prop · H3031d23 · 2015-09-21 00:00:00 — 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Förslag till statens budget Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Mål och resultat .................................................................................................... Skatteutgifter och skattesanktioner................................................ Mål för utgiftsområdet .................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder ...................... Energiforskning och innovation ..................................................... Mer förnybar energi......................................................................... En effektivare energianvändning..................................................... 2.6.4Lokal och regional kapacitetsutveckling för energi- och Forskning, innovation och tillväxt.................................................. Stärkt roll för medborgarna på energimarknaden.......................... Forum för smarta elnät.................................................................... Fortsatt utbyggnad av stamnätet .................................................... En energiunion i EU med en framåtblickande klimatpolitik ........ 1:2 Insatser för energieffektivisering.............................................. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft............................ 3.1.51:5 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av 1:6 Planeringsstöd för vindkraft...................................................... 1:10 Avgifter till internationella organisationer ............................. 3.1.111:11 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och Förslag avseende svenska kraftnäts verksamhet....... 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 21 Energi........................................ Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2016–2019. Utgiftsområde 21 Energi.................. Tabell 2.3 Skatteutgifter och skattesanktioner.............................................................. Tabell 2.4 Resultatindikatorernas utveckling –2014 ............................................. Tabell 2.5 energibalans (TWh)......................................................................... Tabell 2.6 elbalans (TWh) ................................................................................ Tabell 2.7 Genomsnittlig prisskillnad för hushållskunder mellan elområde 3 och 4.. Tabell 2.8 Driftstörningar i de svenska lokalnäten som varit ............. Tabell 2.9 Energiforskning, utveckling och demonstration – antal beviljade projekt och beviljade medel fördelade på sex temaområden........................................... Tabell 2.10 Samfinansiering av forskning, utveckling och demonstration.................. Tabell 2.11 Beviljade medel fördelat på kategorier........................................................ Tabell 2.12 Beviljade projekt 2014 ................................................................................. Tabell 2.13 Genomförda utvärderingar ................................................................. Tabell 2.14 Antal hel- eller delfinansierade licentiater och doktorsexamina fördelade på temaområde och på kvinnor och män ............................................................ Tabell 2.15 Finansierade licentiater och doktorsexamina fördelat på kvinnor respektive män, procent av totala antalet finansierade examina........................ Tabell 2.16 Publicerade vetenskapliga artiklar i granskade tidskrifter fördelat på Tabell 2.17 Verksamhetens rörelseintäkter och rörelseresultat fördelade på Tabell 2.18 Översikt av de ekonomiska målen 2012–2015 ........................................... Tabell 2.19 Utfall av investeringsplaner – sammantagna treårsperioder...................... Tabell 3.1 Anslagsutveckling 1:1 .......................................... Tabell 3.2 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:1 .. Tabell 3.3 Offentligrättslig verksamhet......................................................................... Tabell 3.4 Uppdragsverksamhet..................................................................................... Tabell 3.5 Anslagsutveckling 1:2 Insatser för energieffektivisering ............................ Tabell 3.6 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:2 Insatser för Tabell 3.7 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:2 Insatser för Tabell 3.8 Anslagsutveckling 1:3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft ......... Tabell 3.9 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:3 Stöd för marknadsintroduktion Tabell 3.10 Härledning av anslagsnivån 2016–2018 för 1:3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft .................................................................... Tabell 3.11 Anslagsutveckling 1:4 Energiforskning...................................................... Tabell 3.12 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:4 Energiforskning ................... Tabell 3.13 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:4 Energiforskning.............. Tabell 3.14 Anslagsutveckling 1:5 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av Tabell 3.15 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:5 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av .................................................... Tabell 3.16 Anslagsutveckling 1:6 Planeringsstöd för vindkraft.................................. Tabell 3.17 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:6 Planeringsstöd för vindkraft 63 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 3.18 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:6 Planeringsstöd för Tabell 3.19 Anslagsutveckling 1:7 ................................. Tabell 3.20 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:7 Tabell 3.21 Offentligrättslig verksamhet........................................................................ Tabell 3.22 Anslagsutveckling 1:8 Energiteknik............................................................ Tabell 3.23 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:8 Energiteknik ......................... Tabell 3.24 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:8 Energiteknik.................... Tabell 3.25 Anslagsutveckling 1:9 Elberedskap ............................................................. Tabell 3.26 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:9 Elberedskap........................... Tabell 3.27 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:9 Elberedskap ..................... Tabell 3.28 Anslagsutveckling 1:10 Internationella organisationer.............................. Tabell 3.29 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:10 Avgifter till internationella Tabell 3.30 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:10 Avgifter till Tabell 3.31 Anslagsutveckling 1:11 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning.............................................................................. Tabell 3.32 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:11 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning .................................... Tabell 3.33 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:11 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning .................................... Tabell 3.34 Investeringsplan för ................................... Tabell 3.35 Avgiftsintäkter vid ...................................... Tabell 3.36 Beräknade inleveranser från ....................... 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Energianvändning för uppvärmning och varmvatten i byggnader, 2000– Elanvändning i bostads- och servicesektorn, 1990–2012........................ Diagram 2.3 Vindkraftens utveckling –2014......................................................... 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:2 Insatser för energieffektivisering besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017– 2019 (avsnitt 3.1.2), 2.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft besluta om bidrag som inklu- sive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018 (avsnitt 3.1.3), 3.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:4 Energiforskning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 3 2017–2020 (avsnitt 3.1.4), 4.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:6 Planeringsstöd för vindkraft besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018 (avsnitt 3.1.6), 5.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:8 Energiteknik besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018 (avsnitt 3.1.8), 6.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:9 Elberedskap besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018 (avsnitt 3.1.9), 7.fastställer avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften till högst (avsnitt 3.1.9), 8.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:10 Avgifter till internationella organisationer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018 (avsnitt 3.1.10), 9.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:11 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning besluta om bidrag som medför behov av framtida anslag på högst 2017–2019 (avsnitt 3.1.1), 10.godkänner investeringsplanen för –2018 (avsnitt 3.2.1) 11.bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.2.2), 12.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 21 Energi enligt följande uppställning: 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av Avgifter till internationella organisationer Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 2 Mål och resultat Utgiftsområdet omfattar frågor om tillförsel, distribution och användning av energi. Energipolitiken bygger på samma tre grund-pelare som energisamarbetet i EU: att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Politiken redovisas i det följande under Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 21 Energi rubrikerna Elmarknad, Gasmarknad, Värmemarknad, Energieffektivisering, Förnybar energi samt Energiforskning och innovation. Ansvaret för åtgärderna ligger främst på (), och (), men även på och länsstyrelserna. 1:2 Insatser för energieffektivisering 1:3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft 1:5 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av 1:6 Planeringsstöd för vindkraft 1:10 Avgifter till internationella organisationer 1:11 Lokal och regional kapacitetsutveckling för 2014 1:2 Regionala och lokala insatser för Totalt för utgiftsområde 21 Energi 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Utgifterna uppgick till . ska till främst på grund av att det tidsbegränsade energieffektiviserings- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 programmet upphörde vid utgången av 2014. Regeringens satsning på solceller –2019 innebär dock att de totala utgifterna inom utgiftsområdet ökar . Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2016–2019. Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Samhällets stöd till företag och hushåll inom utgiftsområde 21 redovisas normalt i huvudsak på budgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en enhetlig beskattning, s.k. skatteutgifter. En skatteutgift uppstår om skatteuttaget för en viss grupp eller en viss kategori av skattebetalare är lägre än vad som är förenligt med inom ett visst skatteslag. Förutom skatteutgifter redovisas i förekommande fall även skattesanktioner, där skatteuttaget är högre än den angivna inom skatteslaget. Ett exempel på skattesanktion är den särskilda skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer. En utförlig beskrivning av skatteutgifterna har redovisats i regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2014/15:98). I det följande redovisas de skatteutgifter som är att hänföra till utgiftsområde 21 Energi. När det gäller punktskatter på energi finns en mängd specialregler. Endast en mindre del av de skatteutgifter som dessa särbestämmelser ger upphov till faller dock under utgiftsområde 21 Energi. Skatteutgifter vid användningen av energi inom transportområdet redovisas således under utgiftsområde 22 Kommunikationer, inom jord- och skogsbruket under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel samt inom industrin under utgiftsområde 24 Näringsliv. Vidare redovisas skatteutgifter till följd av reducerad energiskatt på el i vissa kommuner i främst norra under utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Skatteutgifter och skattesanktioner som hänförs till utgiftsområde 21 Energi redovisas i tabell 2.3. Tabell 2.3 Skatteutgifter och skattesanktioner Energiskattebefrielse för biobränslen, torv, m.m. El som inte är skattepliktig Nedsatt energiskatt på bränsle i kraftvärmeverk Nedsatt energiskatt för fjärrvärmeleveranser till Nedsatt koldioxidskatt för fjärrvärmeleveranser Skattereduktion för mikroproduktion av förnybar -4,48 -4,48 Skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer -3,75 -4,12 Koldioxidskatt på fossila bränslen i värmeverk inom EU:s system för handel med utsläppsrätter -0,08 -0,08 -2,08 -2,45 Summan i tabellen är ett netto av skatteutgifter och skattesanktioner. Betydande sanktioner i form av fastighetsskatt på elproduktionsenheter och skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer medför att saldot är negativt. Av fastighetsskattens belopp svarar vattenkraftverken för merparten, beroende på att dessa betalar en högre fastighetsskatt. Den till beloppet högsta skatteutgiften gäller befrielse från energiskatt för biobränslen som används för uppvärmning. Definitionerna av skatteutgifter och skattesanktioner på energiområdet redovisas nedan. Energiskattebefrielse för biobränslen, torv m.m. för uppvärmning Ingen skatt tas ut på biobränslen, torv m.m. som används för uppvärmning. Energiskattebefrielse för vegetabiliska och animaliska oljor och fetter m.m. samt för biogas gäller enligt 7 kap. 3–4 §§ lagen (1994:1776) om skatt på energi (LSE) i den mån bränslena omfattas av ett hållbarhetsbesked. utgörs av full energiskatt för uppvärmningsbränslen. El som inte är skattepliktig Enligt 11 kap. 2 § LSE är el under vissa förutsättningar inte skattepliktig. Det gäller t.ex. viss el producerad från mindre produktionsanläggningar samt el som framställs i reservaggregat. (Se även förslag i volym 1 avsnitt 6.22.) utgörs av normalskattesatsen på el. Nedsatt energiskatt på bränsle i kraftvärmeverk Enligt 6 a kap. 3 § LSE gäller befrielse från energiskatt för den del av bränslet som vid kraftvärmeproduktion förbrukas för framställning av värme utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS). Inom handelssystemet gäller vidare befrielse från energiskatt enligt 6 a kap. 1 § 17 a LSE. Slutligen är det energiskattebefrielse på den del av bränslet som motsvarar elproduktionen enligt 6 a kap. 1 § 7 LSE. Detta undantag grundar sig på tvingande unionsrätt (artikel 14.1 i rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet). Skatteutgiften beräknas enbart på värmeproduktionen. utgörs av full energiskatt på uppvärmningsbränslen. Nedsatt energiskatt för fjärrvärmeleveranser till industrin Av 9 kap. 5 § LSE följer att bränslen som används för att framställa fjärrvärme som levereras för förbrukning i tillverkningsprocessen i industriell verksamhet medges befrielse från 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 av energiskatten och nedsatt energiskatt till /kWh på el. utgörs av full energiskatt på bränsle och normalskattesatsen på el. Nedsatt koldioxidskatt för fjärrvärmeleveranser till industrin Av 9 kap. 5 § LSE följer att bränslen som används för att framställa fjärrvärme som levereras för förbrukning i tillverkningsprocesser i industriell verksamhet utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS) medges befrielse från av koldioxidskatten. Befrielsen sänktes från av koldioxidskatten. Vid leverans till industrin inom EU ETS medges full befrielse av koldioxidskatten. Skatteutgiften beräknas enbart för värmeanläggningar utanför EU ETS och som inte levererar till industri inom handelssystemet. (Se även förslag i volym 1 avsnitt 6) utgörs av full koldioxidskattesats. Skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el kan fysiska och juridiska personer, dödsbon och svenska handelsbolag enligt 67 kap. 27–33 §§ inkomstskattelagen (1999:1229) få skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el. Skattereduktionen gäller den som framställer förnybar el, i en och samma anslutningspunkt matar in förnybar el och tar ut el, har en säkring om högst i anslutningspunkten och har anmält sin produktion till elnätsföretaget. Underlaget för skattereduktionen består av de kilowatttimmar förnybar el som har matats in i anslutningspunkten under kalenderåret, dock av högst så många kilowattimmar el som tagits ut i anslutningspunkten . Underlaget för skattereduktionen får inte överstiga , vare sig per person eller per anslutningspunkt. Skattereduktionen uppgår till underlaget multiplicerat med , dvs. Företag får skattereduktion bara om villkoren i EU- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 kommissionens regelverk för stöd av mindre betydelse är uppfyllda. Enligt 3 § lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt ska statlig fastighetsskatt betalas på elproduktionsenheter. Fastighetsskatten på elproduktionsenheter är en objektskatt som enbart träffar fastighetskapital. Eftersom intäkterna beskattas som inkomst av näringsverksamhet utgör fastighetsskatten (som är avdragsgill mot intäkterna), till den del den inte reducerar inkomstskatten, en skattesanktion. Särskild skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer Enligt lagen (2000:466) om skatt på termisk effekt tas skatt ut på den högsta tillåtna termiska effekten i kärnkraftsreaktorer. Skatten höjdes per megawatt och kalendermånad. Skatten kan likställas med en extra skatt som lagts på vissa företag och är därmed att betrakta som en skattesanktion. Koldioxidskatt på fossila bränslen i värmeverk inom EU:s system för handel med utsläppsrätter Enligt 6 a kap. 1 § 17 b LSE gäller, för fossila bränslen som förbrukas i annan värmeproduktion inom EU:s system för handel med utsläppsrätter än kraftvärmeproduktion eller framställning av värme i en industrianläggning, att koldioxidskatt betalas av koldioxidskatten. Inom handelssystemet utgörs av noll koldioxidskattesats. Det övergripande målet för energipolitiken är att trygga tillgången på el och annan energi på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor. Energipolitiken ska skapa villkor för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg inverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Härigenom främjas en god ekonomisk och social utveckling i hela . Detta och övriga relevanta mål för energipolitiken framgår av beslut om riktlinjer för energipolitiken (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU17, rskr. 2001/02:317). I enlighet med propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik – Energi har ett antal energipolitiska mål beslutats 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25, rskr. 2008/09:301): –Andelen förnybar energi ska 2020 utgöra av den totala energianvändningen. –Andelen förnybar energi i transportsektorn ska 2020 vara . –effektivare energianvändning till Målet uttrycks som ett sektorsövergripande mål om minskad energiintensitet . har och en gemensam elcertifikatmarknad. I enlighet med propositionen Ny lag om elcertifikat (prop. 2010/11:155, bet. 2011/12:NU6, rskr. 2011/12:46) uppgår målet för ny förnybar elproduktion i den gemensamma elcertifikatmarknaden till 2020. Det gemensamma målet ska delas lika mellan parterna som därmed ska sikta på att annullera elcertifikat motsvarande vardera till 2020. I och med propositionen Ambitionshöjning för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatsystemet 2015 (prop. 2014/15:123) föreslår regeringen att målet för elcertifikatsystemet ska höjas så att ska finansiera ny förnybar elproduktion till 2020 jämfört med . Det nya nationella finansieringsmålet ersätter det av tidigare fastställda målet för produktion av förnybar el som innebar en ökning med till 2020 jämfört med . En förutsättning för att det nya finansieringsmålet ska kunna genomföras är att ändringsavtalet mellan och , som föreslås i denna proposition (volym 1, avsnitt 6.29) ska träda i kraft. Enligt ändringsavtalet höjs det tidigare gemensamma målet om till 2020 till . En förutsättning för att ändringsavtalet ska kunna träda i kraft är vidare att beslutar i enlighet med regeringens förslag gällande begränsning av undantag från gällande skatteplikt för vindkraftsel och annan förnybar elproduktion som inte levereras yrkesmässigt. Förslaget finns i denna proposition (volym 1, avsnitt 6.22). Enligt ändringsavtalet ska det gemensamma målet fördelas så att ska sikta på att annullera till 2020 och . I enlighet med propositionen Forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energisystem (prop. 2012/13:21, bet. 2012/13:NU6, rskr. 2012/13:153) ska insatser för forskning och innovation på energiområdet inriktas så att de kan bidra till uppfyllandet av uppställda energi- och klimatmål, den långsiktiga energi- och klimatpolitiken samt relevanta energirelaterade miljökvalitetsmål. 2.5.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Tabell 2.4 visar de indikatorer som används för att redovisa de övergripande resultaten inom energiområdet och utvecklingen . De första tre indikatorerna syftar till att följa upp de energipolitiska målen till 2020. Övriga indikatorer syftar till att följa upp de övergripande målen för energipolitiken. För en fördjupad analys av vissa indikatorer hänvisas till efterföljande avsnitt. har haft jämställdhet som särskilt tema den årliga publikationen energiindikatorer. Myndigheten har identifierat ett antal skillnader, bl.a. avseende attityder och representation, mellan kvinnor och män. Regeringen avser återkomma till denna fråga. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 2.4 Resultatindikatorernas utveckling –2014 Total andel förnybar energi, procent, se 2.5.6 Andel förnybar energi i -3,3 -5,5 -10,0 fikatmarknaden, TWh, el på spotmarknad, öre/kWh,se 2.5.2 Effektbalans, MW, se 2.5.2 export), TWh, se 2.5.2 -19,6 -10,0 -15,6 Antal kunder med elavbrott industrins rörliga kostnader, procent, se 2.5.1 Totala utsläpp av växthus- lenter) per BNP, se 2.5.1 medel, , se 2.5.7, varav: 1 Andelen beräknas enligt anvisad beräkningsmetod i och rådets direktiv /28/EG om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor. Källa: Uppgifterna kommer från , ER 2015:15, för den svensk-norska elcertifikatsmarknaden, , i elnäten 2013 (Ei R2015:14), årsredovisning. minskade den totala inhemska energianvändningen jämfört med 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Energianvändningen minskade i alla användarsektorer, varav den största minskningen, , ägde rum i bostads- och servicesektorn. Industrins förädlingsvärde sjönk och energianvändningen minskade . Sågverksindustrins förädlingsvärde ökade , medan förädlingsvärdet i övriga branscher minskade eller uppvisade marginella förändringar. Den totala energianvändningen i transportsektorn minskade något jämfört med . Såväl bensinsom dieselanvändningen sjönk dock Andelen biodrivmedel inom vägtransportsektorn ökade från till .