prop · H3031 · 2015-09-21 00:00:00 — Tvärtom har män med barn längre arbetstid än män utan barn. Diagram 2.12 Faktisk arbetstid med och utan barn 1987– 2014 Genomsnittligt antal timmar , 20–64 år 1987 1989 1991 1993 1995 1997 1999 2001 2003 2005 2007 2009 2011 2013 Källa: . har kvinnors arbetstid ökat med i genomsnitt . För kvinnor med barn är ökningen ännu större, nästan . har männens arbetstid minskat med och för män med barn har arbetstiden minskat med . Detta innebär att skillnaden i arbetstid mellan könen har minskat och i synnerhet mellan kvinnor och män med barn. Skev fördelning av föräldraledighet Kvinnor är föräldralediga mer än män både i samband med barns födelse och för tillfällig vård av VAB-dagarna.27 Föräldrapenninguttag är dock inte detsamma som föräldraledighet och både kvinnor och män varvar betald ledighet med obetald ledighet (se diagram 2.13 och diagram 2.14). För kvinnor är det stor skillnad i uttagna föräldrapenningdagar och föräldraledighetsdagar. För män är skillna- den mindre. Kvinnor och män som fick sitt första barn 2009 var i genomsnitt föräldralediga i 27 Föräldrar kan få föräldrapenning med anledning av ett barns födelse eller adoption under sammanlagt per barn. Om föräldrarna har gemensam vårdnad har var och en rätt till hälften av dagarna. En förälder kan dock avstå från dagar med föräldrapenning till förmån för den andra föräldern med undantag på sjukpenningnivå som är reserverade för vardera föräldern. 2015/16:1 Bilaga 3 drygt under barnets två första år.28 av männen var föräldralediga under barnets första . Diagram 2.13 Mammors uttag av föräldraledighetsdagar respektive föräldrapenningdagar Anm.: Avser förstagångsföräldrar till barn födda och fram till barnets tvåårsdag. Varje stapel motsvarar . Källa: SOU 2014:6. Diagram 2.14 Pappors uttag av föräldraledighetsdagar respektive föräldrapenningdagar Anm.: Avser förstagångsföräldrar till barn födda och fram till barnets tvåårsdag. Varje stapel motsvarar . Källa: SOU 2014:6. har undersökt hur föräldra- ledighetslängderna har utvecklats –2013 och funnit att kvinnor, men framför allt män, har utökat föräldraledigheten.29 Andelen föräldrar som delar jämnt på föräldrapenningdagarna under barnets två första 29Ojämställd arbetsbörda (, Socialförsäkringsrapport 2013:9). 2015/16:1 Bilaga 3 år har ökat. När barnen som föddes fyllde hade av deras föräldrar fördelat föräldrapenningdagarna jämställt mellan sig. Ju högre utbildning föräldrarna har desto mer sannolikt är det att de delar lika och särskilt betydelsefullt är det om kvinnan har hög utbildning. Om föräldrarna är inrikes födda, sysselsatta i offentlig sektor, har ungefär lika stora inkomster eller bor i ett storstadsområde ökar också sannolikheten för ett jämnt uttag.30 Kvinnor har högre sjukfrånvaro Kvinnor har varit sjukfrån- varande, både med sjukpenning och med sjuk- och aktivitetsersättning, i större utsträckning än män. Sjukfrånvaron har varierat kraftigt , framför allt för kvinnor (se diagram 2.14) Sjukpenningtalet har vänt upp för både kvinnor och män.31 Uppgången har varit starkare för kvinnor och den relativa skillnaden i kvinnors och mäns sjukpenningtal har aldrig varit större (se även utg.omr. Att kvinnor är sjukfrånvarande i större utsträckning än män är inte unikt för utan gäller även för andra länder som i likhet med har en hög sysselsättningsgrad bland kvinnor t.ex. och . Det finns några faktorer som delvis kan förklara skillnaden i sjukfrånvaro mellan könen. Den könsuppdelade arbetsmarknaden är en sådan faktor. Kvinnor arbetar oftare än män i yrken och sektorer med sämre upplevd psyko- social arbetsmiljö.32 Kvinnor är överrepresente- rade i vård- och omsorgsyrken där sjukfrånvaron är hög för både kvinnor och män. Större föräldraansvar är också en förklaring till den högre sjukfrånvaron för kvinnor.33 Hur ersätt- 30De jämställda föräldrarna (, Socialförsäkringsrapport 2013:8). 31Antal utbetalda dagar med sjukpenning, arbetsskadesjukpenning och rehabiliteringsersättning relaterat till antal registrerade försäkrade (befolkningen) 16–. är omräknade till nettodagar, t.ex. med halv ersättning blir . 32Kvinnors sjukfrånvaro, Redovisning av regeringsuppdrag (2013). Se även SOU 2014:74. 33I Kvinnors och mäns sjukfrånvaro (utvärdering 2011:2) visas att kvinnors sjukfrånvaro är dubbelt så hög som mäns efter första barnets födelse. ningssystemen är utformade spelar också in i könsskillnaden i sjukfrånvaro. Mäns högre löner innebär att de förlorar mer inkomst vid sjuk- frånvaro vilket ger starkare ekonomiska driv- krafter för män att återgå i arbete. Diagram 2.15 Sjukpenningtalet och antal nybeviljade sjuk och aktivitetsersättningar 1994–2014 Antal sjukpenningdagar per försäkrad samt antal personer med nybeviljad sjuk- och aktivitetsersättning (SA) per 1 000 försäkrade, 16–64 år Nybeviljad SA- Kvinnor (höger axel) Nybeviljad SA- Män (höger axel) Anm.: Definitionen av sjukpenningtalet framgår i fotnot 33. Deltidsarbete och frånvaro påverkar både karriär och lön Deltidsarbete och frånvaro påverkar inte bara inkomsten utan kan också påverka lönen och karriärmöjligheterna därefter. I forskningslitteraturen finns ett flertal förklaringsmodeller till varför frånvaro från arbetsmarknaden kan påverka individens lön och fortsatta möjligheter på arbetsmarknaden. En förklaring är att frånvaron innebär att den erfarenhet man annars skulle ha byggt upp i arbetet uteblir under bortavaron eller att kunskaper delvis försvinner under frånvaron. Detta brukar kallas humankapitaleffekten. Gravida kvinnors sjukfrånvaro ingår inte i datamaterialet. En analys av visar att skillnaden framförallt uppkommer efter det andra barnet. Eftersom sjukfrånvaron varierat kraftigt påverkar också den valda tidsperioden hur stora könskillnaderna är av att få barn. har också visat att det finns en ökad risk för att kvinnan sjukskrivs i de fall hon tar ett större ansvar för hem och familj som hon har en ställning på arbetsmarknaden som är likvärdig sin mans. Se Kvinnors sjukfrånvaro, Redovisning av regeringsuppdrag (2013). En annan förklaring är att frånvaron ger en signal till arbetsgivaren om lägre produktivitet och högre frånvaro . Lönen kan därigenom påverkas oavsett om så blir fallet. En relaterad förklaring är statistisk diskriminering som innebär att arbetsgivare diskriminerar grupper som har förväntat högre frånvaro. Empiriska studier av föräldraledighetens effekter finner oftast en negativ effekt på karriär- möjligheter och lön.34 Detta gäller både studier på svenska data och i internationella studier. I skattningar på svenska data är den negativa effekten på lön ofta större för män än för kvinnor och dessutom tenderar effekten att öka med högre utbildning och lön.35 Att den negativa effekten är större för män än för kvinnor brukar förklaras med att männen i betydligt mindre utsträckning förväntas vara frånvarande vilket ger en större signaleffekt. En tolkning av detta är att kvinnornas löner är lägre redan innan de är frånvarande eftersom de förväntas vara det, medan männens löneutveck- ling påverkas först när de är borta. Den negativa effekten på lön tycks dock vara mindre än den var och tycks dessutom vara ungefär lika stor för män som för kvinnor, givet lika lång ledighet. En förklaring till detta kan vara att det under 2000- talet blivit allt vanligare att både kvinnor och män är föräldralediga vilket minskar signal- effekten.36 I en internationell jämförelse har en låg andel kvinnor med höga chefstjänster. En möjlig förklaring som framförts i forsknings- litteraturen är den svenska familjepolitiken.37 Den lagstadgade rätten till en förhållandevis lång föräldraledighet i samband med ett barns födelse, rätten till ledighet för att vårda sjukt barn och rätten till deltidsarbete under 34De flesta studier på svenska data mäter föräldraledighet med uttaget av föräldrapenningdagar. 35SOU 2014:28 och Glastaket och föräldraförsäkringen i , (utvärdering 2015:1). 37Mandel och Semyonov, A Welfare State Paradox: State Intervention and Women’s Employment Opportunities in 22 Countries, , 2006. 2015/16:1 Bilaga 3 småbarnsåren utnyttjas till större del av kvinnor. Detta kan leda till att arbetsgivare förväntar sig att kvinnor ska göra längre förvärvsavbrott och vara mer frånvarande från arbetet. I ett land med kort eller ingen lagstadgad föräldraledighet är det en mindre förväntad skillnad mellan hur syssel- satta män och kvinnor beter sig på arbetsmark- naden. Enligt resonemanget blir den statistiska diskrimineringen i dessa länder mindre och det blir lättare för karriärorienterade kvinnor att nå de högsta chefspositionerna. Vad gäller effekter av sjukfrånvaro på karriär och lön finns endast ett fåtal studier och dessa ger ingen klar bild av hur sambandet ser ut. Frånvaro från arbetsmarknaden på grund av deltidsarbete kan vara både frivillig och ofrivillig och beror på faktorer relaterade till både arbets- utbud och arbetsefterfrågan. I såväl den svenska som den internationella forskningen hittas en negativ effekt på lönen av deltidsarbete och effekten tenderar att växa över tiden som deltidsarbetet pågår. Skillnader i uppbyggnaden av humankapital tycks vara en viktig orsak till skillnaderna i lön mellan hel- och deltidsarbetare. 2.5Både normer och ekonomiska argument har betydelse Kvinnors lägre arbetsinkomster kan förklaras av skillnader på arbetsmarknaden och i hemmet. Den viktigaste förklaringen till att kvinnor har lägre arbetsinkomster än män är att kvinnor har kortare arbetstid på grund av deltidsarbete och mer frånvaro. Dessutom är det färre kvinnor som är sysselsatta vilket innebär att det är färre kvinnor än män som faktiskt har arbets- inkomster. Att kvinnor tar större ansvar för det obetalda hem- och omsorgsarbetet leder dock till att kvinnor och män sammantaget arbetar lika mycket.38 En annan viktig förklaring till skillnaden i arbetsinkomst är att kvinnor arbetar i yrken med lägre löner. Kvinnors lägre löner kan till stor del förklaras av att arbetsmarknaden kännetecknas av en könsmässig segregering. Kvinnor och män arbetar till stor del i olika yrken och i olika 2015/16:1 Bilaga 3 befattningar, där kvinnor är överrepresenterade i yrken och befattningar med lägre löner. Att kvinnor förvärvsarbetar mindre och är frånvarande från arbetet i större utsträckning än män kan delvis förklaras av ekonomiska argument. När hushållen överväger hur de ska fördela det betalda och obetalda arbetet ser de sannolikt till hur mycket mer eller mindre pengar de kommer att få i plånboken. Vad gäller föräldraledighet så förefaller de ekonomiska inci- tamenten inte vara avgörande för hur föräldrarna delar upp föräldrapenningdagarna mellan sig. Kön har större betydelse för fördelningen av föräldrapenningdagar än hushållets ekonomi.39 Löneskillnaderna kan således bidra till att upp- rätthålla en arbetsfördelning med traditionella könsmönster, där kvinnan arbetar mer i hemmet och mannen mer på arbetsmarknaden. Att kvinnor förlorar mindre inkomst vid frånvaro och deltidsarbete kan således vara en delför- till kvinnors högre frånvaro och deltids- arbete jämfört med mäns. Detta kan liknas vid en ond spiral där löneskillnaderna påverkar kvinnor och mäns frånvaromönster vilket i sin tur påverkar löneskillnaden. Att kvinnor förvärvsarbetar mindre kan också förklaras av normer. Det finns studier som visar att kvinnor utför merparten av hushållsarbetet oavsett om hon arbetar heltid eller deltid.40 3Skatter och transfereringar jämnar ut skillnaden i marknadsinkomst De skillnader som finns mellan kvinnor och män i yrken, löner, arbetstid och frånvaro, leder till att kvinnor har betydligt lägre marknadsinkoms- ter än män. Skatter och transfereringsinkomster jämnar dock ut inkomstskillnaden till viss del. Den sammantagna skillnaden mellan kvinnor och män i individuell disponibel inkomst, efter skatter och transfereringar, var ca 2013 bland dem i förvärvsaktiv ålder. Genom att arbetsinkomsterna ligger till grund för ålderspensionens nivå kvarstår inkomst- skillnaderna även efter den förvärvsaktiva perioden. 3.1Större spridning i mäns än kvinnors inkomster av kapital Marknadsinkomsten är summan av arbetsin- komst (lön och företagarinkomster) och kapital- inkomst (räntor, utdelningar och nettovinster). Arbetsinkomsten står för merparten av marknadsinkomsten vilket innebär att de skillnader som finns mellan kvinnor och män i detta inkomstslag får ett stort genomslag på marknadsinkomsten. Detta gäller framför allt vid medianinkomsten. Högre upp i inkomst- fördelningen har kapitalinkomsterna större betydelse. Kvinnors marknadsinkomst har ökat snabbare än mäns –2013 (se diagram 3.1) vilket är en följd av den snabbare ökningen av kvinnors arbetsinkomst. Diagram 3.1 Marknadsinkomst i förvärvsaktiv ålder 1995– 2013 Medianinkomst i kronor (priser) respektive kvinnors andel av mäns inkomst i procent, 20–64 år Kv/M (höger axel) Källor: och egna beräkningar. Män och kvinnor har i ungefär samma utsträckning någon kapitalinkomst (se tabell 3.2). Kvinnorna har däremot i genomsnitt lägre belopp, framför allt på räntor och utdelningar. I den nedre delen och i mitten av inkomst- fördelningen har kvinnor och män i genomsnitt ungefär lika stora inkomster av kapital (se tabell 3.1). Högre upp i inkomstfördelningen är kapitalinkomsterna betydligt större för män än för kvinnor. 39 De jämställda föräldrarna (, Socialförsäkrings- rapport 2013:8). 40 SOU 2014:28. Tabell 3.1 Genomsnittlig marknads- och kapitalinkomst i olika delar av inkomstfördelningen Kronor, befolkningen 20–64 år p0,1–p1 p99–p99,9 Anm.: Inkomstgrupperna är baserade på fördelningen av marknadsinkomster. Den lägsta och högsta tusendelen av fördelningen har uteslutits från underlaget. Fördelningarna har tagits fram separat för kvinnor respektive män. Källor: och egna beräkningar. Diagram 3.2 Kapitalinkomstens andel av marknadsinkomsten i tiondelen med högst inkomster – 2013 Procent, befolkningen 20–64 år Anm.: Den högsta tusendelen har uteslutits från underlaget. Källor: och egna beräkningar. Kapitalinkomstens andel av marknadsinkomsten i den högsta tiondelen av inkomstfördelningen har varit högre för män än för kvinnor samtliga –2013 (se diagram 3.2). Det finns en tendens till en ökning av andelen, även om den varierat kraftigt . 2015/16:1 Bilaga 3 Kvinnor och män har delvis olika inkomstkällor Kvinnor och män får i viss utsträckning sina inkomster från olika källor (se tabell 3.2 ). Det är större skillnad i kvinnors och mäns marknads- inkomster än vad det är mellan kvinnors och mäns disponibla inkomster.41 Detta beror delvis på att männens högre arbetsinkomster jämfört med kvinnors innebar att de betalade en högre andel skatt och delvis på att kvinnor hade en högre andel transfererings- inkomster än män. Skattesystemets progressivi- tet och transfereringarna bidrar därmed till att minska såväl inkomstskillnaderna mellan könen som inkomstspridningen. Genom att ersättningsnivåerna i socialför- säkringssystemen baseras på arbetsinkomsten får kvinnor ofta lägre ersättning än män räknat i kronor per dag. Systemen är dock utformade på ett sätt som minskar skillnaderna i ersättnings- nivån, bl.a. genom att endast arbetsinkomster upp till en viss nivå ger rätt till ersättning. Eftersom kvinnor är sjukskrivna och föräldra- lediga i större uträckning än män blir dock den totala inkomsten från socialförsäkringarna högre för kvinnor. Kvinnor är oftare än män ensamstående föräldrar och har därför fler ersättningar som är förknippade med föräldraskap, såsom bostads- bidrag, barnbidrag och erhållet underhållsstöd. 41 Individuell disponibel inkomst definieras som summan av individens egna marknadsinkomster (arbetsinkomst och kapitalinkomst), samt transfereringar och skatter. Hushållsrelaterade transfereringar (exempelvis barnbidrag och bostadsbidrag) fördelas lika mellan sammanboende. 2015/16:1 Bilaga 3 Tabell 3.2 Från löneinkomst till individuell disponibel inkomst 2013 Kronor och andel i procent, för samtliga och för personer med olika inkomstslag, 20–64 år Medelinkomst för dem med inkomstslag Kv/M (%) Kv/M (%) + Ränta, utdelning = Inkomst av kapital + Sjukpenning, SA- ersättn., mm + Studiestöd (bidrag + Övrigt ind. Källor: och egna beräkningar. 2015/16:1 Bilaga 3 3.2Kvinnors och mäns individuella disponibla inkomst ökar i samma takt har relationen mellan kvinnors och mäns individuella disponibla inkomster legat förhållandevis stabilt kring (se diagram 3.3). Mätt i kronor har emellertid skillnaden i inkomster mellan kvinnor och män ökat och var 2013 ca . Att de relativa disponibla inkomsterna inte påverkats trots att kvinnors arbetsinkomster ökat snabbare än mäns kan delvis förklaras av att när kvinnors arbetsinkomster ökat har mottagandet av transfereringar i viss utsträck- ning minskat. Dessutom är transfereringarna vanligen kopplade till prisutvecklingen, eller bestämda i fasta belopp. Prisutvecklingen har varit svagare än löneutvecklingen. Eftersom kvinnors inkomster fortfarande i högre grad än mäns består av transfereringsinkomster påverkar detta utvecklingen i disponibel inkomst mer för kvinnor än män. Diagram 3.3 Individuell disponibel inkomst i förvärvsaktiv ålder 1995–2013 Medianinkomst i kronor (priser) respektive kvinnors andel av mäns inkomst i procent, 20–64 år Kv/M (höger axel) Källor: och egna beräkningar. För att undersöka i vilken utsträckning kvinnor och män försörjer sig på inkomster från arbete undersöks hur stor andel som endast har inkomster från marknaden (utökad med för- äldrainkomster, pension samt studiemedel).43 Andelen män vars inkomster endast härrör från utökad marknadsinkomst är högre än andelen för kvinnorna (se diagram 3.4). hade av kvinnorna och av männen i ålders- gruppen 20–endast utökad marknads- inkomst. Diagram 3.4 Andel av befolkningen vars inkomst bara består av utökad marknadsinkomst 1995–2013 Procent, 20–64 år Anm.: Utökad marknadsinkomst består av marknadsinkomst, föräldrainkomster, pension och studiemedel (se fotnot 43). Källor: och egna beräkningar. till olika grupper, är andelen män som bara har utökad marknadsinkomst högre än andelen kvinnor i samtliga åldersgrupper förutom bland de yngsta (se tabell 3.3). Andelen sammanboende kvinnor och män utan ersättningar från trygghetssystemen är högre än andelen bland de ensamstående vilket 43 Föräldrainkomster, pension och studiemedel räknas in eftersom de inte riktas till utsatta grupper (pensionsinkomsten inkluderar inte 3.3Fler män än kvinnor försörjer sig bara garantipension eftersom en begränsning görs till dem ). Att kunna försörja sig genom betalt arbete är centralt i den svenska jämställdhetspolitiken.42 42 Se prop. 2005/06:155. Samma definition av utökad marknadsinkomst användes i Så försörjer vi oss – ett regionalt perspektiv (, 2006). Definitionen säger emellertid ingenting om nivån på inkomsterna är tillräcklig för att klara försörjningen utan bara att individens inkomster inte härrör från stöd och ersättningar från trygghetssystemen. Utvecklingen bör tolkas med försiktighet då trygghetssystemens nivå och utformning har förändrats. Andelen vars inkomst endast kommer från marknadsinkomst blir med denna definition också beroende av konjunkturläget eftersom ex. arbetslöshetsersättning inte ingår. 2015/16:1 Bilaga 3 delvis kan förklaras av att de behovsprövade bidragen utgår från hushållsinkomsten. Detta innebär att vissa personer kan ha låga marknads- inkomster och ändå inte vara berättigade till bidrag. Försörjningen kommer då från partnerns inkomst. Tabell 3.3 Andel av befolkningen vars inkomst bara består av utökad marknadsinkomst efter åldersgrupp och hushållstyp 2013 Procent, 20–64 år 20–24 år 25–34 år 35–44 år 45–54 år 55–64 år m. barn 0–6 år m. barn 7–17år 20–, utan barn 45–, utan barn m. barn 0–6 år m. barn 7–17 år 20–, utan barn 45–, utan barn Anm.: Statistiken för ensamstående män med barn 0–baseras på ett litet urval personer och bör därför tolkas med försiktighet. Källor: och egna beräkningar. 3.4Sammanboende kvinnors ekonomiska självständighet har ökat var varannan samman- boende kvinna i åldern 20–helt ekonomiskt beroende av sin man.44 Andelen kvinnor som arbetade ökade stort – och därefter har antalet arbetstimmar fortsatt att öka för de sysselsatta kvinnorna. Bland samman- boende kvinnor har arbetstiden ökat mest. Betyder detta också att kvinnors ekonomiska beroende av en man har minskat ? Ett sätt att undersöka detta är att se hur stor del av hushållsinkomsten som kvinnan bidrar med. stod kvinnor i genomsnitt för av familjens disponibla inkomst.45 Kvinnors andel av hushållsinkomsten har varit relativt på 41–(se diagram 3.5).46 Lägst andel av hushållsinkomsten har sam- manboende kvinnor med små barn vilket beror på att många kvinnor i denna grupp är föräldra- lediga eller arbetar deltid. Diagram 3.5 Sammanboende kvinnors andel av hushållsinkomsten 1995–2013 Procent, 20–64 år Källor: och egna beräkningar. hade av kvinnorna i åldern 20–en högre individuell disponibel inkomst än mannen i familjen. Andelen kvinnor som stod för den största delen av hushållsinkomsten hade 2013 ökat till (se diagram 3.6). 45 SOU 1997:87. 46 Hushållsinkomsten utgörs av summan av kvinnans och mannens individuella disponibla inkomster. Barns eventuella egna inkomster ingår 44 m.fl., Familj och arbete, 2004. 2015/16:1 Bilaga 3 Diagram 3.6 Kvinnors andel av hushållsinkomsten i av männen i 65– sammanboende par 1995 respektive 2013 var sysselsatta 2014, i samma ålders- Procent, 20–64 år mässigt för såväl äldre kvinnor som män sedan De äldre kvinnornas inkomst i förhållande till männens uppvisar däremot inte någon tydligt stigande trend (se diagram 3.7). ökade förvärvsarbete har lett till ökad inkomst- baserad pension, har männens pension ökat i motsvarande grad. Tabell 3.4 Individuell disponibel inkomst för äldre efter åldersgrupp och hushållstyp 2013 Källor: och egna beräkningar. Medianvärde i kronor och kvinnors andel av mäns inkomst i procent, befolkningen 3.5Ojämställt arbetsliv leder till ojämställd pension Pensionens nivå beror till stor del på arbets- inkomsterna tidigare i livet. Äldre kvinnors låga disponibla inkomst i förhållande till männens förklaras av att de förvärvsarbetat i mindre om- fattning och till lägre lön än männen. Många av dagens kvinnliga pensionärer var i förvärvsaktiv ålder då kvinnor arbetade i betydligt mindre utsträckning än . Förvärvsdeltagan- det bland kvinnor har ökat stort vilket inneburit ökade arbetsinkomster. Detta kommer att leda till att kvinnors pensioner ökar i förhållande till männens för varje generation. Det finns även demografiska skäl till att kvin- nor har lägre pensioner än män. Kvinnor lever i genomsnitt längre än män och pensionerna är generellt sett lägre för äldre pensionärer (se tabell 3.4). Det finns flera skäl till detta. Dels utbetalas vissa pensionsförmåner tidsbegränsat efter pensioneringen, dels ökar pensionerna långsammare än lönerna. Det senare beror på att indexeringen av utgående pensionsförmåner är lägre än den genomsnittliga löneökningstakten. Följden av detta blir att skillnaden mellan lön och pension blir större ju det har gått sedan pensioneringen. Det är större inkomstskillnader mellan könen för sammanboende pensionärer än för ensam- stående pensionärer. En orsak till detta är att många ensamstående kvinnor har änkepension eller andra typer av efterlevandeförmåner och bostadstillägg. Män arbetar i högre utsträckning än kvinnor efter och har därför större arbetsin- 65–69 år 70–79 år Källor: och egna beräkningar. Diagram 3.7 Individuell disponibel inkomst för äldre 1995– 2013 Medianinkomst i kronor (priser) respektive kvinnors andel av mäns inkomst i procent, befolkningen Kv/M (höger axel) Källor: och egna beräkningar. 2015/16:1 Bilaga 3 Kvinnor och män med låga inkomster Kvinnor har i genomsnitt lägre inkomst än män, men är kvinnor också överrepresenterade i den lägsta delen av inkomstfördelningen? I diagram 3.8 har befolkningen delats in i tio lika stora grupper rangordnade efter storleken på den individuella disponibla inkomsten.