prop · H20365 · 2015-03-11 00:00:00 — Det är riktigt att fastställde att vissa delar av luftfartsavtal med inte var förenliga med åtaganden enligt fördraget. Eftersom frågan inte enbart rör förhållande till har i den uppkomna situationen sökt att samordna sitt agerande med övriga medlemsstater i syfte att nå en gemensam lösning. Som regeringen har uppfattat det har detta också skett helt i enlighet med kommissionens bedömning av vilken handlingslinje som varit den lämpligaste. Alltsedan mandatet för kommissionen beviljades har utgått från att bristerna i det bilaterala avtalet skulle tillrättaläggas genom det unionsavtal med som kommissionen förhandlar om. Eftersom unionsförhandlingar med med hög intensitet har pågått alltsedan kommissionen fick sitt mandat, har regeringen ännu inte övervägt att säga upp det bilaterala luftfartsavtalet. Vad gäller frågan om uppsägning/ändring av avtalet har slutligen särskilt hänvisat till den gemensamma deklaration som rådet och kommissionen antog vid ministerrådet . Enligt regeringens mening har inte motsatt sig erforderliga ändringar i avtalen och det har därmed inte uppstått en situation som enligt deklarationen kräver att medlemsstaterna som en sista utväg bör vidta en sådan allvarlig åtgärd som att säga upp luftfartsavtalen i fråga. Som framgår av deklarationen är detta under alla omständigheter inte en fråga som kan eller bör avgöras av medlemsstaterna var för sig. Det bilaterala luftfartsavtalet mellan och (ärendenummer /2182) En formell underrättelse inkom . Kommissionen gjorde gällande att genom att påta sig vissa på luftfartsområdet särskilt angivna internationella åtaganden gentemot har underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt artikel 49 EUF-fördraget och artikel 4.3 jämförd med artikel 101 EUF-fördraget. De internationella åtaganden kommissionen anmärkte på följer enligt kommissionen av vissa specifika avtal och protokoll som har ersatt överenskommelse med De Socialistiska Rådsrepublikernas Union rörande luftfartsförbindelserna . Den formella underrättelsen besvarades . anförde i huvudsak följande. Kommissionens beskrivning av avtalsförhållandet mellan och på luftfartsområdet är enligt den uppfattning inte korrekt. överenskommelse med , till vilken har succederat, gäller fortfarande. Inget av de specifika avtal eller protokoll som kommissionen nämner har nämligen ratificerats och trätt i kraft. Således är överenskommelsen alltjämt avgörande för avtalsförhållande med på luftfartsområdet med vissa tillägg och ändringar. Kommissionen har påpekat att har anmält de aktuella avtalen och protokollen till kommissionen i enlighet med artikel 1.2 i förordning (EG) nr 847/2004. Av en medlemsstats anmälan enligt artikel 1.2 i förordningen om att förhandlingar inletts med tredjeland följer dock inte att förhandlingarna lett fram till bindande åtaganden. anmälan visar däremot att lojalt samarbetar med kommissionen i enlighet med gällande unionslagstiftning. Efter avgörande i de s.k. open skies-målen 2002, antog och rådet förordning (EG) nr 847/2004 av om förhandling om och genomförande av luftfartsavtal mellan medlemsstater och tredje länder. Den har alltsedan förordningens tillkomst, följt denna och fullt ut samarbetat med kommissionen i syfte att bringa sina förbindelser med i överensstämmelse med unionsrätten. I förhandlingar med har företrädare för den gjort fullt tydligt att deras överenskommelser på luftfartsområdet måste omfatta EU:s standardklausuler. , liksom övriga medlemsstater, har dock ännu inte lyckats övertyga ryska myndigheter om nödvändigheten av dessa ändringar. Kommissionen fick 2003 ett generellt mandat av rådet att förhandla med samtliga tredje länder om att göra de nödvändiga ändringarna i medlemsstaternas bilaterala luftfartsavtal med tredje land, i syfte att få dem i överensstämmelse med unionsrätten. har stöttat kommissionen i dessa förhandlingar som till mycket stor del varit framgångsrika. Inte heller kommissionen har dock lyckats övertyga ryska myndigheter om nödvändigheten av att komplettera luftfartsavtalen med EU:s standardklausuler. Den anser således att den, i enlighet med andra stycket i artikel 351 EUF-fördraget, har vidtagit alla lämpliga åtgärder för att undanröja det som i dess förbindelser med är oförenligt med fördragen. Förordningen innehåller inte heller någon bestämd tidsfrist för när standard-klausulerna måste vara intagna i de bilaterala luftfartsavtalen. När det gäller kraven på EU:s flygbolag att betala en särskild avgift ”royalties”, för rätten att överflyga har fullt ut stöttat kommissionen i dess ansträngningar att slutföra en överenskommelse med om ett avskaffande av dessa avgifter. Det fanns tidigare vissa utsikter till frågans slutliga och positiva lösning i anslutning till inträde i WTO. Denna förhoppning har inte infriats och frågan är fortfarande olöst. Direktiv /12/EG av om flygplatsavgifter (ärendenummer /4136) Kommissionen gjorde i en formell underrättelse som inkom gällande att på ett felaktigt sätt har införlivat artikel 6.2, 6.3 och 11.1 i direktiv /12/EG samt att på ett felaktigt sätt tillämpar artikel 3, 6.3 och 7.1 i nämnda direktiv tillika artikel 15.1 i förordning (EG) nr 1008/2008 av om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen vad avser ordningen för flygplatsavgifter vid . anförde i sitt svar sammanfattningsvis följande: i) vad gäller inkorrekt tillämpning av artikel 3 i direktiv /12/EG. Det kommissionen vänder sig emot är att passageraravgiften för är uppdelad mellan inrikestrafik (”domestic”) och utrikestrafik (”international”) med stora skillnader i avgiften. Ett samråd om ett borttagande av den differentierade passageraravgiften (baserat på destinationsland som enda grund) kommer att ske , med ett införande i avgiftssystemet för Swedavia AB:s flygplatsnät . Differentieringen ska vara helt borttagen senast vid utgången av 2017, ii) vad gäller inkorrekt införlivande av artikel 6.2 i direktivet. Ett förslag till komplettering av lagen ska tas fram inom , iii) vad gäller inkorrekt införlivande och tillämpning av artikel 6.3 i direktivet. Regeringen överväger att komplettera lagen om flygplatsavgifter med en bestämmelse med innebörden att tvistiga frågor från samråden alltid ska kunna komma under Transportstyrelsens prövning även om samrådet utmynnar i att inget beslut om ändringar fattas, iv) vad gäller inkorrekt tillämpning av artikel 7.1 i direktivet. Regeringen erfar att det förekommit brister i denna del inför fastställandet av avgifterna . Då gällde det att börja tillämpa helt nya regler och bristerna får skyllas på denna bristande erfarenhet. har uppgett att man har dokumentation på ca 600 sidor inför samrådet om avgifterna . Sammantaget anser regeringen att i varje fall i samband med samrådet om avgifterna har uppfyllt vad som rimligen kan krävas av ledningsenheten vid en flygplats, v) vad gäller inkorrekt införlivande av artikel 11.1 i direktivet. Genom de kompletteringar som övervägs enligt punkt iii), ges Transportstyrelsen ett utökat mandat att säkerställa en korrekt tillämpning av direktivets Tvistelösningsmekanismen förstärks genom att möjliggöra prövning av beslut, oavsett om beslutet medför ändringar Regeringen överväger dock om lagen bör kompletteras med regler som säger att Transportstyrelsen får meddela förelägganden till en ledningsenhet att agera på visst sätt, och ska få möjlighet att förena sådana förelägganden med vite, vi) vad gäller inkorrekt tillämpning av artikel 15.1 i förordning (EG) nr 1008/2008. lägga fram ett justerat förslag till reviderad taxa vid det samråd som startar i syfte att få till stånd en taxa som inte innebär diskriminering i strid med . Arbetet ska fortsätta året därpå så att den otillåtna skillnaden i avgifter har avskaffats när taxan Till svaret bifogades en preliminär tidsplan. Direktiv /13/EU om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (ärendenummer /2191) Kommissionen anförde i formell underrättelse att införlivat direktivet om audiovisuella medietjänster på felaktigt sätt genom att inte i enlighet med artikel 3 säkerställa fri mottagning och förhindra begränsningen av vidaresändning av audiovisuella medietjänster från andra medlemstater, att inte i enlighet med artiklarna 10 och 11 skydda ansvaret och det redaktionella oberoendet hos leverantörer av audiovisuella medietjänster samt att inte i enlighet med artiklarna 7, 13, 16 och 17 främja europeiska produktioner och tillgänglighet för syn- och hörselskadade. anförde i svar sammanfattningsvis följande. Fördraget stadgar att ett direktiv ska vara bindande avseende det resultat som ska uppnås, men att formen och tillvägagångssättet för genomförandet överlåts åt de nationella myndigheterna. Friheten för audiovisuella medietjänster att sända till i enlighet med artikel 3 garanteras genom det faktum att det i inte finns några regler som hindrar fri mottagning och vidaresändning av audiovisuella medietjänster från andra medlemsstater till . Vidare gäller censurförbudet i 1 kap. 3 § första stycket yttrandefrihetsgrundlagen (YGL) för de audiovisuella medietjänster i direktivet som omfattas av YGL. Mot bakgrund av vad kommissionen anför anser den emellertid att genomförandet av artikel 3 kan göras tydligare. Detta avses ske genom införandet av en ny bestämmelse i radio- och tv-lagen som garanterar friheten att sända och motta i artikel 3 för de tjänster som faller utanför YGL. Regeringen kommer att tillsätta en utredning med uppdrag att lämna förslag i denna del . Artiklarna 10.1 a och 11.3 tredje meningen led a har genomförts genom 3 kap. 4 § och 4 kap. 3 § YGL när det gäller skyddet för tjänsteleverantörens ansvar och redaktionella oberoende i förhållande till det allmänna. När det gäller skyddet för tjänsteleverantörens ansvar och redaktionella oberoende i förhållande till andra enskilda har artiklarna genomförts genom bestämmelsen om otillbörligt kommersiellt gynnande i 5 kap. 5 § radio- och tv-lagen. Vidare bidrar regler om journalisters integritet i det självsanerande medieetiska systemets publicitets- och yrkesregler, Spelregler för press, radio och tv till detta skydd. I syfte att förtydliga genomförandet på denna punkt anser emellertid den att en bestämmelse ska föras in i radio- och tv-lagen som uttryckligen garanterar skyddet för tjänsteleverantörens ansvar och redaktionella oberoende mot otillbörlig påverkan. Skyddet bör gälla otillbörlig påverkan från privata sponsorer och produktplacerare på innehållet och, när det gäller tv-sändningar, på programläggningen. Regeringen avser att ge ovan nämnda utredning i uppdrag att se över denna fråga. Artiklarna 13, 16 och 17 har genomförts genom 5 kap. 7 och 8 §§ radio- och tv- lagen när det gäller sändningar/tillhandahållanden på annat sätt än genom tråd. När det gäller tv-sändningar genom tråd utgörs dessa sändningar antingen av lokala sändningar, som är undantagna från kravet i direktivet (artikel 18), eller av vidaresändningar som också sänds i marknätet eller via satellit och då omfattas av kraven i radio- och tv-lagen på främjande av europeiska produktioner. När det gäller beställ-tv genom tråd har genomförandet skett genom åtgärder enligt . I syfte att göra genomförandet tydligare avser att i en kommande utredning av YGL bl.a. låta utreda möjligheterna att uppställa lagkrav på främjande av europeiska produktioner på tv och beställ-tv som sänds/tillhandahålls genom tråd. avser också att låta den utredningen få i uppdrag att göra en översyn av redaktionsbegreppet. Artikel 7 har genomförts genom krav i 5 kap. 12 § radio- och tv-lagen. Vidare är det ett krav för att få stöd enligt att filmerna textas. I syfte att för samtliga tjänster se över möjligheten att förtydliga genomförandet ur ett aktörs- och operatörsperspektiv avser den emellertid att låta den kommande utredningen av YGL utreda möjligheten att uppställa lagkrav på tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning även när det gäller audiovisuella medietjänster på begäran som tillhandahålls genom Ett kompletterande svar på den formella underrättelsen överlämnades till kommissionen varvid en departements- promemoria, Förslag till ändringar i radio- och tv-lagen (Ds 2014:37) och kommittédirektiv (dir. 2014:97) bifogades. Direktiv /70 om ramavtalet om visstidsarbete undertecknat av EFS, UNICE och CEEP (ärendenummer /4835) Kommissionen anförde i en formell underrättelse att enligt kommissionen uppfyller inte kravet på att förhindra missbruk av på varandra följande visstidsanställningar enligt klausul 5 i bilagan till direktiv /70/EG om ramavtalet om visstidsarbete undertecknat av EFS, UNICE och CEEP. Detta genom avsaknaden i svensk rätt av en tydlig övre tidsgräns för flera på varandra följande visstidsanställningar rörande allmän visstidsanställning och vikariat och den fullständiga avsaknaden av åtgärder för att förhindra missbruk av visstidsanställningar för säsongsarbete och för arbetstagare som har fyllt . svarade bl.a. följande . Regeringen delar inte kommissionens uppfattning att kravet att förhindra missbruk av på varandra följande visstidsanställningar enligt klausul 5 i bilagan till visstidsdirektivet inte har uppfyllts. Lagen (1982:80) om anställningsskydd (anställningsskyddslagen) innehåller flera olika medel mot missbruk, bl.a. krav på objektiva skäl för användandet av vikariat och säsongsanställning samt regler om företrädesrätt till återanställning. Anställningsskyddslagen innehåller också regler om att för en arbetstagare som har varit anställd hos arbetsgivare antingen i allmän visstidsanställning i sammanlagt , eller som vikarie i sammanlagt , ska anställningen övergå till en tillsvidareanställning. Reglerna är sanktionerade genom möjlighet för arbetstagare att få skadestånd och en domstols förklaring om att en lagstridig visstidsanställning ska gälla tills vidare. Regeringens ståndpunkt är att ovanstående regler sammantaget utgör ett tillräckligt effektivt skydd mot missbruk genom användandet av flera på varandra följande visstidsanställningar varför kraven i klausul 5 får anses uppfyllda. Två departementspromemorior har utarbetats, Ds 2011:22 Anmälningsskyldighet vid utstationering samt förtydligande avseende missbruk av visstidsanställningar enligt anställningsskyddslagen och Ds 2012:25 Förstärkt skydd för arbetstagare med allmän visstidsanställning och vikariat. De förslag som lades fram i promemoriorna har inte lett till lagstiftning. Kommissionen vidhöll sin inställning i ett motiverat yttrande . vidhöll sin inställning i svar . Kommissionen inkom med ett kompletterande motiverat yttrande i vilket kommissionen frånföll vissa av de tidigare framförda anmärkningarna (regleringen av säsongsarbete, vikariat respektive visstidsanställningar för arbetstagare ). Kommissionens kritik begränsar sig nu till påståendet att det i svensk rätt saknas bestämmelser som på ett effektivt sätt förhindrar sådant missbruk som består i visstidsanställning utan begränsning vilket, som regeringen uppfattar kommissionen, kan uppstå genom att flera på varandra följande visstidsanställningar innehåller en kombination av allmän visstidsanställning och andra typer av visstidsanställning. Det kompletterande motiverade yttrandet besvarades varvid vidhöll den inställning som tidigare framförts. Ett kompletterande svar inlämnades till kommissionen varmed regeringen informerade om den nya regeringens avsikt att ändra reglerna i anställningsskyddslagen, så att arbetstagarna får ett stärkt skydd när det gäller visstidsanställningar, vilket skulle resultera i att överträdelseärendet inte längre skulle vara aktuellt. Bilaga 3 Beslut i rådet som inte stött En målsättning för regeringens EU-arbete är att genom tidigt påverkans- arbete och aktivt deltagande i förhandlingsarbete nå resultat som gagnar svenska och europeiska intressen. Vid ett fåtal tillfällen kan det dock uppkomma situationer då det inte är möjligt att stödja rådets beslut. Dessa fall redovisas i denna bilaga. Beslut i rådet där röstat nej 1.1 Rådets rekommendation till att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten 2012 Datum för röstning: Rådsformation: Bakgrund: Rådets rekommendation baseras främst på Europeiska revisionsrättens årsrapport för aktuellt budgetår. Revisionsrätten lämnade i årsrapporten en revisionsförklaring med reservation . Felen vid genomförandet av budgeten som revisionsrätten identifierat låg på en högre nivå än året innan. hade röstat nej till att bevilja kommissionen ansvarsfrihet innan och gjorde därför samma bedömning som . Två andra medlemsstater röstade nej, övriga ställde sig bakom rådets rekommendation. 1.2 Ändringsbudget nr 3 till EU:s årsbudget 2014 Datum för röstning: Rådsformation: Bakgrund: Ändringsbudget nr 3 till EU:s årsbudget 2014 var en del i den paketöverenskommelse om årsbudgeten 2015 som rådet har beslutat om. Vid Coreper antog rådet med kvalificerad majoritet ändringsbudget nr 3. och två andra medlemsstater röstade nej. Anledningen till att inte kunde stödja förslaget var att det innebär ökade utgifter med totalt . Av dessa avses finansieras genom mobilisering av den s.k. marginalen för oförutsedda händelser. Regeringen anser inte att de utgifter som finansieras är oförutsedda, dessutom bör det finnas möjligheter till finansiering via omprioriteringar. Beslutet ökar inte den totala volymen av betalningar , men minskar utrymmet under betalningstaket . Förslaget innebär även ett åtagande från rådet och om att komma överens om huruvida de nya flexibilitetsinstrumenten under den nya budgetramen (Special- instrumenten) ska finansieras under eller över utgiftstaket. Regeringen anser att det är centralt att alla utgifter finansieras under utgiftstaket och röstade därför nej till ändringsbudget nr 3. 1.3 Förslag till och rådets förordning om informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder för jordbruksprodukter på den inre marknaden och i tredjeland Datum för röstning: Rådsformation: Jordbruks- och fiskerådet Beslutsförfarande: Förslagets rättsliga grund är artiklarna 42 och 43 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Rådet och beslutar gemensamt. Beslut genom kvalificerad majoritet i rådet. Bakgrund: Den nya förordningen om säljfrämjande åtgärder för jordbruksprodukter innebär bland annat ett ökat fokus på europeiska mervärden samt ett bredare tillämpningsområde beträffande både produkter och stödmottagare. Förordningen innebär också att nuvarande möjlighet till nationell medfinansiering tas bort, att kommissionen ges ett större inflytande över urval och prioriteringar, att ursprung och enskilda varumärken får exponeras i samband med främjandeaktiviteter samt att det administrativa systemet förenklas. har kommissionens förslag varit föremål för trepartsförhandlingar mellan , rådet och kommissionen samt slutligen antagits av rådet . Förordningen är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater och ska tillämpas . röstade nej till det slutliga förslaget med hänvisning till de höjda nivåerna för EU:s medfinansiering, frånvaron av tydliga restriktioner beträffande främjande av alkohol samt den sänkta ambitionsnivån beträffande insatser i tredjeland. Den övergripande svenska ståndpunkten var att informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder inte ska finansieras via EU-budgeten. 1.4 Förslag till rådets beslut om ingående av ett hållbart partnerskapsavtal om fiske mellan Europeiska unionen och Republiken och genomförande av ett protokoll Förslag till rådets beslut om undertecknande, på uppdrag av EU, och provisorisk tillämpning av ett hållbart partnerskaps- avtal om fiske mellan Europeiska unionen och Republiken och genomförande av ett protokoll Förslag till rådets beslut om fördelning av fiskemöjligheter inom ramen för genomförandet av protokollet till hållbar partnerskapsavtal om fiske mellan Europeiska unionen och Republiken Datum för röstning: Rådsformation: Rådet för allmänna frågor Beslutsförfarande: Artikel 43 jämförd med artikel 218 i Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet på förslag av kommissionen. Bakgrund: EU:s fiskeavtal med har varit vilande och inget protokoll har funnits därefter. Kommissionen lade fram en rekommendation om bemyndigande att inleda förhandlingar mellan EU och Republiken om ett nytt partnerskapsavtal om fiske och ett nytt protokoll. En utvärdering presenterades . Den finansiella ersättningen uppgår till för de fem åren. Sektorstödet uppgår till under samtliga . röstade nej då ett tillgängligt beståndsöverskott inte kunnat säkerställas inom ramen för tillgängligt vetenskapligt underlaget avseende arten kummel. 2 Beslut där lagt ner sin röst 2.1 Förslag till rådets beslut om ingående av ett hållbart partnerskapsavtal om fiske mellan Europeiska unionen och Republiken och genomförande av ett protokoll Datum för röstning: Rådsformation: Jordbruks- och fiskerådet Beslutsförfarande: Artikel 43 jämförd med artikel 218 i Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet på förslag av kommissionen. Bakgrund: EU har haft fiskeavtal med . Förhandlingar mellan kommissionen och har pågått . presenterade kommissionen ovan nämnda förslag till rådet. beslutade rådet att underteckna protokollet och undertecknades protokollet som tillämpas provisoriskt . Rådet beslutade att begära godkännande för att ingå protokollet. gav sitt samtycke . lade ner sin röst då det inte ansågs klarlagt att bestånds- situationen är tillräckligt god. 2.2 Förslag till rådets beslut om undertecknande på EUs vägnar och om provisorisk tillämpning av protokollet mellan och om fastställande av de fiske- möjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i det gällande partnerskapsavtalet om fiske mellan de två parterna Förslag till rådets beslut om ingående av protokollet mellan och om fastställande av de fiske- möjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i det gällande partnerskapsavtalet om fiske mellan de två parterna Förslag till rådets beslut om fördelning av fiskemöjligheter inom ramen för protokollet mellan och om fastställande av fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i det gällande partnerskapsavtalet om fiske mellan de två parterna Datum för röstning: Rådsformation: Rådet för sysselsättning och socialpolitik, hälso- och sjukvårdsfrågor samt konsumentfrågor Beslutsförfarande: Artikel 43 jämförd med artikel 218 i Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet på förslag av kommissionen. Bakgrund: Det protokoll som finns kopplat till fiskepartnerskapsavtalet mellan och löpte ut . Ett nytt protokoll förhandlades fram och presenterade kommissionen de tre ovan nämna förslagen för rådet. Det politiska läget i Guinea- har förbättrats och har demokratiska val hållits som bedömts som rättvisa av FN och av EUs valobservatörer. Den ekonomiska ersättningen uppgår till varav till stöd för Guinea-Bissaus sektoriella fiskeripolitik av totalt . lade ner sin röst då det mot bakgrund av att utvärderingen var gammal var svårt att säkerställa att det fanns ett överskott för EU att fiska på. Aid for Trade ........................ Asyl-, migration- och Ekonomi och finans............... Hälsa och säkerhet............... Hälso- och sjukvård............. Fonden för inre säkerhet ..... Fri rörlighet för arbetstagare163 Fri rörlighet för tjänster....... Fri rörlighet för varor.......... Inremarknaden för energi.... Invasiva främmande arter.... Kemikalier och avfall.......... Genomförande av direktiv .. Livsmedel, djur och växter .223 (fYROM).......... Mål av svenskt intresse Vatten och marin miljö........ Öppenhet och insyn............. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden Å Romson, Y , M , K , S-E Bucht, P , H Hellmark , I , Å , M , A Ygeman, A , P , M , A Bah Kuhnke, A Strandhäll, A Shekarabi, G , A Hadzialic