producera biogas från skogsrester. fick projektet i demonstrationsstöd av – det största enskilda stöd som betalats ut sedan gick med i EU. GoBiGas-anläggningen är den första i sitt slag att producera biogas med hjälp av restprodukter från skogsbruket. Det investeringsstödet för biogasanläggningar som infördes utvärderades . Enligt utvärderingen har stödet varit betydelsefullt för utvecklingen av biogassektorn i . Det har även bidragit till kompetensuppbyggnad hos projektägarna, förbättrade miljöprestanda och ny teknik. Stödet har varit avgörande för att flera projekt har kunnat genomföras, framför allt för de delar av genomförandet som gäller framtagande av ny teknik. Utbyggnaden av svensk vindkraft fortsätter. Produktionen av el från vindkraft var rekordstor 2014 och uppgick till . Det är en ökning jämfört med . fanns totalt ungefär 2 960 vindkraftverk och den installerade effekten var cirka 5 100 MW enligt (ER2015:02). fanns vindkraftverk i 175 av 290 kommuner och i samtliga län. Diagram 2.3 Vindkraftens utveckling –2014 GWh, MW, st Ange text för y-axel 2. Elproduktion [GWh] Antal vindkraftverk [st] Installerad effekt [MW] beslutade om uppdaterade riksintresseområden för vindbruk. Att ett område anges som riksintresse för vindbruk innebär att ur ett nationellt perspektiv är det särskilt lämpligt för utvinning av elproduktion från vindenergi. Sammanlagt har 310 riksintresseområden pekats ut varav 29 områden till havs. Det totala ytanspråket är svensk ekonomisk zon). De totala ytanspråken på land uppgår , medan ytanspråken till havs uppgår . Enligt 16 kap. 4 § får en tillståndsmyndighet bara ge tillstånd till att uppföra vindkraftverk om kommunen där vindkraftverken ska placeras tillstyrker etableringen. För att underlätta och effektivisera planerings- och tillståndsprocessen för vindkraftsanläggningar har tillsammans med tagit fram en vägledning för tillstyrkan. I vägledningen ges rekommendationer för hur 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 tillämpningen av bestämmelsen om tillstyrkan bör gå till. Ett förslag remitterades till alla landets kommuner, länsstyrelser samt till vindkraftsföretagens två branschorganisationer. Den slutliga vägledningen presenterades . Samexistens med civila flygplatser och försvarsintresset , , () och Svenska Regionala Flygplatser (SRF) har gemensamt utarbetat rekommendationer för vindkraftsetableringar i närheten av civila flygplatser. Enligt beräkningar underlättas därigenom etablering på av totala yta. Regeringens bedömning är att det är väldigt positivt att berörda aktörer samarbetar i syfte att hitta lösningar för ökad samexistens mellan olika intressen. Vidare är det angeläget att det fortsatta arbetet med framtagande av en flyghinderanalys för varje specifik flygplats genomförs. I regleringsbrevet fick i uppdrag att redovisa genomförda och pågående insatser som myndigheten finansierar eller medverkar i för att öka samexistensen mellan försvarets tekniska system och vindkraftverken. Myndigheten fick också i uppdrag att analysera möjliga områden för framtida insatser. Myndigheten lämnade en delredovisning (dnr. M2015/00094/Ee) och en slutredovisning (dnr M2015/03098/Ee). Rapporterna visar att det oftast är möjligt att hitta lösningar på de konflikter som kan finnas mellan vindkraft och försvarets tekniska system. Ett område där man enligt myndigheten nått särskilt goda resultat och där det finns stor potential för vidareutveckling är samexistens mellan vindkraft och väderradar. Myndigheten anser vidare att det är viktigt att fortsätta arbetet med att skapa förbättrade förutsättningar för samverkan mellan försvarets tekniska system och vindkraft. Nya bestämmelser i ellagen (prop. 2013/14:156) trädde i kraft och en ny förordning, Förordningen (2015:213) om lån till nätföretag för att underlätta anslutning av förnybar elproduktion trädde ikraft . Regleringen syftar till att göra det möjligt att undanröja tröskeleffekter som försvårar anslutningar till elnätet. Förtida delning av nätförstärknings- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 kostnader har införts tillsammans med ett system där , genom lån till regionnätsföretag, täcker kundspecifika kostnader för nätförstärkningar som ska belasta ännu icke anslutna anläggningar av förnybar elproduktion. har redovisat hur en alternativ marknadslösning kan utformas där staten inte behöver ta en finansiell risk (dnr. M2015/1982/Ee). Rapporten har skickats på remiss och regeringen avser återkomma till avseende sin bedömning om förslag. Förnybar energi i transportsektorn Transportsektorn står för ungefär en fjärdedel av totala energianvändning. har energianvändningen i denna sektor minskat men ökade den något men ligger fortfarande års nivå. Användningen av förnybara drivmedel ökar, i såväl absoluta som relativa termer. Försäljningen av biodrivmedel steg till . Det är främst så kallade (), men även biogas som ökar, medan användningen av etanol minskar. Målet för andel förnybar energi i transportsektorn är satt till . uppgick denna andel enligt preliminära skattningar till , vilket är en ökning jämfört med . Andelen förnybar energi uppgick sammans med relativt sett låga kostnader för ny förnybar energi innebär att det finns goda förutsättningar för att utnyttja de s.k. samarbetsmekanismerna i förnybartdirektivet, för att därigenom bidra till att EU:s mål för förnybar energi till 2020 nås till minsta möjliga kostnad. En förutsättning för att realisera sådana samarbeten är fortfarande att det ska finnas konkret intresse från andra medlemstater. Den gemensamma elcertifikatsmarknaden mellan och är den första tillämpningen av samarbetsmekanismerna. När det gäller utbyggnaden av förnybar elproduktion i bedömer regeringen att elcertifikatsystemet fungerar väl. Aktörerna på elcertifikatsmarknaden har anpassat sig till systemet och en omfattande utbyggnad av förnybar elproduktion sker och planeras. Den hittillsvarande ökningen av elproduktionen inom ramen för systemet ligger i linje med de mål som har satts upp. Sammantaget anser regeringen att systemet med elcertifikat är ett effektivt styrmedel för att nå uppställda mål för produktionen av förnybar el. Enligt Energimyndighetens kortsiktsprognos förväntas vindkraften öka till drygt till 2016. I de senaste långsiktiga scenarierna bedöms vindkraften producera inom elcertifikatsystemet och kan då byggas i både och . Planeringsramen för vindkraft om till 2020 är ett sätt att ytterligare synliggöra behovet av att skapa planmässiga förutsättningar för vindkraften. Det är angeläget att samtliga berörda centrala myndigheter, länsstyrelser och kommuner bidrar i detta arbete. Planeringsarbetet är en dynamisk process och det är viktigt att det även i fortsättningen finns beredskap för att kunna uppfylla planeringsramen till 2020. Det fortsatta planeringsarbetet behöver inriktas mot att genom lokal förankring öka möjligheten att kunna använda bra vindlägen utifrån goda lokala förutsättningar. Vindkraft byggs ofta ut i glest befolkade landsbygdsområden och kan därför bli ett betydelsefullt bidrag till den lokala ekonomin, exempelvis genom nya arbetstillfällen och en mer differentierad ekonomi. Det är också angeläget att fler vindkraftsprojektörer på olika sätt anstränger sig för att skapa en god lokal förankring för olika vindkraftsetableringar. Vissa goda vindlägen återfinns i områden som har olika former av skydd. Av vägledning om etablering av vindkraft i Natura 2000-områden framgår att en etablering kan vara möjlig i sådana delar av ett Natura 2000-område där det inte förekommer livsmiljöer eller arter som området avser att skydda. En miljöprövning måste ske i varje enskilt fall. Särskilda medel för forskning om vindkraftens effekter på miljö, natur och människa har anvisats i forskningsprogrammet . De studier som tagits fram inom detta program påvisar inga stora negativa effekter av gjorda vindkraftsetableringar och det konstateras att riskerna för negativ påverkan går att begränsa betydligt med hjälp av planering och samarbete samt genom att använda den kunskap som redan finns. Där skador ändå uppstått har 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 det främst varit fåglar (rovfåglar och hönsfåglar) samt fladdermöss som drabbats. Regeringen anser att samverkan mellan berörda myndigheter bör fortsätta att utvecklas när det gäller frågan om utbyggnad av vindkraft. Detta för att utbyggnaden, utifrån rättssäkra tillståndsprocesser och med beaktande av övriga riksintressen, så långt det är möjligt och lämpligt ska kunna ske där vindförhållandena är gynnsamma. Myndigheten ska även bidra till kommersialisering av resultat genom att stödja projekt som bedöms ha kommersiell potential såväl finansiellt som med affärsutvecklande åtgärder. I det följande redovisas resultaten av den forsknings- och innovationsverksamhet som finansieras helt eller delvis från anslaget 1:4 2.5.7Energiforskning och innovation Energiforskning. Dessa medel disponeras i Det övergripande målet är att insatser för forskning och innovation på energiområdet ska inriktas så att de kan bidra till uppfyllandet av uppställda energi- och klimatmål, den långsiktiga energi- och klimatpolitiken samt energirelaterade miljöpolitiska mål. –att bygga upp vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens som behövs för att genom tillämpning av ny teknik och nya tjänster möjliggöra en omställning till ett långsiktigt hållbart energisystem i , karaktäriserat av att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet, –att utveckla teknik och tjänster som kan kommersialiseras genom svenskt näringsliv och därmed bidra till hållbar tillväxt och energisystemets omställning och utveckling såväl i som på andra marknader, samt –att bidra till och dra nytta av internationellt samarbete på energiområdet. ska bidra till att den kunskap som behövs för energisystemets omställning och utveckling finns inom industrin, vid universitet och högskolor och i den övriga offentliga sektorn, samt se till att resultat och metoder från energisystemstudier integreras i myndighetens verksamhet. ska vidare främja svenskt näringslivs utveckling och marknadsintroduktion av nya produkter och tjänster som bidrar till omställningen såväl i som på I enlighet med vad som angetts i propositionen Forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energisystem (prop. 2012/13:21) är verksamheten indelad i sex temaområden: Kraftsystemet, Transportsektorn, Bränslebaserade energisystem, Byggnaden som energisystem, Energiintensiv industri samt det tvärgående området Energisystemstudier. För varje temaområde formulerar visioner, mål och prioriteringar avseende vetenskaplig kunskap, teknikutveckling, kommersialisering, m.m. Området innefattar elproduktion från de förnybara energikällorna vatten, hav, vind och sol samt teknik för kraftöverföring och distribution av el. Verksamheten inom kraftområdet vägleds av en vision för kraftsystemet som bland annat ser som internationellt erkänt för ett hållbart kraftsystem, effektivt energiutnyttjande och en nettoexportör av el. har bl.a. finansierat projektet och industrirelevanta forskningsprojekt genom samverkansprogrammet . Myndigheten har också aktivt deltagit i det arbete som för smarta elnät redovisat. När det gäller solenergi finansierar bl.a. tre större aktiviteter: programmet El och bränsle från solen, samverkansprogrammet SolEl samt det internationella samarbetet inom Solar ERA-Net. Myndigheten anordnade även konferensen , som gavs en breddad inriktning. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Stödet till forskning inom marin energiomvandling har samlats i nytt program och budgeten ökats. På vindkraftsområdet finansierar verksamhet inom kompetenscentret Svenskt vindkrafttekniskt centrum, samverkansprogrammet Vindforsk IV samt kunskapsprogrammet Vindval. gör även insatser avseende småskalig elproduktion för att möjliggöra investeringar i egen- och närproducerad el för privatpersoner, samhälle och verksamheter. Ett exempel är utvecklingen av en småskalig hybridlösning för att använda sol- och vindkraft för att ladda elbilar under parkering. Projektet har nått stora framsteg både i klimat- och miljöanpassning av konstruktionen och att sänka tillverkningskostnaderna. Inom transportområdet görs insatser på två huvudområden: hållbar teknikutveckling för fordon samt utveckling av förnybara drivmedel. I området hållbar teknikutveckling för fordon ingår forskning, utveckling och demonstration av nya typer av energieffektiva fordon, fordon med el- och hybriddrift. Stor vikt läggs även vid ökad energieffektivitet genom minskad vikt i fordon, minskat luftmotstånd och minskade förluster i drivlinan. satsningar på forskning och utveckling inom området bidrar till en konkurrenskraftig svensk industri. Den svenska tunga fordonsindustrins marknadspåverkan är också stor och introduktionen av elhybridbussar och försöken med elvägar kan ge stora effekter. har genomfört tre konferenser för att sprida resultat och öka samarbetet mellan olika forskningsprogram och stödmottagare inom transportområdet. Syftet med satsningar på forskning och utveckling inom förnybara drivmedel är att utveckla produktionstekniker som möjliggör en uthållig produktion av drivmedel som också är kostnadseffektiva. finansierar flera stora projekt där hela kedjan ingår, från odling av råvaror för biodrivmedel till användning av nya bränslen. Myndigheten bidrar bl.a. till forskningsprogrammet drivmedel i samverkan med Svenskt för förnybara drivmedel (F3). Programmet ska bidra med analyser som kan ligga till grund för vetenskapligt underbyggt beslutsstöd och ökad systemförståelse hos politiker, myndigheter, industri och andra organisationer i frågor om förnybara drivmedel. invigdes som ska producera biogas från skogsrester. Projektet fick i demonstrationsstöd av , vilket är det största enskilda stöd någonsin sedan gick med i EU. Anläggningen togs i drift och är den första i sitt slag att producera biogas med hjälp av restprodukter från skogsbruket. i är stora och har ofta en stor exportandel. Ett nyckelbegrepp för industrins utveckling och konkurrenskraft är energieffektivisering där energitillgång och energikostnad är särskilt viktiga konkurrensfaktorer. Inom området pågår ett samverkansprogram tillsammans med järn- och stålindustrins branschorganisation . Programmet syftar till att stödja energirelevant forskning om energieffektivare processer och minskad användning av fossila bränslen. har även initierat två nya program för forskning och utveckling om industrins energianvändning samt massa- och papperindustrins energianvändning. Energieffektivisering av processer och effektivt utnyttjande av råvaror och energi är centrala delar i båda programmen även om målgrupperna delvis är olika. Bioenergin har en betydande roll i energisystemet och samhällsekonomin både i och globalt. Arbetet för att öka användningen av biobränsle är en viktig del av strategin för att uppnå god naturresurshushållning och är även en viktig del i klimatarbetet. Forskningsområdet behandlar främst förnybara bränslen och bioenergiförsörjning, inklusive hantering och nyttiggörande av askor, samt energi ur avfall. Satsningen rör hela bränslekedjan från odling till användning samt bioenergins miljö- och hållbarhetsfrågor. Insatserna görs främst inom de tre bränsleprogrammen Tillförsel, Omvandling och Hållbarhet, och dessa är utformade utifrån en helhetssyn i bioenergins värdekedjor från råvaruproduktion till användning. Bland prioriterade områden finns teknik för småskalig kraftvärme samt forskning och utveckling för systemintegration för externeldade gasturbiner. finansierar projekt som behandlar turbinstyrning samt beläggningsbildning, korrosion och design av högtemperaturvärmeväxlare. Svenska experter har deltagit i utvecklingen av en internationell ISO-standard för hållbar bioenergi. Det gedigna underlag som finns på området genom långsiktiga forskningsfinansiering har i högsta grad bidragit i processen. Inom forskningsprogrammet tas det fram kunskap för att utveckla befintliga och nya system för fjärrvärme och fjärrkyla. Nya och effektiva systemlösningar utvecklas, exempelvis för tillvaratagande av överskottsvärme från industrier och byggnader samt för anslutning av solvärme. Huvudfokus inom området är att ta fram ny kunskap och nya produkter som ytterligare minskar användningen av olja och el för uppvärmning samt att effektivisera fastigheternas användning av drift- och hushållsel.