prop · H3031d16 · 2015-09-21 00:00:00 — 2011/12: AU2, rskr. 2011/12:88). Mål för arbetslivspolitikens tre delområden Arbetsmiljö: En arbetsmiljö som förebygger ohälsa, olycksfall och motverkar att människor utestängs från arbetet och tar hänsyn till människors olika förutsättningar och bidrar till utvecklingen av både individer och verksamhet. Arbetsrätt: En arbetsrätt som skapar förutsättningar för ett arbetsliv som tillgodoser både arbetstagarnas och arbetsgivarnas behov av flexibilitet, trygghet och inflytande. Lönebildning: En lönebildning i samhällsekonomisk balans och arbetsfred. 4.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer för arbetsmiljön som används för att redovisa resultaten inom verksamhetsområdet är följande: –Antal dödsolyckor i arbetet. –Antal anmälda arbetsolyckor med frånvaro. –Antal anmälda arbetssjukdomar. –Anställda och ohälsa. –Krav och kontroll i arbetslivet, andel som inte kan koppla bort tankarna från arbetet när de är lediga och som har lågt handlingsutrymme. –Krav och kontroll i arbetslivet, andel sysselsatta med hög anspänning respektive aktiva jobb. –Andel av sjukfrånvaron som uppges bero på I årets redovisning utgår de tre sista indikatorerna, då datainsamlingar för dessa sker . Diagram 4.1 Antal dödsfall i arbetsolyckor 1999–2014 inträffade 41 dödsolyckor (33 arbetstagare och 8 egenföretagare) varav en av arbetstagarna var kvinna. Detta är en ökning med åtta dödsolyckor jämfört med året innan (se Diagram 4.1). skedde de flesta dödsolyckorna inom branschgrupperna byggverksamhet, jordbruk och skogsbruk samt transport. Antalet dödsolyckor bland egenföretagare visar en fortsatt nedåtgående trend. Diagram 4.2 Antal anmälda arbetsolyckor med frånvaro 1999–2014 Antal per 1 000 förvärvsarbetande Antalet arbetsolyckor som resulterat i sjukfrånvaro minskade kraftigt – 2009, främst bland män, men har ökat 2010– 2013. ses dock en minskning för denna typ av anmälningar, där minskningen är något större för män (se Diagram 4.2). Bland kvinnor är det främst fallolyckor som har resulterat i anmälningar, medan det för män varit olyckor orsakade av förlorad kontroll över stationära maskiner, handverktyg och fordon. Yngre män är överrepresenterade när det gäller arbetsolyckor. Diagram 4.3 Antal anmälda arbetssjukdomar 1999–2014 Antal per 1 000 förvärvsarbetande Källor: och (). Antalet anmälda arbetssjukdomar minskade kraftigt mellan 2003–2009. Nedgången i anmälningarna var för både kvinnor och män. har antalet anmälningar ökat, den största ökningen har skett för kvinnor (se Diagram 4.3). är arbetssjukdomar orsakade av sociala och organisatoriska faktorer 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 den vanligaste orsaken till anmälningar bland kvinnor. Diagram 4.4 Anställda och ohälsa, upplevda besvär hos kvinnor 1999–2013 Källor: och (). Diagram 4.5 Anställda och ohälsa, upplevda besvär hos män Källor: och (). Ovanstående två diagram illustrerar upplevda besvär som kan ha en koppling till arbetslivet hos förvärvsarbetande. Denna indikators data sträcker sig till 2013. Som framgår finns det skillnader mellan kvinnor (Diagram 4.4) och män (Diagram 4.5), där kvinnor har en högre rapportering av samtliga besvär jämfört med män. Det märks en minskning av andelen män som uppger att de ofta är trötta och har värk i skuldror. För kvinnor syntes en tydlig ökning för andelen som uppger att de ofta är trötta. Andelen kvinnor med sömnbesvär har minskat något. Förändringar för övriga variabler, både för kvinnor och män, är mycket små. Viss försiktighet krävs vid tolkningen av variabeln Ofta trött då definitionen av den ändrats . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 besvär 2014 som visade att närmare var fjärde sysselsatt person () hade någon typ av arbetsrelaterat besvär (Arbetsmiljöstatistisk rapport 2014:4). Det var en högre andel kvinnor som hade arbetsrelaterade besvär än män. av kvinnorna hade besvär till följd av arbetet jämfört av männen. Jämfört med 2012 innebär detta en betydande ökning, framför allt bland kvinnor. hade av kvinnorna och av männen någon form av arbetsorsakade besvär. De vanligaste orsakerna till besvär i arbetet, för både kvinnor och män, var stress och psykiska påfrestningar, påfrestande arbetsställningar samt tung hantering. För de flesta typer av besvär var det en högre andel kvinnor som hade besvär än män bland såväl arbetare som tjänstemän. () huvudsakliga uppgift är tillsyn över efterlevnaden av arbetsmiljölagen (1977:1160). Urvalet för inspektioner utgår från myndighetens omvärldsanalys, statistik och strategiska plan, därefter väljs tillsynsmetodik och arbetsställen som ska inspekteras. Vanligen inspekteras de arbetsplatser som bedöms vara riskutsatta, men myndigheten arbetar även med andra aktiviteter som berör särskilda områden eller branscher. Särskilda satsningar har bl.a. avsett kvinnors arbetsmiljö och arbetsmiljö inom bygg och anläggning. En omfattande inspektionsaktivitet mot grund- och gymnasieskolorna initierades 2013 i syfte att bidra till en god arbetsmiljö för både lärare och elever och har fortsatt med inspektion av 900 skolor. –2017 pågår en nationell insats inom vård, omsorg och sociala tjänster med särskild inriktning på socialsekreterares arbetsmiljöförhållanden. Insatsen har fokus på hög arbetsbelastning, hot och våld samt trakasserier inom yrkesrollen. Förrättningar används som samlingsnamn för de besök på arbetsplatser som sker för att genomföra inspektion, följa upp, utreda olycksfall, samverka eller informera. Av Tabell 4.2 framgår utvecklingen avseende antalet förrättningar respektive antalet inspektioner . Tabell 4.2 Antal förrättningar och inspektioner 2012–2014 Antalet förrättningar per inspektör ökade –2011, främst beroende på effektivare inspektionsmetoder och mindre administrativt arbete. Antalet förrättningar per heltidsarbetande inspektör har sjunkit och var 121 . Anledningen till nedgången i det totala antalet och antalet per inspektör är bl.a. att myndigheten omorganiserat inspektionsverksamheten samt att man genomfört mer kompetensutveckling än . Antalet förelägganden och förbud minskade till 727, jämfört med 1 034 . Av dessa har 32 överklagats. slutförde AV djupstudier av olyckor inom transportsektorn (lastning, lossning och lastsäkring). Som ett resultat av detta planeras nu tre nationella inspektionsinsatser inom transportsektorn. har djupstudierna fokuserat på området hot och våld inom vård och omsorg. trädde ett fyrtiotal bestämmelser med sanktionsavgift i kraft. AV har tagit fram stödmaterial för de nya reglerna om sanktionsavgift för fallrisker. har föreskriftsförslaget Organisatoriskt och social arbetsmiljö varit ute på externremiss och arbetet fortsätter inom myndigheten. Parallellt har AV jobbat med en vägledning om tillämpningen av dessa föreskrifter. AV har tagit fram en strategi mot s.k. gråa företag, som avser perioden –2017. AV har också tillsatt ett internt projekt med huvudsyfte att skapa en effektivare och mer samordnad myndighetssamverkan, externt och internt, mot gråa företag. Svarstjänsten ansvarar bl.a. för att besvara allmänna frågor via telefon och mejl. har över 48 000 frågor besvarats. Som sektorsmyndighet har AV ett särskilt ansvar för att förverkliga regeringens funktionshinderspolitik. gänglighet beaktats i AV:s föreskrifts-, inspektions- och standardiseringsarbete. Påverkansarbete i EU och På EU-nivå deltar AV aktivt i både för arbetsmiljöfrågor, Den Europeiska arbetsmiljöbyrån () och (). 2014 var myndigheten värd för den 29:e nordiska arbetsmiljökonferensen på temat Hållbart arbetsliv. AV har även genomfört möten med sina systermyndigheter i och i syfte att stärka det nordiska påverkans- och utvecklingsarbetet. Regeringen beslutade (dnr A2014/908/ARM) att ge Statskontoret i uppdrag att utföra en myndighetsanalys av . Analysen tog utgångspunkt i den myndighetsanalysmodell som Statskontoret redovisade till regeringen i rapporten för myndighetsanalyser (Fi2007/8016). Uppdraget redovisades till () . Statkontorets rekommendationer till var att utveckla analysen av resultat och kostnader, prioritera att slutföra det påbörjade förändringsarbetet, ta fram en kompetensförsörjningsstrategi och utreda vilka principer som bör vara vägledande för prioriteringar i tillsynen. Statskontorets rekommendationer till regeringen var att se över instruktionen, ta bort ansvaret för den nationella kunskapsfunktionen, avskaffa insynsrådet och skärpa uppföljningen av statsbidraget till regionala skyddsombud. Skyddsombuden är en viktig del av det svenska arbetsmiljösystemet. De regionala skyddsombudens uppgift är att aktivera och vara ett stöd för arbetstagarsidan i det lokala arbetsmiljöarbetet, främst på mindre arbetsställen där det saknas skyddskommittéer. Staten ger ett bidrag till den regionala skyddsombudsverksamheten. I Vårändringsbudgeten ökade regeringen detta bidrag. innehåller redovisningen av den regionala skyddsombudsverksamheten följande nio mätbara prestationer: –Antal regionala skyddsombud. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 –Antal årsarbetskrafter regionala skyddsombud. –Antal besökta arbetsställen. –Antal besök på arbetsställen och dess huvudsakliga inriktning. –Rådgivning per telefon och e-post. –Utbildning internt. –Utbildning externt. –Totalkostnad och bidrag. Återrapportering utifrån dessa prestationer skedde första gången verksamhet. Direktiv om elektromagnetiska fält och rådets direktiv /35/EU om minimikrav för arbetstagares hälsa och säkerhet vid exponering för risker som har samband med fysikalisk agens (elektromagnetiska fält) i arbetet (20:e särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv /391/EEG) och om upphävande av direktiv /40/EG antogs . Direktivet är ett minimidirektiv och innehåller regler om arbetsgivarens skyldighet att kartlägga arbetstagarnas exponering, göra en riskbedömning och vidta åtgärder för att minimera arbetstagarnas exponering för elektromagnetiska fält samt regler om information och utbildning av arbetstagare, arbetstagarnas medverkan, sanktioner och om hälsokontroller. Genomförandefristen i direktivet är . arbetar med att införliva direktivet i sina föreskrifter. Mot bakgrund av Europeiska kommissionens meddelande om Ett strategiskt ramverk för hälsa och säkerhet i arbetslivet 2014–2020 tog lettiska ordförandeskapet fram rådsslutsatser (6535/15). Rådsslutsatserna antogs av ministerrådet den I rådsslutsatserna framhävs betydelsen av att förbättra genomförandet av arbetsmiljöregelverket, att förebygga befintliga och framtida arbetsmiljörisker och att hantera utmaningarna med den demografiska utvecklingen. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Regeringen beslutade (dnr A2014/907/ARM) att ge Statskontoret i uppdrag att utvärdera den nationella handlingsplanen för arbetsmiljöpolitiken 2010–2015 (skr. 2009/10:248). Uppdraget redovisades till () (dnr A2015/351/ARM). Statskontoret anser att handlingsplanen fångar upp många viktiga utmaningar men att den är svår att utvärdera eftersom den inte uppfyller grundläggande krav på tydliga målformuleringar, ett utpekat ansvar för genomförandet av konkreta åtgärder samt krav på uppföljning och återrapportering av resultat. () gavs i uppdrag att utveckla och genomföra särskilda aktiviteter för att förebygga att kvinnor slås ut från arbetslivet på grund av arbetsrelaterade problem. Uppdraget pågick –2014. För genomförande av uppdraget har totalt avsatts från anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder under utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. har AV bl.a. inspekterat ca 4 100 arbetsställen och utvecklat en ny metod för att kunna jämföra arbetsmiljön och arbetsvillkoren för kvinno- och mansdominerade verksamheter och därefter inspekterat 65 kommuner. Slutrapporten för projektet lämnades till regeringen (Rapport 2015:6). De slutsatser AV drar är att den könssegregerade arbetsmarknaden i väsentlig grad bidrar till att kvinnor löper större risk att drabbas av belastningsskador. Några av de förklaringar som lyfts fram är: –Kvinnor och män inom samma yrke arbetar ofta med olika arbetsuppgifter och belastas därmed olika. Kvinnor arbetar i högre grad med ensidiga och repetitiva arbetsuppgifter eller med personförflyttningar. –Kvinnor arbetar i högre grad med möten och kontakter med människor vilket ofta innebär en psykosocial belastning. –När kvinnor och män arbetar med samma saker på samma arbetsplats belastas de ändå olika eftersom verktyg, skyddsutrustning och arbetsstationer ofta inte är anpassade för kvinnor. –Många arbetsgivare och arbetstagare saknar tillräckliga kunskaper för att förebygga belastningsskador i sin verksamhet. Antalet dödsolyckor i arbetet har ökat jämfört med , då det lägsta antalet dödsolyckor uppmättes. Det går inte på grundval av årets statistik uttala sig om något trendbrott eller inte. När det gäller utvecklingen av anmälda arbetssjukdomar kan endast mindre förändringar ses jämfört med . Belastningsskador svarar alltjämt för ungefär hälften av anmälningarna. Därnäst dominerande orsak är organisatoriska och sociala faktorer, vilka har ökat . Drygt var fjärde anmälan om arbetssjukdom uppges vara orsakad av organisatoriska eller sociala faktorer, dvs. den psykosociala arbetsmiljön. Orsaker till sådan arbetssjukdom kan vara alltför mycket arbete, för hög arbetstakt eller problem i relationerna på arbetsplatsen, dvs. den psykosociala arbetsmiljön. social utvärdering (SBU) har gjort två systematiska forskningssammanställningar som visar att det finns vetenskaplig evidens för att den psykosociala arbetsmiljön har betydelse för sömnstörningar och för utvecklandet av symtom på depression och utmattningssyndrom (SBU rapport 216 och 223). En tredjedel av den totala ökningen av anmälda arbetssjukdomar återfinns inom sektorerna vård och omsorg samt sociala tjänster, där kvinnors anmälningar ökar mest (Arbetsmiljöstatistisk rapport 2014:1). Bilden av att kvinnor i högre grad än män exponeras för en belastande arbetsmiljö styrks av det arbete AV genomfört 2011–2014 om kvinnors arbetsmiljö (Rapport 2015:6). Det samlade kunskapsläget visar alltjämt att arbetsmiljöeffekter är könsneutrala. Skillnaderna i den arbetsrelaterade ohälsan mellan män och kvinnor har istället sina förklaringar i en könsuppdelad arbetsmarknad, arbetsförhållanden, arbetets organisering och liknande. Problemen tycks finnas i de kvinnodominerade sektorerna, där också många insatser har vidtagits. Förändringar i samhället och på arbetsmarknaden kommer också att ställa arbetsmiljöarbetet inför andra utmaningar. maningen, med behov både av ett förlängt och ett hållbart arbetsliv genom hela yrkeslivet, är i detta sammanhang central. 4.5.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Följande resultatindikatorer redovisas inom arbetsrättens område: –Tidsbegränsad anställning. Den vanligen arbetade tiden för heltidsarbetande kvinnor och män uppgick , vilket är oförändrat jämfört med . Vanligen arbetad tid för heltidsarbetande avser den tid som heltidsarbetande personer (mer än 34 timmars arbetstid) uppger att de arbetar en vanlig vecka. Den faktiskt arbetade tiden är lägre än den vanligen arbetade tiden, framför allt för kvinnor. Det beror på att den mäts för alla i arbete oavsett arbetstid. Till följd av att det är fler kvinnor än män som arbetar deltid är därmed den faktiskt arbetade tiden betydligt lägre för kvinnor än för män (se Diagram 4.6). uppgick den faktiskt arbetade tiden till i genomsnitt för kvinnor och för män, vilket är i stort sett oförändrat jämfört med . Faktisk arbetad tid beräknas bland sysselsatta som är i arbete, dvs. som inte av någon anledning är frånvarande från arbetet. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Diagram 4.6 Veckoarbetstid (15–) 2014 Vanligen arbetad tid för Faktisk arbetad tid för personer i arbete Anm.: Eftersom män arbetar heltid i större utsträckning än kvinnor representerar diagrammet för vanligen arbetad tid för heltidsarbetande betydligt färre kvinnor än män. Den faktiskt arbetade tiden är den tid personerna arbetade under SCB:s mätvecka, oavsett vad deras vanligen arbetade tid är. I gruppen ingår både heltids- och deltidsarbetande. Källor: (). Av samtliga anställda kvinnor arbetade deltid jämfört med av samtliga anställda män. fortsatte andelen deltidsarbetande kvinnor att minska, om än något mindre jämfört med föregående år. Andelen deltidsarbetande män fortsatte också att öka. Totalt arbetade av samtliga anställda deltid , vilket är i nivå med föregående år (se Tabell 4.3). Tabell 4.3 Deltidsarbete (15–), 2011–2014 Andel deltidsarbete i procent av samtliga anställda Anm.: Deltidsarbete definieras som arbete upp till och med . Källa: (). Kvinnor har i större omfattning än män tidsbegränsade anställningar (se Tabell 4.4). har andelen av både kvinnor och män med tidsbegränsad anställning ökat jämfört med föregående år, där den största ökningen kan ses hos män. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 4.4 Tidsbegränsad anställning (15–), 2011– 2014 Andel anställda som har tidsbegränsad anställning i procent av samtliga anställda Källa: (). Direktiv om intjänande och bevarande av tjänstepension antogs och rådets direktiv /50/EU om minimikrav för ökad rörlighet för arbetstagare genom förbättrade villkor för intjänande och bevarande av kompletterande pensionsrättigheter. Direktivet syftar till att underlätta den fria rörligheten för arbetstagare mellan medlemsstaterna genom att minska de hinder som kan följa av hur tjänstepensionssystem är utformade. Direktivet ska vara genomfört . utsågs en särskild utredare med uppdrag att föreslå hur direktivet om intjänande och bevarande av tjänstepension ska genomföras i svensk rätt (dir. 2015:45). Utredaren ska ha den svenska arbetsmarknadsmodellen som utgångspunkt för sina överväganden och förslag och genomföra utredningsarbetet i dialog med arbetsmarknadens parter. Uppdraget ska redovisas . Europeiska kommissionen presenterade ett direktivförslag om sjöfolk (Förslag till och rådets direktiv om sjöfolk och om ändring av direktiven /94/EG, 2009/38/EG, 2002/14/EG, 98/59/EG och 2001/23/EG). Det finns sex arbetsrättsliga EU-direktiv i kraft där sjöfolk är undantagna, eller kan undantas, från tillämpningsområdet. Kommissionen föreslår att undantag i fem av direktiven avskaffas. Syftet med ändringen är att stärka skyddet för arbetstagare oavsett vilken sektor de arbetar i, att säkerställa att liknande villkor gäller mellan medlemsstaterna och att leva upp till de rättigheter som läggs fast i EU:s stadga för grundläggande rättigheter. förandet av dessa direktiv i nationell lagstiftning inte infört några undantag eller särskilda bestämmelser för sjöfolk. Förslaget bedöms därför inte ha någon betydande effekt på svenska regler. Förhandlingar pågick mellan rådet och . Slutligt antagande av direktivet väntas . presenterade kommissionen ett förslag till ändring av Rådets direktiv /85/EEG av om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, har fött eller ammar. Ändringsförslaget innehöll bl.a. en utökad obligatorisk barnledighet för mamman och regler om vilken ersättning som skulle utgå under den obligatoriska ledigheten. Ett stort antal medlemsstater har under förhandlingen haft kritiska synpunkter, bl.a. gällande svårigheterna med att förena förslaget med befintliga system för föräldraledighet m.m. och mot att ytterligare öka den obligatoriska ledigheten. Kompromissförslag diskuterades i rådet . Därefter gjordes ett uppehåll i rådsarbetsgruppsförhandlingarna för att invänta parlamentets första behandling av direktivet. behandlade förslaget i en första läsning som bl.a. innefattade förslag om att ytterligare utöka barnledigheten för mamman, ersättning vid ledigheten och om förbud mot nattarbete och övertid. Trots flera försök har förhandlingarna efter första läsning varit låsta och rådet har inte enas om en gemensam ståndpunkt. Den nytillträdda kommissionen aviserade att man avsåg att dra tillbaka förslag där förhandlingarna är låsta. fanns en möjlighet för det nytillträdda att göra om första läsningen som gjorts av det tidigare parlamentet men någon ny första läsning av direktivet, för att kunna anta en ståndpunkt som ligger närmare rådet gjordes inte. Vid rådsarbetsgrupp blev också tydligt att den blockerande minoriteten fanns kvar i rådet. beslutade kommissionen att dra tillbaka förslaget om ändring av mammaledighetsdirektivet. Förslag till beslut om inrättande av ett europeiskt forum för att bekämpa odeklarerat arbete 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Utredning om stärkt skydd för arbetstagare som slår larm Europeiska kommissionen presenterade ett förslag till beslut om att inrätta ett europeiskt forum, med syfte att förbättra samarbetet mellan medlemsstaterna för att förebygga och bekämpa odeklarerat arbete. Forumets mål är att bidra till bättre efterlevnad av EU-rätt och nationell rätt, minska förekomsten av odeklarerat arbete, skapa formella arbetstillfällen samt främja arbetsmarknadsintegration och social delaktighet. För att nå dit anser kommissionen att medlemsstaterna behöver förbättra samarbetet mellan de nationella myndigheterna på EU-nivå, förbättra olika myndigheters tekniska kapacitet, öka allmänhetens medvetenhet om hur akut problemet är och uppmana till ökade arbetsinsatser för att bekämpa odeklarerat arbete. Forumets uppdrag ska vara att utbyta bästa praxis och information, utveckla expert- och analyskunskap samt samordna gränsöverskridande operativa insatser (se även Faktapromemoria 2013/14:FPM80). Förslaget har förhandlats i rådsarbetsgruppen och antog en allmän inriktning. Ärendet bereds i . Utredning om åtgärder för ett längre arbetsliv utsågs en särskild utredare (dir. 2011:34) () med uppdrag att analysera hur den genomsnittliga pensionsåldern kan höjas och ta fram konkreta förslag till åtgärder för att fler ska kunna arbeta längre. Utredaren överlämnade slutbetänkandet Åtgärder för ett längre arbetsliv (SOU 2013:25) till regeringen. Utredaren föreslår ändringar i lagen (1982:80) om anställningsskydd, omfattande bl.a. höjd ålder för rätten att kvarstå i anställning från 67 till . Utredaren lämnar också ett antal förslag på åtgärder inom arbetsmiljöområdet. Betänkandet har remitterats och bereds inom ramen för den översyn av pensionssystemet som initierats av Pensionsgruppen, med företrädare för partierna bakom pensionsöverenskommelsen. Se vidare Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. gavs en särskild utredare i uppdrag att se över skyddet för arbetstagare som slår larm om olika former av missförhållanden, oegentligheter eller brott och att föreslå åtgärder som syftar till att stärka skyddet och skapa ett tydligare regelverk (dir. 2013:16). Betänkandet Visselblåsare – Stärkt skydd för arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden (SOU 2014:31) redovisades . Utredningen lämnar tre huvudsakliga förslag. För det första föreslås en ny arbetsrättslig lag om stärkt skydd för arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden i arbetsgivarens verksamhet. För det andra föreslås en ny regel i arbetsmiljölagen som innebär en skyldighet för alla arbetsgivare att, i den utsträckning verksamheten kräver det, antingen se till att det finns rutiner för interna larm om allvarliga missförhållanden eller vidta andra åtgärder som underlättar sådana larm. För det tredje föreslås regler till skydd för identiteten av de arbetstagare som slår larm om sådana missförhållanden. Förslaget har remitterats och bereds inom . Utredning om registerutdrag i arbetslivet gavs en särskild utredare uppdraget att bl.a. kartlägga av vilka skäl arbetsgivare, utan uttryckligt författningsstöd, begär att arbetssökande visar upp utdrag ur belastningsregistret och vilken betydelse sådana utdrag tillmäts i anställningsprocessen (dir. 2013:56). Utredaren har också analyserat vilka åtgärder som krävs för att säkerställa att arbetsgivare inte utan författningsstöd begär att arbetssökande och arbetstagare visar upp utdrag ur belastningsregistret. Betänkandet Registerutdrag i arbetslivet (SOU 2014:48) redovisades .