prop · H3031d25 · 2015-09-21 00:00:00 — har bistått med nationella erfarenheter till översynsarbetet, bl.a. genom breda samråd med intressenterna. Annan bedömningsgrund: Genom Jordbruks- verkets och arbete har ett tjugotal exportrelaterade ärenden lösts vilket möjliggjort svensk export av framför allt animaliska produkter. Regeringen prioriterar alltjämt arbetet med att avsluta Doharundan. Trots det lyckade WTO- ministermötet blev 2014 ett förlorat år i WTO-förhandlingarna, återigen till följd av meningsskiljaktigheter mellan stora nyckelländer. Arbetet med att komma överens om ett arbetsprogram för de fortsatta förhand- lingarna påbörjades därmed först . I avsaknad av framsteg i de multilaterala förhand- lingarna har fokus på bilaterala avtal fortsatt ökat. Förhandlingarna med har intensifie- rats –2015. har bl.a. drivit frågan om att EU och bör samarbeta om minskad användning av antibiotika i djur- produktionen i syfte att motverka antibiotika- resistens. var även pådrivande till att starta nya förhandlingar med på jord- bruksområdet, vilket ledde fram till en förhand- lingsstart . I övrigt pågår för- handlingar med bl.a. med , och . Den av finansierade om global antibiotikaanvändning i djurproduk- tionen publicerades . Beräkning- arna i studien visar att ett produktionsbortfall om blir resultatet om antibiotika som tillväxtbefrämjare slopas. seras att den globala antibiotikaanvändningen kommer att öka om inga åtgärder vidtas för att bromsa förloppet. har genom sitt deltagande i internationella förhandlingar fortsatt bidragit till arbetet inom de globala standardiseringsorgani- sationerna Internationella växtskyddskonven- tionen (IPPC), för djur- hälsa (OIE) och (livs- medel). Arbetet bidrar till en mer transparent och öppen världshandel, som är till gagn för såväl utvecklingsländers som vår egen export av livs- medel, djurprodukter och växter och växt- produkter. Genom fungerande internationella regler får även svenska konsumenter tillgång till ett brett utbud av motsvarande produkter. Som ett led i att bl.a. stödja arbetet med att öppna upp andra marknader för svensk export för såväl livsmedel som skogsprodukter placera- des ett lantbruksråd på ambassaden i . Detta resulterade i att ären- den för att öka marknadstillträdet för svenska livsmedel kunde drivas framåt och bl.a. kunde exporten av mejeriprodukter återupptas efter att ha varit stoppad. Den tillfälliga satsningen på ett lantbruksråd ledde till att regeringen tillsatte ett permanent lantbruksråd i . och har erhållit i finansiella medel för att hjälpa svenska företag som vill exportera genom att arbeta för exportgodkännanden och för att lösa exportrelaterade problem i tredje- land. Ett femtontal ärenden har lösts vilket möjliggjort svensk export av framför allt animaliska produkter. Analys och slutsatser internationellt arbete Regeringen anser att det internationella arbetet bidrar till att uppfylla målsättningarna med arbetet, bl.a. en öppnare och mer marknads- anpassad handel, klimathänsyn, utvecklings- hänsyn, hållbar produktion i jordbruks-, fiske- och skogsnäringen, värnandet av genetiska resur- ser på regional och global nivå, bevarande av biologisk mångfald och ekosystemtjänster, säkra livsmedel och för att åtgärder tas för att mot- verka det växande problemet med antibiotika- resistens. Trenden i en sjunkande andel hungrande i världen innebär att ett stort antal länder nu har uppnått Milleniemål 1. Det visar att utvecklingen går åt rätt håll och att målet är inom räckhåll. Dessutom har 25 länder uppnått det svårare 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 målet från Världslivsmedelstoppmötet om att minska antalet hungrande. Enligt FAO har antalet hungrande nu minskat med 100 miljoner det senaste årtiondet och med 209 miljoner sedan beräkningarna började /92. De insat- ser som det internationella samfundet beslutade om under livsmedelskrisen /08 och som började genomförasunder 2009, bl.a. EU:s livs- medelsmekanism om och åtagan- dena vid i L’Aquila, visar på att jord- och skogsbrukets samt fiskets centrala roll för tryggad livsmedelsförsörjning och ekonomisk tillväxt har fått genomslag. Frågan om dessa näringars roll tas fortsatt upp i många interna- fora, bl.a. i G20 och i de framtida håll- barhetsmålen. I detta sammanhang spelar reformen 2009 av livs- medelsförsörjning en central roll. deltog aktivt i reformprocessen och har fortsatt upp- märksammat/lyft kommitténs arbete, framförallt inom . En del av reformen var att CFS’ beslut om rekommendationer till åtgärder måste bygga på analyser så att besluten bli mer väl- grundade och att en Högnivåpanel av experter tillsattes. anser att de analyser som Högnivåpanelen har tagit fram har haft stor betydelse för CFS’ arbete och också varit i enlig- het med prioriteringar om vikten av minskat svinn och ett hållbart fiske. Regeringens inbjudan till det svenska civil- samhället och den privata sektorn att delta i CFS’ årliga möten har inneburit en ökad kunskap om kommitténs arbete och deltagandet har ökat , vilket visar på ett större engagemang för frågorna. Därmed stärks också möjligheterna att insatserna blir mer samordnade och får större effekt, bl.a. genom ett ökat utbyte mellan svenska och internationella aktörer inom området. Beslutet att anta en FAO-strategi för regeringens arbete visar på den vikt som lägger vid organisationens arbete. FAO bedöms vara mycket relevant för svensk och global utvecklingspolitik och FAO:s mandat har beröringspunkter med regeringens alla tre prio- riteringar för utvecklingssamarbetet (priori- teringarna demokrati och mänskliga rättigheter, miljö och klimat samt jämställdhet). Strategin utgör ett viktigt instrument för att fokusera arbete gentemot FAO. aktiva roll i EU-kretsen har varit en starkt bidragande faktor till att EU i FAO- arbetet fortsatt förespråkar svenska priorite- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 ringar, som betydelsen av hållbara produktivi- tetsökningar samt av att stärka kvinnors rättig- heter, t.ex. tillgång till mark och finansiella rättigheter. Det är tydligt att trots sin storlek i förhållande till flera andra EU-länder har lyckats nå en position där våra synpunkter får genomslag. Arbetet med att minska hindren för svensk export genom att verka för exportgodkännanden och lösa exportrelaterade problem i tredjeland, är centralt för att svenska företag ska kunna komma in med nya produkter på dessa mark- nader. Vikten av att tillvarata livsmedelsexpor- tens potential bekräftas av att exporten fortsätter att öka och uppgick till 69 miljar- der kronor. Det är många faktorer som spelar in för att uppnå denna positiva trend, men bedöm- ningen är att myndigheternas konkreta arbete med att hjälpa företag in på nya marknader i världen och en ökad svensk statlig närvaro i , kombinerat med insatser inom ramen för Sverigefrämjandet, bidrar till utvecklingen. Skogsindustrin bidrog med ett exportvärde på ca . Skogen är fortsatt en viktig grund för det hållbara och biobaserade samhället. Biomassan är en förnybar resurs med en stor utvecklingspotential att göra klimatnytta genom att ersätta fossila råvaror. Både det nordiska och Östersjösamarbetet inom skog fungerar som plattformar för att bemöta utmaningar som t.ex. ett föränderligt klimat och omställning till ett biobaserat samhälle. Inom ramen för förhandlingar om TTIP har tagit ett initiativ till att EU och bör samarbeta om minskad antibiotikaanvändning i djurproduktionen. Likaså är som pekar på en alarmerande utveckling av antibiotikaanvändningen i djurproduktionen globalt om inga åtgärder vidtas av vikt för rege- ringens fortsatta arbete för att motverka anti- biotikaresistens globalt. Ett av regeringens övergripande mål är att ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020. För att nå målet behövs en livskraftig, hållbar och aktiv landsbygd. Landsbygden står inför stora utmaningar men rymmer också goda möjlig- Politiken ska bidra till livskraftiga och innovativa företag och att naturresurserna används hållbart, både i och globalt, samt att de för landsbygden relevanta miljökvalitets- målen nås. Politiken för areella näringar, landsbygd och livsmedel samverkar med flera andra politik- områden, bl.a. den regionala tillväxtpolitiken, miljö- och klimatpolitiken och kulturpolitiken. Många jobb på landsbygden finns i små- företag. Regeringen vill att det ska vara enkelt att starta, driva och äga företag i . Den parlamentariska kommittén för lands- bygder, den långsiktiga livsmedelsstrategin och det nationella skogsprogrammet är initiativ som regeringen tar för svensk landsbygd. Den svenska landsbygden är rik på förnybara naturresurser. Detta ger goda förutsätt- ningar att bli ledande i en omställning mot en hållbar biobaserad samhällsekonomi, en bio- ekonomi. Skogs- och jordbruksmarkens förmåga att långsiktigt tillhandahålla ekosystemtjänster som träråvara och livsmedel, men också t.ex. sociala värden och vattenreglering, är värdefull. De areella näringarna har en viktig roll i klimatarbetet genom sin potential att ersätta fossila energi- och industriråvaror med förnybara bioråvaror. Det handlar om både traditionella och nya sätt att utnyttja råvarorna, vilket bildar basen för en biobaserad samhällsekonomi och en miljödriven näringslivsutveckling. Detta innebär goda möjligheter för företag från många sektorer att utvecklas och bidra till innovationer, jobb, miljöförbättringar och tillväxt i hela landet. Väsentligt för en hållbar utveckling av de areella näringarna och landsbygden är att kompetensförsörjningen och kunskaps- utvecklingen tryggas genom utbildning, forsk- ning och innovation samt förbättrad jämställd- het. Möjligheterna för kvinnor och män att bo och verka i hela ska förbättras. Regeringen arbetar för att bidra till goda förutsättningar för arbete och välfärd i hela landet och att ta vara på landsbygdens potential för attraktiva livs-, boende-, och verksamhetsmiljöer. Landsbygdens näringsliv ska utvecklas och det ska finnas förut- sättningar att utveckla arbetstillfällen på lands- bygden. Jordbruks-, skogs-, och landsbygdspolitiken ska medverka till att främja livskraftiga företag, attraktiva natur- och kulturmiljöer och omställ- ningen till ett hållbart samhälle, bl.a. genom det nationella skogsprogrammet, den nationella livsmedelsstrategin och genom insatser i gårds- stödet, det svenska landsbygdsprogrammet och programmet för lokalt ledd utveckling (LLU). En väl utbyggd bredbandsinfrastruktur är viktig för att ge möjligheter att bo, driva företag och verka på landsbygden. För exempelvis jord- bruk, skogsbruk och besöksnäring är det av stor vikt att kunna använda moderna digitala tjänster i verksamheten. Bredbandssatsningarna inom landsbygdsprogrammet bidrar till att skapa för- utsättningar för utbyggnad av bredband med hög överföringshastighet i områden där mark- naden inte har planer på att bygga ut. En sammanhållen politik för landsbygder saknas en sammanhållen politik för en långsiktigt hållbar utveckling i lands- bygder. För att lägga grunden för en sådan poli- tik har en parlamentarisk kommitté tillsatts (Dir. 2015:73). Socialt och miljömässigt hållbar utveckling ska förenas med ekonomisk tillväxt, en grön tillväxt, som ger förutsättningar för sysselsättning och framtidstro i hela landet. En förnyad, sammanhållen politik för landsbygden ska utgå från de strukturella frågor, utmaningar och möjligheter som landsbygden möter. Rege- ringen har betonat att ett jämställdhetsperspek- tiv ska integreras i arbetet. En växande besöksnäring innebär fler jobb i hela landet, inte minst på landsbygden. För att öka konkurrenskraften i besöksnäringen föreslår regeringen ytterligare insatser för destinations- utveckling. Regeringen kommer också att avsätta resurser för marknadsföring av som turistland utomlands, som bl.a. ska användas för att marknadsföra hållbar natur- och ekoturism på landsbygden. Det svenska landsbygdsprogrammet ger också goda möjligheter till stöd för utveckling av turism på landsbygden. Regeringen avsätter bl.a. resurser inom programmet för utveckling av nya 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 produkter med landsbygden som besöksmål och ett program för att utveckla och profilera inom måltidupplevelser. De gröna näringarna har goda förutsättningar att skapa jobb och tillväxt men möter precis som andra branscher en rad utmaningar. I kon- kurrenskraftsutredningens betänkande Attrak- tiv, innovativ och hållbar – strategi för en kon- kurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring (SOU 2015:15) lyfts en rad utmaningar för jordbruket. Det är regeringens avsikt att hantera flera av dessa i arbetet med den kommande livs- medelsstrategin. Enligt är produktionskost- naderna inom jordbrukssektorn högre i än i många konkurrentländer. Orsaker till skill- naderna är bl.a. klimat, geografi, byggtradition, lagstiftning och skatter. Med hänsyn till den utsatta konkurrenssituation som det svenska jord- och skogsbruket befinner sig i, föreslår regeringen att näringarna i dess helhet kompen- seras för den höjning som görs av energiskatten på dieselbränsle 2016. Regeringen höjer därför den nuvarande koldioxidskattenedsättningen för dieselbränsle i arbetsmaskiner i jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamheterna till /liter fr.o.m. . Höjningen innebär att jord- och skogsbruket kompenseras med . Regeringen vill stärka konkurrenskraften för jord- och skogsbruket och se en ökad produk- tion av livsmedel i . Som ett led i detta och för att minska de negativa effekterna av det rådande kritiska läget i mjölksektorn föreslår regeringen att koldioxidskattenedsättningen höjs ytterligare till /liter perioden till . Den ytterligare höjningen av koldioxidskattenedsätt- ningen minskar därmed kostnaderna för det svenska jord- och skogsbruket med . De svenska jordbruksföretagen möter en allt hårdare internationell konkurrens och behöver kontinuerligt hantera detta genom att utvecklas, både genom att konkurrera med mervärden som konsumenterna efterfrågar och genom att öka produktiviten. Detta är särskilt märkbart för mjölkföretagen. Regeringen ser allvarligt på den 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 situation som den svenska mjölknäringen be- finner sig i och följer noggrant utvecklingen i mjölknäringen samt överväger ytterligare åtgär- der inom ramen för den kommande livsmedels- strategin. Det är viktigt att genomförande och förvalt- ning av den gemensamma jordbrukspolitiken är effektiv och enkel för både brukare och myndig- heter. föreslås därför tillföras extra resurser för detta 2016–2019. Regeringen fortsätter att följa myndigheters och branschorganisationers arbete med de åtgär- der som föreslogs under Förenklingsresan samt avser att fortsatt aktivt delta i arbetet med att förenkla EU-lagstiftningen för den gemen- samma jordbrukspolitiken. Kontroll av EU:s handelsnormer för ägg kommer att överföras från till länsstyrelserna fr.o.m. . Rege- ringen bedömer att det finns flera samordnings- vinster med att föra över kontrollen till läns- styrelserna. Regeringen förbättrar också möjligheten för ett fullt utnyttjande av de finansiella medlen i det nationella stödet till norra . Tillgång till växtsorter som är anpassade till det svenska klimatet är en förutsättning för en konkurrenskraftig växtodling. För att bibehålla konkurrenskraften behövs dessutom sorter som kan möta ett förändrat klimat. Ett förändrat klimat ger ett förändrat tryck av växtskade- görare. Detta är särskilt viktigt för jordbruket i och i norra , som har ett begränsat urval av sorter på världsmarknaden att välja mellan på grund av särskilda ljus- och temperaturförhållande. Till följd av reform av EU:s gemen- samma jordbrukspolitik genomfördes ett antal större förändringar av gårdsstödet. Regeringens utgångspunkt är att regelverken ska vara stabila och förutsägbara för stödmot- tagarna. Utifrån erfarenheterna års tillämpning av gårdsstödet och de förenklingar av EU-reglerna för gårdsstödet som aviserats av Europeiska kommissionen kan det dock finnas skäl att justera vissa delar av gårdsstödets utformning i inför kommande stödår. Gårdsstödet har fortsatt stor betydelse för upprätthållande av inkomsterna inom det Gårdsstödet bör utformas så att det stärker konkurrenskraften i jordbruks- sektorn på så marknadsmässiga villkor som möjligt. I det sammanhanget bör lika kon- kurrensvillkor mellan och övriga EU- länder eftersträvas och gårdsstödets betydelse för att upprätthålla inkomsterna beaktas. Rege- ringen anser vidare att gårdsstödet i bör utformas så att det bidrar till sysselsättning och aktivitet i landsbygder. Stödet bör genomföras så att det också genererar en hög nytta för natur- och kulturmiljöer och andra miljöaspekter. Regelförenkling är en viktig utgångspunkt vid alla beslut om nationell utformning av stödet. Den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020 Regeringens långsiktiga målsättning för EU:s gemensamma jordbrukspolitik är en avreglerad, marknadsorienterad och konkurrenskraftig jordbrukssektor styrd av konsumenters efter- frågan, klimat- och miljömål och där hänsyn tas till djurskydd samt den globala utvecklingspoli- tiken i enlighet med politik för global utveckling (PGU). För att bidra till regeringens ambition om lägre utgifter för EU:s jordbruks- politik vill regeringen att den gemensamma jordbrukspolitiken lägger ett ökat fokus på åtgärder inom landsbygdspolitiken. Regeringen anser vidare att det är viktigt att politiken och dess tillämpning skapar möjligheter till stärkt konkurrenskraft för svensk jordbruks- och träd- gårdsnäring samt bidrar till den nödvändiga klimatomställningen och att miljömålen kan nås. För att möjliggöra detta behöver nuvarande politik utvärderas. Ett analysarbete som utgår från en modernisering av EU:s gemensamma jordbrukspolitik kommer att inledas inför nästa budgetperiod efter 2020, samt inför en eventuell halvtidsöversyn av politiken under nuvarande budgetperiod. Konsumenternas efterfrågan på ekologisk mat har ökat kraftigt. ökade försälj- ningen av ekologiska livsmedel . Intresset för närproducerad mat är också stort. Den ekologiska produktionen har dock inte ökat i takt med efterfrågan och därför vill rege- ringen bidra till att öka produktionen och konsumtionen av ekologiska livsmedel i . Det är viktigt att det finns goda förutsättningar för den ekologiska produktionen och att den potential som finns för fler jobb och en bättre miljö utnyttjas. Regeringen avser därför att arbeta såväl nationellt som i EU för en politik som bidrar till en ökad andel ekologisk produktion och konsumtion. Regeringens bedömning är att efterfrågeökningar på den ekologiska marknaden kan bidra till miljö- förbättringar, tillväxt och konkurrenskraft i svenskt jordbruk och svensk livsmedels- produktion. En hållbar, innovativ och exportinriktad livsmedelsindustri Regeringens mål är att öka svensk matproduk- tion samt skapa jobb och tillväxt i hela landet. Livsmedelsindustrins geografiska spridning, framgångar på exportmarknaden samt nära koppling till det svenska jordbrukets råvaru- produktion gör livsmedelsföretagen till viktiga aktörer för att uppnå dessa mål. Livsmedels- industrin har dessutom en viktig roll att spela för att möta flera globala samhällsutmaningar, t.ex. livsmedelsförsörjningen, klimatet och livsstils- relaterade sjukdomar. Livsmedelsindustrins ekonomiska styrka bygger på att företagen är effektiva och innova- tiva samt säljer högförädlade produkter på såväl svenska som utländska marknader. Grund- läggande för detta är en hög kunskapsnivå och ett gynnsamt innovationsklimat. För att säkra jobb och lönsamhet behöver en större andel av produktionen utgöras av varor högre upp i värdekedjan. Regeringen bedömer att innovation samt en fördjupad samverkan mellan industri och akademi är av stor betydelse för sektorns utveckling, vilket kommer att belysas ytterligare inom ramen för arbetet med livsmedelsstrategin. export av livsmedel är en viktig motor för att öka matproduktionen och skapa de nya jobben. Exporten (produkter från jord- bruket, fisket och livsmedelsindustrin) har utvecklats starkt sedan EU-inträdet och fort- sätter att öka trots utdragen lågkonjunktur på flera viktiga marknader. har utveck- lingen varit beroende av ett fåtal företag. Ett särskilt fokus kommer därför att läggas på att fler företag ska kunna bidra till exporttillväxten. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Rådgivning, information och ökad samverkan mellan företag, myndigheter och akademi är exempel på åtgärder som kan bidra till sektorns internationalisering. För att möjliggöra export till nya marknader utanför EU tillför regeringen medel till och för dessa myndigheters arbete med export- godkännanden. Svensk livsmedelsproduktion har förutsättningar att bidra till ökad sysselsättning och tillväxt och stärka den hållbara utvecklingen i och i världen. Regeringen inledde därför 2014 arbetet med att ta fram en livsmedelsstra- tegi. Strategin ska bidra till att potentialen i svensk livsmedelsproduktion nyttjas fullt ut. Det innebär större produktion för såväl inhemska som utländska marknader, högre tillväxt och sysselsättning i berörda näringar, ökad andel ekologisk produktion och konsumtion av livs- medel samt bättre möjligheter för konsumen- terna att göra medvetna val. Mål för arbetet med en livsmedelsstrategi är att öka sysselsättningen, produktionen, expor- ten, innovationskraften och lönsamheten i livs- medelsproduktionen, som de relevanta nationella miljömålen nås. Regeringen avser återkomma till med förslag om en långsiktigt hållbar och brett förankrad livsmedelsstrategi i enlighet med dessa mål. Regeringen föreslår dock redan nu att medel för strategins genomförande avsätts 2016–2019. 2.6.5Miljö, klimat och energi Jordbrukslandskapet bidrar till såväl rekreation som en god livsmiljö och ekosystemtjänster. Ekosystemtjänsterna är fundament för en hållbar svensk landsbygd. En förutsättning för att kunna upprätthålla och utveckla dessa är att jordbruket är både konkurrenskraftigt och långsiktigt håll- bart. De åtgärder som regeringen föreslår har som syfte att bidra till såväl konkurrenskraft som en grön omställning och att de nationella miljökvalitetsmålen kan nås. I har vi goda förutsättningar för jord- och skogsbruksproduktion. Det gäller de natur- givna produktionsförutsättningarna men även den höga kompetens och utvecklingsförmåga 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 som finns i näringslivet. Regeringens politik syftar till att underlätta för företagarna att nyttja denna potential samt att ge förutsättningar till att ytterligare utveckla verksamheter och produkter för att bidra till en konkurrenskraftig sektor. Globalt krävs stora förbättringar inom jord- bruks- och livsmedelsområdet samt inom skogs- bruket för att öka produktiviteten och effektivi- teten samt åstadkomma en hållbar utveckling. Det svenska jord- och skogsbruket bör vara en förebild och bidra med klimatsmarta produkter som förnybar energi och trä för hållbart byggande men också för kunskaper och stöd i arbetet med att anpassa näringarna för möta de utmaningar som världen står inför. Utsläpp av metan och lustgas sker från jord- brukets djurhållning och användning av mineral- gödsel, medan skogs- och jordbruk utgör både källor och sänkor för växthusgaser. Vid Euro- fattades beslut om ramarna för klimat- och energipolitiken inom EU . I centrum för överens- kommelsen står målet om att minska växthus- gasutsläppen med men även målet om förnybar energi. Regeringen avser att verka för att på området inte missgynnar användningen av skog vare sig till träprodukter eller biobränslen. De klimatförändringar vi står inför kommer även att påverka förutsättningarna för de gröna näringarna. Beroende på hur temperatur- och nederbördsmönster förändras kommer bl.a. tillgången på vatten att påverkas. För att möta förändringarna behövs mer kunskap. Regeringen tillför medel till för att öka takten i arbetet med att nå miljökvalitetsmålen. Svenska artprojektet, som omfattar National- nyckeln, och de biologiska samlingarna ges ökade resurser för kartläggning av arter, taxo- nomisk forskning och informationsspridning med såväl forskare som den intresserade allmän- heten som målgrupp.