prop · H3031d29 · 2015-09-21 00:00:00 — P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 7 Förslag till statens budget Avgiften till Europeiska unionen Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen ............................................ Risker för annan utgiftsutveckling ................................................... Analys och slutsatser ......................................................................... 1:1 Avgiften till Europeiska unionen.............................................. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 7 Tabell 2.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska Anslagna medel samt utfall ............................................................... Anslag 1:1 fördelat på anslagsposter ............................................................. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 7 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att ingå de ekonomiska åtaganden som följer av EU- budgeten för (avsnitt 3), 2.för anvisar ett ramanslag under utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen enligt följande uppställning: P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 7 2 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Utgifterna inom utgiftsområde 27 utgörs av betalningar till Europeiska kommissionen avseende EU-budgeten. Europeiska unionens allmänna budget upprättas inom en flerårig budgetram. EU-budgetens utgifter och inkomster ska balansera. Eftersom EU- budgetens inkomster huvudsakligen utgörs av avgifter från medlemsstaterna styr EU- budgetens utgiftsnivå i stor utsträckning utgiftsnivån inom utgiftsområde 27. Avgifterna från medlemsstaterna benämns egna medel och regleras i enlighet med det s.k. egna medelsbeslutet. Det finns tre typer av egna medel: traditionella egna medel, vilka utgörs av inkomster från den gemensamma tulltaxan och sockeravgifter inom den gemensamma jordbrukspolitiken, en mervärdesskattebaserad avgift samt en avgift baserad på medlemstaternas bruttonationalinkomst (BNI) (se avsnitt 2.7 för en mer utförlig beskrivning). Europeiska unionens rådsbeslut /335/EU, Euratom av om systemet för egna medel för perioden –2020 ska godkännas av de nationella parlamenten innan det träder i kraft. När det trätt i kraft kommer det att ha retroaktiv verkan fr.o.m. . Tills dess fastställs egna medel enligt rådets beslut /436/EG, Euratom av om system för gemenskapernas egna medel. Det finns i systemet för egna medel ett antal särskilda bestämmelser och begränsningsregler, vilket påverkar avgift till EU. För det första har en särskild budgetreduktion. övriga medlemsstater, varför andel av finansieringen utgör en särskild del av EU-avgift. har dock tillsammans med , och en reduktion på av den ordinarie finansieringsandelen. Detta undantag finansieras av övriga medlemsstater, exklusive . När Europeiska unionens rådsbeslut om systemet för egna medel, för perioden –2020, trätt i kraft kommer , och att ha nedsatt mervärdesskattebaserad avgift. mervärdesskattebaserade avgift motsvarar av mervärdesskattebasen, vilket innebär en nedsättning om jämfört med generellt uttag på av mervärdesskattebasen. , , och kommer även att ha reduktion av den BNI-baserade avgiften. reduktion uppgår till priser. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 7 I tabell 2.1 redovisas utgiftsutvecklingen inom utgiftsområde 27. anvisades i statens budget. Det högre utfallet förklaras av revideringar av medlemsstaternas faktiska BNI och mervärdesskattebas – 2013 samt av sent beslutade ändringsbudgetar på EU-budgeten . Beslut om ändringsbudgetar fattades och medför att betalningarna till EU minskar med , men först . De omfattande revideringarna av BNI och mervärdesskattebas förutses leda till ytterligare minskade betalningar till EU för om ca . Effektueras detta inte blir den beräknade avgiften högre och minskar i stället 2016. Vidare kan sent beslutade ändringsbudgetar på EU-budgeten komma att påverka den beräknade avgiften . För perioden –2020 gäller en ny budgetram. Beslutet om egna medel ska godkännas av de nationella parlamenten innan det träder i kraft. Det innebär att de reduktioner erhåller kommer att hanteras retroaktivt , troligen 2016. Avgiften är därför högre och beräknas minska 2016. Träder rådets beslut om systemet för egna medel för perioden –2020 i kraft först medför det att avgiften blir högre även 2016 och minskar i stället 2017. 2.2.1Risker för annan utgiftsutveckling Det finns betydande risker för en annan utgiftsutveckling än den som förutses i prognosen. avgift till EU beror på de faktiska utgifterna på EU-budgeten och hur stor andel av dessa som ska finansiera. EU:s årsbudget beslutas först eller december året före budgetåret. Dessutom tillkommer ändringsbudgetar som beslutas . Omfattningen på EU:s beslutade årsbudget och ändringsbudgetar påverkar avgift. Även tidpunkt för beslut och effektuering av ändringsbudgetar påverkar årliga utgifter. andel av utgifterna på EU-budgeten påverkas bl.a. av hur tillväxt utvecklar sig i förhållande till övriga medlemsstater. Vidare påverkas avgiften av utvecklingen på medlemsstaternas mervärdesskattebas. Initialt baseras och andra medlemsstaters andelar på prognoser av den ekonomiska utvecklingen. Det medför att den faktiska avgiften kan komma att variera kraftigt beroende på den faktiska utvecklingen i och övriga medlemsstater. Dessutom påverkas avgiften av de faktiska inkomsterna från tulluppbörden. Tabell 2.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Totalt för utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Målet för den svenska budgetpolitiken i EU är att ska verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU. Målet innebär även att ska verka för en kostnadseffektiv användning av EU:s budgetmedel (prop. 1994/95:40, bet. 1994/95:FiU5, rskr. 1994/95:67). Utgifterna på EU-budgeten delas in i betalningsbemyndiganden (betalningar) och åtagandebemyndiganden (åtaganden). Ett åtagande som görs i EU-budgeten kan leda till betalningar såväl det aktuella budgetåret som kommande år, medan betalningarna motsvarar faktiska utgifter. Regeringen bemyndigades att ikläda staten högst det utgiftsåtagande som följer av den fastställda EU-budgeten avseende totalt 142 184 miljoner 2014 betalningar avseende ingångna åtaganden om totalt . Vid utgången av 2014 fanns sammanlagt kvarvarande utestående åtaganden på totalt , vilket är en minskning jämfört med . avgift till EU 2014 Utfallet för den svenska EU-avgiften 2014 blev , vilket är högre än vad som anvisades i statens budget. En redogörelse avseende utfallet återfinns i regeringens skrivelse Årsredovisning för staten 2014 (skr. 2014/15:101). P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 7 Tabell 2.2 Anslagna medel samt utfall 1:1 Avgiften till Euro- var i budgetramen för perioden –2020. Eftersom beslut om egna medel för perioden ännu inte trätt i kraft medför det att de särskilda reduktioner ska erhålla i form av en reduktion av den BNI- baserade avgiften och en nedsättning av den mervärdesskattebaserade avgiften ännu inte trätt i kraft. Dessa reduktioner kommer att hanteras retroaktivt när beslutet om egna medel trätt i kraft. Avgiften var därför ca högre i avvaktan på dessa reduktioner. Nedsättningen av finansieringsandel av särskilda budgetreduktion tillämpas i vanlig ordning. reduktion i denna del uppgick till ca . EU:s årsbudget antogs av . Det motsvarar en ökning på av åtagandeanslag och av betalningsanslag i förhållande till ursprunglig budget . I arbetet med EU:s årsbudget kommer det fortsatt att vara av stor vikt att respektera de finansiella ramarna i den fleråriga budgetramen och verka för realistiska prognoser så att överbudgetering undviks. Analys av tidigare års utfall är en viktig del i detta. Utfallet för EU-budgeten 2014 innebar att betalningarna minskade i förhållande till 2013. Betalningarna var lägre än 2013. avgift till EU ökade trots detta 2014 jämfört med . Det förklaras främst av att ännu inte erhållit de reduktioner som P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 7 ska erhålla på BNI-avgiften och på den mervärdesskattebaserade avgiften. Nivån på den beslutade budgeten är något lägre än kommissionens förslag, vilket regeringen ser positivt på. Sammanfattningsvis bedöms resultaten inom området i huvudsak ligga i linje med målet för budgetpolitik i EU. Regeringen bör även fortsättningsvis driva en restriktiv linje i arbetet med de årliga budgetarna. Vidare är det viktigt att noga följa utvecklingen kring de nationella parlamentens godkännande av rådets beslut om systemet för egna medel för perioden –2020. De underlag som ligger till grund för betalningar av avgiften till EU granskas av i samband med granskningen av myndigheternas årsredovisningar och årsredovisningen för staten. granskning har inte föranlett några iakttagelser gällande avgiften. Resultatet från den årliga granskning som Europeiska revisionsrätten gör finns ännu inte tillgängligt . En redogörelse för revisionsrättens iakttagelser avseende 2013 finns i regeringens skrivelse Årsredovisning för staten 2014 (skr. 2014/15:101 s. 276). Den svenska EU-budgetpolitikens grundläggande mål ligger fast. Regeringen avser att verka för restriktiva årsbudgetar. Effektivitet och återhållsamhet utgör viktiga element för i behandlingen av EU:s årsbudget. Vägledande för är principerna om subsidiaritet, europeiskt mervärde, proportionalitet och sund ekonomisk förvaltning. Kommissionens förslag till budget innebär en ökning i betalningsanslag jämfört med beslutad budget . Förslaget leder till en marginal på upp till betalningstaket i enlighet med den fleråriga budgetramen. För regeringen är restriktivitet en grundläggande linje i den fortsatta behandlingen av Detta innebär bl.a. att betalningsanslagen bör läggas på rimliga nivåer och att tillräckliga marginaler upprätthålls mellan årsbudgeten och taken i budgetramen. 2.7.11:1 Avgiften till Europeiska unionen -3 728 478 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för betalning av avgift till Europeiska unionens allmänna budget. Anslaget får även användas för att finansiera eventuella krav från Europeiska kommissionen på dröjsmålsränta på grund av försenade inbetalningar av egna medel. avgift till EU-budgeten beräknas uppgå till . EU-avgiften består av fem delposter. Prognosen för avgiften består därför av beräknat utfall för respektive delpost (se tabell 2.4). Inkomster från den gemensamma tulltaxan utgör egna medel för Europeiska unionen och betalas in efter faktisk uppbörd. Medlemsstaterna får i budgetramen för perioden – 2020 behålla av uppbörden för att täcka sina administrativa kostnader. Beloppen i tabell 2.4 avser inbetalningarna till Europeiska kommissionen, dvs. efter avdrag för administrativa kostnader. Tulluppbörden redovisas under inkomsttitel Tullmedel. Regeringen beräknar att tullavgiften kommer att uppgå till . P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 7 Avgifterna på sockerproduktion tas ut i enlighet med den gemensamma jordbrukspolitiken och betalas enligt faktisk uppbörd. Medlemsstaterna får för perioden –2020 behålla av uppbörden för att täcka sina administrativa kostnader. Uppbörden av dessa avgifter redovisas mot inkomsttitel Sockeravgifter. Regeringen beräknar att sockeravgiften kommer att uppgå till . Den mervärdesskattebaserade avgiften beräknas som en andel av medlemsstatens mervärdesskattebas. I budgetramen för perioden –2020 kommer att betala en mervärdesskattebaserad avgift på av mervärdesskattebasen. Den generella uttagssatsen är . Nedsättningen beräknas tillämpas 2016 med retroaktivitet . Med hänsyn tagen till den retroaktiva justeringen beräknas den mervärdesskattebaserade avgiften uppgå till -. Tabell 2.4 Anslag 1:1 fördelat på anslagsposter Europeiska kommissionens samlade uttag av BNI-baserad avgift beräknas som en restpost, dvs. uttaget beräknas så att det ska täcka EU- budgetens återstående finansieringsbehov efter att samtliga länders traditionella egna medel och mervärdesskattebaserade avgifter dragits av från den budgeterade utgiftsnivån. Respektive medlemsstats andel fastställs som dess andel av EU:s samlade BNI. Ökar en medlemstats BNI i förhållande till övriga medlemsstater, ökar andelen och därmed den BNI-baserade avgiften. Exempelvis beräknas övergången till den nya redovisningen av nationalräkenskaperna (ENS 2010) påverka denna andel, vilket beaktats i prognosen för avgift till EU. reduktion av den BNI-baserade avgiften, motsvararande priser kommer även den att hanteras retroaktivt, troligen . avgiften för budgetreduktion på . 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Beräknad effekt av retroaktiv rabatt. Anm.: Beloppen på respektive anslagspost är avrundande och stämmer därför inte överens med summan. Beloppen på respektive ans lagspost är preliminära och fastställs i regleringsbrev för anslaget. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 7 Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att ingå de ekonomiska åtaganden som följer av den fastställda EU-budgeten till följd av åtagandebemyndiganden. Skälen för regeringens förslag: Medlemsstaternas avgifter används för att finansiera EU- budgetens betalningar under innevarande år. De åtaganden som staten ingår på området avser EU-budgetens åtagandebemyndiganden , vilka kan resultera i betalningar innevarande eller kommande år. I Europeiska kommissionens budgetförslag föreslås att åtagandebemyndiganden om ska ställas till förfogande . totala andel beräknas uppgå till , vilket motsvarar ca . Budgetförslaget behandlas av unionens budgetmyndighet.