prop · H3031d19 · 2015-09-21 00:00:00 — Tabell 15.5 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för............................................... 13:1 Stöd till idrotten.................................................................................................... Tabell 15.6 Anslagsutveckling....................................................................................... Tabell 15.7 Beställningsbemyndigande för anslaget 13:2 Bidrag till allmänna Tabell 15.8 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 13:2 Bidrag till allmänna Tabell 15.9 Anslagsutveckling....................................................................................... Tabell 15.10 Beställningsbemyndigande för anslaget 13:3 Bidrag för kvinnors Tabell 15.11 Härledning av anslagsnivån 2016–2018 för 13:3 Bidrag för kvinnors Tabell 15.12 Anslagsutveckling..................................................................................... Tabell 15.13 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 13:4 Stöd till Tabell 15.14 Anslagsutveckling..................................................................................... Tabell 15.15 Beställningsbemyndigande för anslaget 13:5 Bidrag till Tabell 15.16 Härledning av anslagsnivån 2016–2018 för 13:5 Bidrag till Tabell 15.17 Anslagsutveckling..................................................................................... Tabell 15.18 Härledning av anslagsnivån 2016–2018 för 13:6 Insatser för den 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 16.1 Utgiftsutveckling inom Folkbildning, utgiftsområde 17 ........................ Tabell 16.2 Syften och indikatorer ............................................................................... Tabell 16.3 Anslagsutveckling ...................................................................................... Tabell 16.4 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 14.1 Bidrag till Tabell 16.5 Anslagsutveckling ...................................................................................... Tabell 16.6 Beställningsbemyndigande för anslaget 14:2 Bidrag till Tabell 16.7 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 14:2 Bidrag till Tabell 16.8 Anslagsutveckling ...................................................................................... Tabell 16.9 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 14:3 Särskilda insatser Tabell 17.1 Resultat....................................................................................................... Tabell 17.2 Spelmarknadens bruttoomsättning........................................................... Tabell 17.3 Marknadsandelar av nettoomsättningen .................................................. Tabell 17.4 De omsättningsmässigt största spelformerna.......................................... Tabell 17.5 Anslagsutveckling ...................................................................................... Tabell 17.6 Offentligrättslig verksamhet..................................................................... Tabell 17.7 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 15:1 Lotteriinspektionen.... 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverk- samhet, utveckling samt internationellt kul- turutbyte och samarbete besluta om bidrag som medför behov av framtida anslag på högst 2017 (avsnitt 3.5.2), 2.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:3 Skapande skola besluta om bi- drag som inklusive tidigare gjorda åtagan- den medför behov av framtida anslag på högst 2017 (avsnitt 3.5.3), 3.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:5 Stöd till icke-statliga kulturlo- kaler besluta om bidrag som inklusive tidi- gare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018 (avsnitt 3.5.5), 4.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:6 Bidrag till regional kulturverk- samhet besluta om bidrag som medför be- hov av framtida anslag på högst 2017 och 2018 (avsnitt 3.5.6), 5.godkänner att regeringen på AB Svenska 2016 verkar för att bo- lagsstämman beslutar om ett bidrag för konst, teater och andra kulturella ändamål som motsvarar 1/26 av bolagets överskott 2015 från Nya Penninglotten samt att bi- draget ska fördelas enligt de närmare anvis- ningar som beslutas av regeringen (avsnitt 3.5.8), 6.bemyndigar regeringen att för anslaget 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018 (avsnitt 4.5.2), 7.bemyndigar regeringen att för anslaget 3:1 Bidrag till litteratur och kultur- tidskrifter besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 (avsnitt 5.5.1), 8.bemyndigar regeringen att för anslaget 4:4 Bidrag till bild- och formom- rådet besluta om bidrag som medför behov av framtida anslag på högst 14 000 000 kro- nor 2017(avsnitt 6.5.4), 9.bemyndigar regeringen att för anslaget 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 136 000 000 kro- nor 2017–2026 (avsnitt 7.5.2), 10.godkänner att tidigare ställ- ningstaganden i frågor om namn på och intern organisation för den verksamhet som bedrivs av inte längre ska gälla (avsnitt 7.5.3), 11.bemyndigar regeringen att för anslaget 7:2 Bidrag till kulturmiljövård be- sluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 anslag på högst 2017– 2019 (avsnitt 9.5.2), 12.godkänner förslaget till medelstilldelning från rundradiokontot till med 2 , till med 4 och till med (avsnitt 13.6), 13.godkänner förslaget till medelstilldelning från rundradiokontot till budge- tens inkomstsida med för den verksamhet som bedrivs av Myndig- heten för press, radio och tv (avsnitt 13.6), 14.bemyndigar regeringen att för anslaget 12:2 Bidrag till nationell och inter- nationell ungdomsverksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtagan- den medför behov av framtida anslag på högst 2017 (avsnitt 14.4.2), 15.bemyndigar regeringen att för anslaget 13:2 Bidrag till allmänna samlings- lokaler besluta om bidrag som inklusive ti- digare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2020 (avsnitt 15.8.2), 16.bemyndigar regeringen att för anslaget 13:3 Bidrag för kvinnors organise- ring besluta om bidrag som inklusive tidi- gare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 (avsnitt 15.8.3), 17.bemyndigar regeringen att för anslaget 13:5 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 (avsnitt 15.8.5), 18.bemyndigar regeringen att för anslaget 14:2 Bidrag till kontakttolkutbild- ning besluta om bidrag som inklusive tidi- gare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2020 (avsnitt 16.4.2), 19.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid enligt följande upp- ställning: Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och sam- 1:4 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet 1:5 Stöd till icke-statliga kulturlokaler 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet Bidrag till Operan, , , , och 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter 3:2 Myndigheten för tillgängliga medier 4:2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön 4:4 Bidrag till bild- och formområdet 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Ersättningar och bidrag till konstnärer Centrala museer: Myndigheter Centrala museer: Stiftelser Bidrag till vissa museer Forum för levande historia Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål Utbyte av tv-sändningar mellan och Forskning och dokumentation om medieutvecklingen Avgift till Europeiska audiovisuella observatoriet Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Bidrag till allmänna samlingslokaler Bidrag för kvinnors organisering Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer Insatser för den ideella sektorn Särskilda insatser inom folkbildningen 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 2 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Utgiftsområdet är underindelat i följande områ- den: –Teater, dans och musik –Litteraturen, läsandet och språket –Bildkonst, arkitektur, form och design –Museer och utställningar –Politik för det civila samhället –Tillsyn över spelmarknaden 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 17, Kultur, medier, trossamfund och fritid Teater, dans och musik Litteraturen, läsandet och språket Bildkonst, arkitektur, form och design Politik för det civila samhället Totalt för utgiftsområde 17 Kultur, medier, tros- 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2016–2019. Utgiftsom- råde 17, Kultur, medier, trossamfund och fritid Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Tabell 2.3 Ramnivå 2016 realekonomiskt fördelad. Utgifts- område 17, Kultur, medier, trossamfund och fritid Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Samhällets stöd till företag och hushåll inom utgiftsområde 17 redovisas normalt i huvudsak på budgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en enhetlig beskattning, s.k. skatteutgifter. En skatteutgift uppstår om skatteuttaget för en viss grupp eller en viss kategori av skattebeta- lare är lägre än vad som är inom ett visst skatteslag. Förutom skatteutgifter redovisas i förekommande fall även skattesanktioner, där skatteuttaget är högre än den angivna inom skatteslaget. Många av skatteutgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika områden som t.ex. konjunktur-, bostads-, miljö- eller arbetsmarknadspolitik. Dessa skatteutgifter påverkar budgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av redovis- ningen av skatteutgifterna har redovisats i rege- ringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2014/15:98). I det följande redovisas de skatteutgifter som är hänförbara till utgifts- område 17. Tabell 2.4 Skatteutgifter inom utgiftsområde 17 Omsättning i ideella föreningar Skattereduktion för gåvor till ideell Totalt för utgiftsområde 17 1 Ett ”–” innebär att skatteutgiften inte kan beräknas. Bidrag till Stiftelsen och Stiftelsen Enligt 16 kap. 10 och 11 §§ inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, får avdrag göras för bidrag som lämnas till och för sådana bidrag och avgifter till Svenska Film- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 institutet som avses i filmavtalet. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. I denna proposition föreslås att avdragsrätten för avgifter och bidrag till slopas fr.o.m. . Försäljning av 000 kr/år Vid försäljning av konstverk för är enligt 1 kap. 2 a § mervärdes- skattelagen (1994:200), förkortad ML, försälj- ningsbeloppet undantaget från mervärdesskatt under förutsättning att upphovsmannen eller dennes dödsbo vid försäljningen äger konst- verket. Undantaget ger upphov till en skatteut- gift avseende mervärdesskatt. Enligt 7 kap. 1 § ML är mervärdesskatten för tidningar och tidskrifter nedsatt till . Skattesatsen gäller även radiotidningar för syn- skadade och andra varor som gör skrift tillgäng- lig för personer med läsnedsättning. Den ned- satta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Enligt 7 kap. 1 § ML är mervärdesskatten för böcker, broschyrer, häften, musiknoter, kartor och liknande alster nedsatt till . Detta gäller även bilderböcker, ritböcker och målar- böcker för barn. Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervär- desskatt. Enligt 7 kap. 1 § ML är mervärdesskatten för entréavgift till konserter, biograf-, cirkus-, tea- ter-, opera- och balettföreställningar eller lik- nande föreställningar nedsatt till . Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteut- gift avseende mervärdesskatt. I denna proposi- tion föreslås att mervärdesskatten på tillträde till biografföreställningar höjs från fr.o.m. . Enligt 7 kap. 1 § ML är mervärdesskatten för omsättning av tjänster inom idrottsområdet där verksamheten bedrivs kommersiellt, t.ex. i bo- lagsform, nedsatt till . Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avse- ende mervärdesskatt. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Enligt 7 kap. 1 § ML är mervärdesskatten för upphovsrätter nedsatt till . Skattesatsen gäller för upplåtelse eller överlåtelse av vissa upphovsrättsligt skyddade litterära eller konst- närliga verk. Nedsättningen gäller inte för upp- låtelse eller överlåtelse av fotografier, reklam- produkter, system och program för automatisk databehandling eller film eller liknande upptag- ning av information. Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervär- desskatt. Enligt 7 kap. 1 § ML är mervärdesskatten för entréavgift till djurparker nedsatt till . Nedsättningen gäller även för guidning i djur- parker. Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Försäljning av konstverk ≥300 /år Enligt 7 kap. 1 § ML är skattesatsen för försälj- ning av konstverk för eller mer nedsatt till . Detta gäller om konstverket vid försäljningen ägs av upphovs- mannen eller dennes dödsbo. Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avse- ende mervärdesskatt. Ersättning som en idrottsutövare erhåller från en skattebefriad ideell förening med huvudsakligt syfte att främja idrottslig verksamhet och som inte uppgår till ett halvt prisbasbelopp är enligt 2 kap. 19 § socialavgiftslagen (2000:980) undantagen från socialavgifter. Ersättningen är inte förmånsgrundande. Skatteutgiften avser därför särskild löneskatt. Omsättning i ideella föreningar Omsättning av vara eller tjänst i en ideell verk- samhet räknas inte som ekonomisk verksamhet om föreningen är befriad från inkomstskatt för omsättningen ifråga. Av 4 kap. 8 § ML följer att denna verksamhet inte är skattskyldig. Detta ger upphov till en skatteutgift avseende mervär- desskatt. Skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet Fysiska personer som ger gåvor till vissa stiftel- ser, ideella föreningar och registrerade trossam- fund som godkänts av kan få en skattereduktion motsvarande av gå- vans värde som dras av mot slutgiltig skatt. Gåvounderlaget som berättigar till skattere- duktion får uppgå till högst per person och år, vilket innebär att skattereduk- tionen får uppgå till högst per per- son och år. Bestämmelserna om skattereduktion för gåvor till godkända gåvomottagare finns i lagen (2011:1269) om godkännande av gåvomot- tagare vid skattereduktion för gåva, förord- ningen (2011:1295) om godkännande av gåvo- mottagare vid skattereduktion för gåva samt i 67 kap. 20–26 §§ IL. I denna proposition föreslås att skattereduktionen för gåvor slopas vid ut- gången av 2015. Stiftelser, ideella föreningar och registrerade tros- samfund Stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund är, om bestämmelserna i 7 kap. 3– 11 §§ IL är uppfyllda, befriade från skattskyldig- het för all inkomst utom vissa rörelseinkomster. beslutade (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145) om nationella kulturpolitiska mål. Målen är att kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrande- friheten som grund, att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet och att kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. För att uppnå målen ska kulturpoli- tiken –främja allas möjlighet till kulturupplevelser, bildning och till att utveckla sina skapande förmågor, –främja kvalitet och konstnärlig förnyelse, –främja ett levande kulturarv som bevaras, används och utvecklas, –främja internationellt och interkulturellt utbyte och samverkan, –särskilt uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur. Det finns även riksdagsbundna mål inom litte- ratur och läsfrämjande, inom arkitektur, form- givning och design, inom arkivområdet samt inom kulturmiljöområdet. Dessa mål anges i respektive underindelat avsnitt där resultaten för dessa områden redovisas. Målen för medieområdet är att stödja yttrande- frihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadlig medie- påverkan (prop. 2014/15:1 utg.omr. 17, bet. 2014/15:KrU6, rskr. 2014/15:96). Resultaten redovisas mot målen för medieområdet som beslutade (prop. 2008/09:1 utg.omr. 17, bet. 2008/09:KrU1, rskr. 2008/09:92) och som lyder: Målen för medieområdet är att stödja yttrande- frihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadliga inslag i massmedierna. har antagit mål för statens bidrag till trossamfund (prop. 1998/99:124, bet 1999/2000KU5, rskr. 1999/2000:45). Stödet ska bidra till att skapa förutsättningar för trossam- funden att bedriva en aktiv och långsiktigt in- riktad religiös verksamhet i form av gudstjänst, själavård, undervisning och omsorg. Målet för alla statliga beslut och insatser som berör ungdomar mellan är att alla ungdomar ska ha goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhällsut- vecklingen (prop. 2013/14:191, bet. 2013/14:KrU9, rskr. 2013/14:354). Politik för det civila samhället Målet för politiken för det civila samhället är att villkoren för det civila samhället som en central del av demokratin ska förbättras. Detta ska ske i dialog med det civila samhällets organisationer genom att –utveckla det civila samhällets möjligheter att göra människor delaktiga utifrån enga- gemanget och viljan att påverka den egna livssituationen eller samhället i stort, 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 –stärka förutsättningarna för det civila sam- hället att bidra till samhällsutvecklingen och välfärden både som röstbärare och opin- ionsbildare och med en mångfald verksam- heter, och –fördjupa och sprida kunskapen om det civila samhället. Målet beslutades av i samband med beslutet om propositionen En politik för det civila samhället (prop. 2009/10:55, bet. 2009/10:KrU7, rskr. 2009/10:195). har beslutat om målen för den statliga idrottspolitiken (prop. 2008/09:126, bet. 2008/09:KrU8, rskr. 2008/09:243). Mål och syfte med statsbidraget är att ge möjligheter för flickor och pojkar, kvinnor och män att motion- era och idrotta för att främja en god folkhälsa, att stödja en fri och självständig idrottsrörelse samt att ge flickor och pojkar, kvinnor och män positiva upplevelser av idrott som underhållning. Stöd till barn och ungdomar ska lämnas till verksamhet som bedrivs ur ett barnrättsper- spektiv. Stöd kan även lämnas till sådan verk- samhet som stärker idrottsutövares internation- ella konkurrenskraft. Målet för friluftslivspolitiken är att stödja män- niskors möjligheter att vistas ute i naturen och utöva friluftsliv där allemansrätten är en grund för friluftslivet (prop. 2009/10:238, bet. 2010/11:KrU3, rskr. 2010/11:37 och 2010/11:38). Alla människor ska ha möjlighet till naturupplevelser, välbefinnande, social gemen- skap och ökad kunskap om natur och miljö. Tio mätbara mål har redovisats till (skr. 2012/13:51, bet. 2012/13:KrU4, rskr. 2012/13:278). Målen berör följande områden: –Tillgänglig natur för alla –Starkt engagemang och samverkan –Tillgång till natur för friluftsliv –Attraktiv tätortsnära natur 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 –Hållbar regional tillväxt och landsbygdsut- veckling –Skyddade områden som resurs för friluftsli- vet –Ett rikt friluftsliv i skolan –Friluftsliv för god folkhälsa –God kunskap om friluftslivet De tio målen har preciseringar som förtydligar innebörden av målen. Preciseringarna är ett stöd i genomförande av åtgärder. De är också un- derlag för att kunna mäta och följa upp målen samt för att kunna fortsätta utveckla friluftslivs- politiken. Vad gäller statsbidragens användning har beslutat (prop. 2009/10:238, bet. 2010/11:KrU3, rskr. 2010/11:37 och 2010/11:38). Målet för folkbildningspolitiken är att folkbild- ningen ska ge alla möjlighet att tillsammans med andra öka sin kunskap och bildning för personlig utveckling och delaktighet i samhället (prop. 2013/14:172, bet. 2013/14:KrU8, rskr. 2013/14:379). Målet är en sund och säker spelmarknad där sociala skyddsintressen och efterfrågan på spel tillgodoses under kontrollerade former. Över- skottet från spel bör värnas och alltjämt vara förbehållet det allmänna eller allmännyttiga än- damål, dvs. föreningslivet, hästsporten och sta- ten (prop. 2002/03:93, bet. 2002/03:KrU8, rskr. 2002/03:212). 2.5.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Resultatindikatorer och bedömningsgrunder för utgiftsområdet lämnas i respektive underindelat avsnitt där resultatredovisningen också finns. I detta avsnitt redovisas endast sammanfattande resultatbedömningar för utgiftsområdet. Ett av målen med den nationella kulturpolitiken är att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. Kulturell bildning och kulturellt deltagande är grundläggande utgångspunkter för att upprätt- hålla och vidareutveckla demokratin och välfär- den. Ett sätt att bedöma måluppfyllelsen är att analysera utvecklingen av digitaliseringen. Rege- ringen bedömer att goda resultat har uppnåtts på flera områden. Detta gäller inte minst satsningen som genomförts för att digitalisera biograferna som bidragit till ett ökat och breddat utbud av film i hela landet samt till att säkerställa en bio- grafstruktur med bred nationell täckning. Till- gängligheten till kultur har förbättrats genom de insatser som genomförts när det gäller att ut- veckla olika digitala tjänster och mötesplatser inte minst inom kulturarvsområdet. Denna ut- veckling bidrar till att nå fler användare och nya användargrupper. Teknikutvecklingen har bl.a. möjliggjort en ökad produktion av tal- och punktskriftsböcker och de statliga museerna har utvecklat den digitala kommunikationen. Regeringen bedömer att det är en stor fram- tida utmaning för de statliga kulturinstitution- erna att nå och attrahera nya besökare och grup- per. I detta arbete behöver ytterligare förbätt- ringar ske när det gäller den grundläggande till- gängligheten. En uppföljning av Statens kultur- råd (Redovisning av arbete med delmålen i funktionshinderspolitiken 2014) visar att samtliga bidragsmottagande kulturinstitu- tioner har en handlingsplan för ökad tillgänglig- het men att mycket återstår i arbetet med att avhjälpa hinder. Andra viktiga aspekter för att nå ny publik och nya brukare är att verksamheterna upplevs som angelägna och uppmuntrar till engagemang och kreativitet. Arbetet för att skapa förutsättningar för en större mångfald av röster, uttryck och publik bör vidareutvecklas. Inom jämställdhetsområdet kan några resultat och insatser särskilt lyftas fram. Arbetet med att förbättra jämställdheten inom filmbranschen med t.ex. särskilda medel för att främja unga kvinnors filmskapande visar på flera resultat som inneburit bl.a. en jämnare fördelning av stöd mellan kvinnor och män.