prop · H3031 · 2015-09-21 00:00:00 — förändrade skatteregler, inkl. mervärdesskatt (kr/l) ........................................ Tabell 6.23 Ändringar av skattesatser på elektrisk kraft jämfört med , Tabell 6.24 Ändringar av skattesatserna på tobak jämfört med , Tabell 6.25 Offentligfinansiella effekter av ändrade skatte- och avgiftsregler. Bruttoeffekt , periodiserad nettoeffekt –2019 samt varaktig Bruttoeffekter av ändrade skatte- och avgiftsregler 2014–2019 ............... Totala skatteintäkter 2014–2019 jämfört med prognosen i 2015 års Offentliga sektorns skatteintäkter och inkomster i statens budget 2011–2019 ........................................................................................................... Skatt på arbete 2013–2019........................................................................... Faktisk och underliggande utveckling av kommunernas skatteunderlag. Tabell 7.6 Skattereduktioner 2013–2019...................................................................... Tabell 7.7 Fastighetsskatt och fastighetsavgift 2013–2019 ...................... Tabell 7.8 Skatt på konsumtion och insatsvaror 2013–2019....................................... Tabell 7.9 Skattekvot 2013–2019 .................................................................................. Tabell 7.10 föreslagna och aviserade förändringar av posten Övriga Tabell 7.11 Förändring av totala skatteintäkter till följd av regeländringar ............... Tabell 7.12 Antaganden och förändringar jämfört med ekonomiska Tabell 7.12 Antaganden och förändringar jämfört med ekonomiska Tabell 7.13 Aktuell prognos jämfört med statens budget års Tabell 7.14 Övriga inkomster, aktuell prognos jämfört med ekonomiska Tabell 7.15 Övriga inkomster, aktuell prognos jämfört med statens budget för 2014 och 2015...................................................................................................... Tabell 8.1 Utgifter under budgetens utgiftsområden och takbegränsade utgifter 2014–2019............................................................................................................ Tabell 8.2 Utgiftsramar 2016 ........................................................................................ Tabell 8.3 Utgifter per utgiftsområde –2019 ....................................................... Tabell 8.4 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med föregående år............ Tabell 8.5 Utgiftsförändringar 2015–2019 i förhållande till föregående år till följd av tidigare beslutade, aviserade samt nu föreslagna och aviserade reformer och finansieringar1............................................................................... Tabell 8.6 Pris- och löneomräkning .............................................. Tabell 8.7 Helårsekvivalenter i vissa ersättningssystem .............................................. Tabell 8.8 Volymer inom olika transfereringssystem .................................................. Tabell 8.9 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med bedömningen i Tabell 8.10 Förändring av utgiftsramar –2019 jämfört med års Tabell 8.11 föreslagna och aviserade utgiftsförändringar ..................................... Tabell 8.12 Volymer inom olika transfereringssystem 2016–2019 ............................. Tabell 8.13 Takbegränsade utgifter och statsskuldsräntor m.m. 2015........................ Tabell 8.14 Utgifter 2015 .............................................................................................. Tabell 8.15 Beräknad förändring av anslagsbehållningar 2015 (exklusive Tabell 9.1 Budgeteffekter av nu föreslagna och aviserade utgifts- och inkomstförändringar 2015–2019........................................................................ Tabell 9.2 Samlade budgeteffekter av regeringens politik 2014–2019 i förhållande till föregående år.................................................................................................. Tabell 9.3 Den konsoliderade offentliga sektorns finanser 2014–2019...................... Tabell 9.4 Den offentliga sektorns skatter och avgifter 2014–2019 ........................... Tabell 9.5 Den offentliga sektorns utgifter –2019............................................... Tabell 9.6 Faktorer som påverkar den årliga förändringen av det finansiella Tabell 9.7 Indikatorer för impuls till efterfrågan......................................................... Tabell 9.8 Statens inkomster och utgifter –2019 ................................................. Tabell 9.9 Statens finansiella sparande och budgetsaldo 2014–2019 .......................... Tabell 9.10 Statens budgetsaldo 2014–2019................................................................. Tabell 9.11 Statens budgetsaldo samt justering för större engångseffekter 2014–2019 ........................................................................................................... Tabell 9.12 Ålderspensionssystemets inkomster och utgifter –2019................. Tabell 9.13 Inkomstindex, balanstal och balansindex 2014–2019.............................. Tabell 9.14 Kommunsektorns finanser 2014–2019 ..................................................... Tabell 9.15 Den offentliga sektorns konsoliderade tillgångar och skulder 2014 ...... Tabell 9.16 Den offentliga sektorns finansiella nettoförmögenhet 2014–2019 ........ Tabell 9.17 Statsskuldens förändring 2014–2019 ........................................................ Tabell 9.18 Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld och bidrag till förändringen 2014–2019 .................................................................................... Tabell 9.19 Bedömningar av finansiellt sparande 2015–2019 ..................................... Tabell 9.20 Bedömningar av strukturellt sparande 2015–2019................................... Tabell 9.21 Offentliga sektorns inkomster och utgifter. jämfört med ekonomiska vårproposition........................................... Tabell 9.22 Offentliga sektorns finansiella nettoförmögenhet. och förändringar jämfört med ekonomiska vårproposition.............. Tabell 10.1 Kommunsektorns resultaträkning 2010–2014 ......................................... Tabell 10.2 Kommunsektorns finanser 2014–2019..................................................... Tabell 10.3 Skatter och statsbidrag 2014–2019 ........................................................... Tabell 10.4 Årlig förändring av statsbidragen 2014–2019 .......................................... Tabell 10.5 Kommunfinansierad sysselsättning 2014–2019 ....................................... Tabell 10.6 Kommunsektorns balansräkning 2010–2014 ........................................... Tabell 10.7 Kommunsektorns finanser 2014–2019. Tabell 11.1 Sammanställning av statens investeringar 2014–2019.............................. Tabell 11.2 Statens investeringar 2010–2013 ............................................................... Tabell 11.3 Låneram ....................................................................................... Tabell 11.4 Låneskuld och låneramar 2002–2015........................................................ Tabell 11.5 Räntekontokreditram ................................................................. Tabell 11.6 Statlig utlåning .................................................................................. Tabell 11.7 Övriga kreditramar 2016 ........................................................................... Tabell 11.8 Garantiramar och utfärdade garantier ...................................................... Tabell 11.8 Garantiramar och utfärdade garantier forts. ............................................ Tabell 11.9 Sammanfattande redovisning av beställningsbemyndiganden Diagram 1.1 Investeringar i statlig infrastruktur 2015–2019........................................ Diagram 1.2 Antalet påbörjade bostäder 1980–2014 .................................................... Diagram 1.3 Beveridgekurva........................................................................................... Diagram 1.4 Inskrivna arbetslösa med relativt små jobbchanser och övriga (16–) .............................................................................................................. Diagram 1.5 Arbetslöshet (15–) bland kvinnor och män fördelat på Diagram 1.6 Andel elever som efter inte är behöriga till nationella program och genomströmningen i gymnasieskolan........................................... Diagram 1.7 Personaltäthet i fritidshemmen 2000–2014.............................................. Diagram 1.8 Utsläpp av växthusgaser i –2014 .......................................... Diagram 1.9 Sjukpenningtalet 1994–2019 ..................................................................... Diagram 1.10 Totala och aktiva offentliga utgifter som andel av BNP........................ Diagram 4.1 Världshandel............................................................................................. Diagram 4.2 BNP-tillväxt och bidrag till BNP-tillväxt ............................................... Diagram 4.3 Sysselsatta och sysselsättningsgrad......................................................... Diagram 4.4 Ett urval av sysselsättningsindikatorer................................................... Diagram 4.5 Arbetskraft och arbetskraftsdeltagande ................................................. Diagram 4.6 Arbetslösa och arbetslöshet .................................................................... Diagram 4.7 Resursutnyttjande.................................................................................... Diagram 4.8 Brist på arbetskraft .................................................................................. Diagram 4.9 Centrala avtal och löneökningar i näringslivet....................................... Diagram 4.10 Konsumentpriser ................................................................................... Diagram 4.11 Arbetslöshet och jämviktsarbetslöshet ................................................ Diagram 4.12 Osäkerhetsintervall för BNP-prognosen ............................................. Diagram 5.1 Utgiftstakets nivå 1997–2019.................................................................. Diagram 6.1 Procentuell förändring av ekvivalerad disponibel inkomst 2016 till följd av förslaget om förändrat husavdrag ................................................... Diagram 6.2 Procentuell förändring av individuell disponibel inkomst 2016 till följd av förslaget om förändrat husavdrag, efter kön och åldersgrupp ...... Diagram 6.3 Genomsnittlig skatt 2016 enligt gällande regler och enligt förslaget om avtrappat jobbskatteavdrag för personer som är ............. Diagram 6.4 Marginalskatt 2016 enligt gällande regler och enligt förslaget om avtrappat jobbskatteavdrag för personer som är ................... Diagram 6.5 Genomsnittlig skatt 2016 enligt gällande regler och enligt förslaget om avtrappat jobbskatteavdrag för personer som är ....................... Diagram 6.6 Marginalskatt 2016 enligt gällande regler och enligt förslaget om avtrappat jobbskatteavdrag för personer som är ............................. Diagram 6.7 Procentuell förändring av ekvivalerad disponibel inkomst 2016 till följd av förslaget om avtrappat jobbskatteavdrag........................................ Diagram 6.8 Procentuell förändring av individuell disponibel inkomst 2016 till följd av förslaget om avtrappat jobbskatteavdrag, efter kön och Diagram 6.9 Grundavdrag i kronor för personer enligt gällande regler, enligt förslaget om ytterligare förhöjt grundavdrag samt grundavdrag för Diagram 6.10 Procentuell förändring av ekvivalerad disponibel inkomst 2016 för personer till följd av förslaget om ytterligare förhöjt grundavdrag Diagram 6.11 Procentuell förändring av individuell disponibel inkomst 2016 för personer till följd av förslaget om ytterligare förhöjt grundavdrag för äldre efter kön och åldersgrupp................................................................... Diagram 6.12 Procentuell förändring av ekvivalerad disponibel inkomst 2016 till följd av förslaget om ingen uppräkning av den nedre skiktgränsen .......... Diagram 6.13 Procentuell förändring av individuell disponibel inkomst 2016 till följd av förslaget om ingen uppräkning av den nedre skiktgränsen efter kön och ålder.............................................................................................. Diagram 7.1 Offentliga sektorns skatteintäkter 2000–2019 ...................................... Diagram 7.2 Arbetade timmar, timlön och lönesumma 2000–2019 .......................... Diagram 7.3 Transfereringsinkomster som andel av underlaget för skatt på arbete 2000–2019 ........................................................................................................... Diagram 7.4 Antal personer som betalar statlig inkomstskatt 2000–2019 ............... Diagram 7.5 Kapitalvinster, aktieprisindex och fastighetspriser 1989–2019............. Diagram 7.6 Skatt på företagsvinster –2019........................................................ Diagram 7.7 Hushållens konsumtion och underliggande intäkter från mervärdesskatt 2000–2019................................................................................. Diagram 8.1 Skillnad mellan utgiftsprognos och ursprungligt anvisade medel i statens budget för 20151 för vissa utgiftsområden ............................. Diagram 9.1 Den offentliga sektorns finansiella sparande 2000–2019...................... Diagram 9.2 Den offentliga sektorns inkomster och utgifter –2019................... Diagram 9.3 Den offentliga sektorns utgifter –2019.......................................... Diagram 9.4 Statens budgetsaldo 2000–2019.............................................................. Diagram 9.5 Utvecklingen av inkomstindex och balansindex 2009–2019 ................ Diagram 9.6 Utvecklingen av kommunsektorns inkomster och utgifter samt finansiellt sparande 2000–2019 .......................................................................... Diagram 9.7 Den offentliga sektorns nettoförmögenhet fördelad på sektorer........ Diagram 9.8 Den offentliga sektorns finansiella Nettoförmögenhet 1990–2019 .... Diagram 9.9 Statsskuldens utveckling –2019...................................................... Diagram 9.10 Den konsoliderade bruttoskulden –2019........................................ Diagram 9.11 Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld fördelad på Diagram 10.1 Finansiellt sparande och resultat 1993–2019 ....................................... Diagram 10.2 Lönesumma och beskattningsbar förvärvsinkomst 1993–2019 ........................................................................................................... Diagram 10.3 De riktade statsbidragen 2014 efter utgiftsområde............................. Diagram 10.4 Kommunsektorns totala utgifter fördelade efter Diagram 10.5 Förändring i olika åldersgrupper jämfört med ........................... Diagram 10.6 Demografiskt betingat resursbehov i kommunsektorn...................... Diagram 10.7 Utgifter för välfärdstjänster 2000–2019............................................... Diagram 10.8 Kommunala myndigheters investeringsutgifter uppdelat på typ av investeringar 1993–2014 ..................................................................................... Diagram 10.9 Kommunalt finansierad sysselsättning 1993–2019 ............................. Diagram 10.10 Kommunalt finansierad sysselsättning och arbetade timmar 1993–2019............................................................................................................ Kommunalt finansierad sysselsättning och arbetade timmar per 1000 invånare 1993–2019.................................................................................... Soliditet enligt balansräkning 2005–2014........................................... Soliditet inklusive hela pensionsskulden –2014 ......................... Diagram 11.1 Myndigheternas samlade skuld avseende investeringar i ska vara ett land där alla är med och bidrar. Ett land där människor ges möjligheter. Ett land som kännetecknas av människors vilja till utveckling och förmåga att ta ansvar såväl för sig själva som för samhället. Ett land där kvinnor och män har samma förutsättningar i livet. Det är ett måste för att vi ska kunna ta oss an morgondagens utmaningar för och ta ansvar för kommande generationer. ska präglas av självförtroende och solidaritet och människor ska kunna mötas som jämlikar. Människor ska kunna känna trygghet i sin vardag och hopp . är på många sätt ett fantastiskt land men vi står inför betydande utmaningar. Arbetslös- heten måste bekämpas så att fler kan ha ett arbete, leva på sitt arbete, få bra och rimliga arbetsvillkor och därmed få större makt att forma sina liv. Att öka sysselsättningen och pressa ned arbetslösheten är centralt för att förbättra välfärden, något som också är helt avgörande för kvinnors livsvillkor. Den negativa kunskapsutvecklingen i skolan behöver vändas så att alla elever får en ärlig chans att lyckas i skolan. Bara så säkrar vi långsiktiga utveckling och konkurrenskraft. Klimatpåverkan behöver minska för att det ska vara möjligt även för våra barn och barnbarn att leva ett gott liv. ska vara ett land som håller ihop. Klyftorna mellan samhällsklasser, kvinnor och män, samt land och stad, behöver minska för att alla människor som bor här ska kunna nå sin fulla potential. En feministisk grundsyn ska prägla hela politiken. Jämlikhet bygger tillit och bättre livsvillkor. De människor som flyr till och som har asylskäl ska inte bara få trygghet. Deras kraft och kunskap behöver tas tillvara och det måste skapas möjligheter för dem att stå på egna ben. Utgångsläget för svensk ekonomi Regeringen ska ta sig an dessa utmaningar för med en ansvarsfull ekonomisk politik. förväntas svensk ekonomi förbättras. Den ekonomiska utvecklingen i många av världens framväxande ekonomier försvagas något. är den amerikanska tillväxten stark och lämnar stegvis av ekonomisk stagnation med arbetslöshet och fattigdom i kölvattnet av finanskrisen. Sammantaget ser vi en gradvis starkare utveckling i omvärlden som bidrar till ett förbättrat konjunkturläge, ökande välstånd och en fallande arbetslöshet i . Upp- gången är dock osäker och riskerna för en svagare utveckling är betydande. Den svenska finanspolitiken måste i detta läge värna uppgången och ha hög beredskap för en hastigt försämrad utveckling. Ordning och reda i de offentliga finanserna är en förutsättning för fler jobb och en hållbar finansiering av välfärden. De offentliga finan- serna har successivt försämrats och 2014 gick den offentliga sektorn med i underskott. När finans- krisen inleddes uppvisade den offentliga sektorn betydande överskott. I detta läge var en expansiv finanspolitik motiverad för att dämpa finans- krisens negativa effekter på . Den förra regeringen genomförde framför allt omfattande skattesänkningar, vilket har sämre effekter på arbetslöshet och tillväxt än en motsvarande ökning av de offentliga investeringarna eller en förbättrad service i den offentliga sektorn. Vidare fortsatte den förra regeringen att genom- föra omfattande ofinansierade skattesänkningar trots att konjunkturläget förbättrades. Detta var inte en hållbar politik. Regeringen har därför lagt om finanspolitiken. Nya reformer finansieras fullt ut genom utgiftsbesparingar inom vissa områden samt inkomstförstärkningar. Enligt prognosen i denna budget halveras under- skotten. Ett tydligt sysselsättningsmål ska styra den ekonomiska politiken. Regeringens mål är att antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka så att når målet om lägst arbetslöshet i EU 2020. Fler människor ska ha ett jobb att gå till och färre ska vara deltidsarbetslösa. Kvinnors sysselsättning och arbetskraftsdeltagande måste öka. För att möta framtidens utmaningar måste vi investera i . Investeringar i jobben görs inom regeringens jobbagenda. Den består av tre delar: investeringar i bostäder, klimatomställning och infrastruktur; en aktiv närings- och innovationspolitik; och investeringar i kompe- tens och matchning. Ökad jämställdhet och jämlikhet är en del av problemlösningen – arbetet ska därför bedrivas med ett tydligt jämställdhetsperspektiv i alla delar av agendan. När välfärden stärks och omfattar fler skapas nya arbetstillfällen, som det skapar bättre förutsättningar att arbeta och arbeta heltid. När vi ökar investeringarna i infrastruktur och bostäder skapar vi jobb här och och förut- sättningar för nya jobb . Genom att öka underhållet av landets järnvägar och vägar ges förutsättningar för att trygga jobben och minska samhällets miljö- och klimatpåverkan. När vi bygger förbättras möjligheterna för människor att hitta en bostad och att pendla till jobbet eller att flytta dit jobben finns. Investeringar i kollek- tiva färdmedel är särskilt viktigt för att främja kvinnors deltagande på arbetsmarknaden och möjligheter att öka sin arbetstid. Självklart behövs också andra insatser för att öka kvinnors deltagande på arbetsmarknaden. Bostadsbristen utgör inte bara ett hinder för en för fungerande arbetsmarknad. Den bidrar också till den snabba prisutvecklingen på bostadsmarknaden som både innebär en risk för den makroekonomiska stabiliteten och gör det allt svårare för männi- skor att komma in på bostadsmarknaden. Särskilt problematisk är bristen på hyresrätter som spelar en viktig roll för en inkluderande arbetsmarknad och en välfungerande bostads- marknad. Som ett led i regeringens ökade ambitioner på investeringsområdet har regeringen tagit fram en investeringsplan för de statliga anläggningstill- gångarna. Bland annat visar denna att de statliga investeringarna i infrastruktur beräknas öka med . Investeringar i klimatomställningen är även viktiga för sysselsättningen. Tekniska lösningar för att motverka klimatförändringar banar väg för ökad export och nya jobb. Investeringar i klimatomställning bidrar till att upprätthålla och förbättra näringslivets konkurrenskraft och att utveckla svensk industri. En god miljö är en förutsättning för näringar inom turism, fiske och lantbruk. En aktiv närings- och innovationspolitik förbättrar företagsklimatet så att fler företag kan starta och befintliga företag får utökade tillväxt- möjligheter. Även ett fortsatt aktivt jämställd- hetsarbete som tar till vara såväl kvinnors som mäns kompetens och förmåga till entreprenör- skap stärker konkurrenskraften. Bättre samord- ning och ökade resurser till exportfrämjande, nyindustrialisering och innovation, samt ett reformerat statligt riskkapital har en betydande potential att stärka tillväxten av jobb i hela landet. För att stärka företagsklimatet på lands- bygden krävs särskilt förbättrad lokal service och initiativ för att stärka turistnäringen, skogs- och jordbruket, infrastrukturen samt en mer sam- ordnad statlig planering av placeringen av vissa myndigheter. Den upphandling som bedrivs av stat, kommun och landsting, drygt 600 miljarder , kan när det är lämpligt också användas för att tillförsäkra arbete och praktik åt unga utan arbete och långtidsarbetslösa. Matchningen på arbetsmarknaden fungerar allt sämre. Arbetslösheten är hög, som det finns många lediga jobb att söka. För att fler ska komma i jobb behöver vi öka investeringarna och förbättra möjligheterna till utbildning och matchningsinsatser så att människor har den kunskap och kompetens som efterfrågas. Detta är särskilt viktigt eftersom arbetslösheten är ojämnt fördelad mellan olika grupper. Alla ska få chansen till första jobbet. Gymnasieutbildning är i många fall en förutsättning för att komma in på arbetsmarknaden. Därför är det både viktigt att det finns en rättighet att läsa in en gymnasieutbildning inom den kommunala vuxenutbildningen (komvux) och möjligheter att ställa krav på individen, genom t.ex. deltagande i de utbildningskontrakt som införs. Vidare behöver byggas ut och ges bättre planeringsförutsättningar.