prop · H3031d25 · 2015-09-21 00:00:00 — flyttade verksam- heten in i Veterinärmedicinskt- och husdjurs- vetenskapligt centrum. I den sista stora bygg- naden sker inflyttning . De nya lokalerna innebär en successiv ökning av hyreskostnaderna, vilka tas inom SLU:s anslag. Målet för SLU vad gäller antalet helårsstudenter för perioden –2015 är att dessa totalt ska uppgå till minst 11 400. Källa: årsredovisning. Mot bakgrund av att söktrycket till SLU:s utbildningar är relativt är rege- ringens bedömning att målet kommer att upp- nås. har program med djur- inriktning flest sökande. De flesta av SLU:s utbildningar på grundnivå och avancerad nivå har en sned könsfördelning. Studenternas utbild- ningsval vid SLU följer traditionella könsmöns- ter, med övervägande män vid skogliga utbild- ningar medan kvinnor är i majoritet på djur- relaterade utbildningar. Tabell 2.39 Antalet sökande och antalet antagna till program som börjar på grundnivå Källa: årsredovisning. Antalet behöriga sökande till SLU:s program på avancerad nivå (masterprogram) har minskat drastiskt efter införandet av studieavgifter för s.k. tredjelandsstudenter. Av totalt 83 avgifts- skyldiga studenter antagna till program på avan- cerad nivå 2014 fanns, sedan drygt hälften tackat nej i ett sent skede, endast 35 avgiftsskyldiga kvar vid SLU efter den första terminen. I jämförelse med riket har SLU en hög exa- minationsfrekvens. Särskilt de utbildningar som leder till ett legitimationsyrke, dvs. veterinär och djursjukskötare, har en mycket hög examina- tionsfrekvens. SLU har också många yrkes- examina, vilka brukar ha högre examinations- frekvens än generella examina, även om studen- ter på vissa yrkesutbildningar, t.ex. skogsmästar- utbildningen, är så attraktiva på arbetsmarkna- den att de erbjuds arbete redan innan de har tagit ut sin examen. Tabell 2.40 Examensfrekvens på grund och avancerad nivå Examinerade/120 hp Examinerade/120 hp Examinerade/120 hp granskade UKÄ utbildnings- programmen inom djuromvårdnad, veterinär- medicin, hippologi samt lantmästare och lant- bruksvetenskap. Merparten av SLU:s yrkesexa- mina fick omdömet Hög eller Mycket hög kvalitet. Hippologexamen erhöll omdömet Mycket hög kvalitet medan kandidatexamen i veterinärmedicin fick Bristande kvalitet. Yrkes- examen veterinär, som är den examen som fordras för legitimation, fick dock Hög kvalitet. Inom utbildning på forskarnivå avlades 108,5 examina där en licentiatexamen räknas som en halv examen , mot 90,5 . Knappt hälften av dem som tar examen på fors- karnivå är kvinnor. Den genomsnittliga netto- studietiden för doktorsexamen var 8,7 terminer, dvs. drygt en halv termin längre än normal- studietiden. Av antalet aktiva forskarstudenter är kvinnor och män, vilket är siffror som varit konstanta . av SLU:s forskarstudenter hade doktorandanställning . SLU fortsätter att utveckla forskningen inom de prioriterade områdena biobaserad ekonomi och miljö, hälsa och välbefinnande. Sammantaget har forskningen vid SLU ökat . Såväl anslaget som den externa finansie- ringen har ökat . Tabell 2.41 Forskningsmedlens fördelning Källa: årsredovisning. Den vetenskapliga publiceringen har ökat kontinuerligt även om antalet publicerade artiklar har avstannat . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Diagram 2.7 Antal artiklar med minst en SLU-adress 2010– 2014 Källa: årsredovisning. Det totala antalet lärare vid SLU är 935 års- arbetskrafter, varav är disputerade, vilket är en marginell minskning . SLU samverkar med flera hundra olika intressenter, såväl andra lärosäten och skolor som företag och organisationer i det civila samhället. har SLU instiftat ett råd för samverkan med uppgift att vidareutveckla SLU:s långsiktiga strategiska arbete inom samverkansområdet. Inom ett samarbete mellan och har initierats ett för rådgivning, vilket ska verka för ökad samverkan kring kompetens- utveckling och kunskapsförsörjning inom lant- bruket. Ett särskilt fokus kommer att vara på rådgivningsmetodik, vilket är ett område som uppmärksamma- de. Ett av är fort- löpande miljöanalys, inom vilket SLU bl.a. leve- rerar beslutsunderlag för rapporteringar om miljötillståndet till EU. SLU är en av de största utförarna i det nationella miljööver- vakningssystemet. SLU:s uppdrag att bedriva miljöanalys grundar sig i möjligheterna till synergier mellan miljöövervakning och forsk- ning om de biologiska naturresurserna. Fort- löpande miljöanalys finansieras till största delen genom bidrag och avgifter – huvudsakligen från , , Naturvårds- verket samt Havs- och vattenmyndigheten – och endast till genom statsanslaget. presenterade Artdatabanken vid SLU den s.k. Rödlistan om tillståndet för en rad arter i . Detaljer om Rödlistan redovisas under utgiftsområde 20, Allmän miljö- och naturvård. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 SLU är den i särklass största mottagaren av forskningsmedel från Formas och har erhållit , vilket är en ökning med . Därefter följer med ca och med 97 miljo- ner kronor. Formas årliga öppna utlysning omfattar drygt hälften av Formas forskningsmedel. Utöver dessa har Formas haft ett antal riktade sats- ningar. Formas har bl.a. utlyst medel till forsk- ning för skogsråvaror och biomassa. Målet med satsningen är att finna nya material och biobase- rade produkter för att främja en ekonomi som till stor del baseras på råvaror för en resurseffek- tivare ekonomi grundad på förnybara råvaror. Många av de riktade satsningarna genomförs tillsammans med andra finansiärer. Flera projekt inom utlysningen för skogsråvaror och biomassa har medfinansiering av näringslivet. I samarbete med bl.a. är Formas med och finan- sierar ett av de fem strategiska innovations- områden (SIO) som beslutades om , nämligen BioInnovation. Formas samfinansierar även jordbruks- och miljöteknisk forskning vid enligt avtal med Stiftelsen och skogsforskning genom avtal med Stiftelsen (Skogforsk). Formas övertog 2014 ordförandeskapet för perioden –2017 i Nordiska forskningssamarbete i för lantbruks- och matforskning och i Samnordisk skogsforskning. För jordbrukets och trädgårdsbrukets kun- skapsförsörjning finansierar Formas dessutom forskning av tillämpad karaktär genom Stiftelsen () till vilken har avsatts från Formas anslag. Denna forskning samfinansieras med näringen och fördelas till fokusområdena energi och biomassa, företagande, livsmedel samt miljö och klimat. För forskning inom hästområdet har avsatts tre miljoner konor till Stiftelsen hästforskning. Hästforskningsprogrammet har tre huvud- inriktningar Hästens hälsa, prestation och välfärd, Hästens reproduktion, uppfödning och utfodring samt Hästens roll för människan, samhället och miljön. Formas har låtit genomföra en oberoende granskning av den öppna utlysningen. Granskaren konstaterar att Formas berednings- process generellt uppfyller kraven på god kvalitet och praktik. Vissa rekommendationer till för- bättringar föreslås, t.ex. införandet av ett enstegsförfarande i beredningsprocessen. Se även kapitlet Miljöforskning under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Såväl Formas som SLU är engagerade i det ökande forskningssamarbetet inom EU och internationellt och arbetet med detta har fortsatt att utvecklas . Analys och slutsatser utbildning, forskning och innovation Utbildning och forskning inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel utgör, tillsammans med den fortlöpande miljö- analysen vid SLU, medel för ett hållbart nytt- jande av naturresurserna där hög kompetens, nya forskningsrön och spridning av dessa är av största vikt. Regeringen bedömer att målen för utbildning och forskning inom området är uppfyllda. Ansökningssiffror för SLU pekar på ett tämligen intresse för utbildning inom de gröna näringarna. Några utbildningar, angelägna för den nationella kompetensförsörjningen, har dock fortfarande få sökande. Mot bakgrund av de nationella miljömålen och de ökande kraven som ställs från EU och genom andra internationella konventioner av- seende miljötillståndet i landet spelar miljö- övervakning en allt större roll. Se vidare redovis- ning om miljöövervakningen i utgiftsområde 20 Allmän miljö – och naturvård. SLU spelar här en viktig roll för leverans av den miljödata som ansvariga myndigheter behöver för sin redovis- ning enligt krav i EU-direktiv och internationella konventioner. Regeringen ser positivt på SLU:s engagemang i det internationella samarbetet inom området och på SLU:s strävan efter en större integration av fortlöpande miljöanalys i både utbildning och forskning i syfte att bi- behålla och förnya kompetensen inom området. Det internationella samarbetet inom utbild- ning och forskning är, enligt regeringens mening, viktigt. Både SLU och Formas visar på ett starkt engagemang och deltar i samarbetet på olika sätt både inom och utanför . 2.5.12 Resultat internationellt arbete De globala målsättningarna är övergripande i sin natur och det är svårt att påvisa konkreta effek- ter av budgetmedel och/eller svenska insatser varför inte några indikatorer redovisas för avsnittet. För ”Internationell handel” hänvisas till indikatorn export- och anläggningsgod- kännanden under rubriken ”En konkurrenskraf- tig livsmedelssektor”. I linje med politik för global utveckling har regeringen fortsatt arbetat bl.a. för att lyfta fram frågor kring tryggad global livsmedelsför- sörjning och tillgången till näringsriktig mat. Antalet hungrande globalt har fortsatt att minska och uppgår nu till ca 805 miljoner. Hit- tills har enligt FN:s jordbruks- och livsmedels- organisation, FAO, 63 utvecklingsländer upp- nått Milleniemål 1 om att halvera andelen hung- rande, vilket visar att målet är inom räckhåll. har antalet ökat i söder om . Det behövs därför fortsatt verkningsfulla åtgärder. Regeringen fattade beslut om en strategi för svenskt samarbete med FAO9. Den organisationsbedömning som föregick i framtagandet av strategin pekar på att FAO fortsätter vara en betydelsefull organisation med ett relevant mandat. Strategin trycker på att FAO måste förbättra sitt jämställdhetsarbete, både internt och externt. Det rör t.ex. högre användning av könsuppdelad statistik i alla delmål i det strategiska ramverket samt inrikta sig mer på konkreta resultat i fält. Därutöver bör FAO bl.a. fokusera på sin kärnverksamhet, nyttjande- och brukanderättigheter, ansvarsfulla investeringar och fortsätta arbeta för en utveckling av kommittén för tryggad livsmedelsförsörjning (CFS). Strategin samt organi- sationsbedömningen är överlämnade till FAO:s generaldirektör . I enlighet med stratregi för FAO fortsätter även att aktivt engagera sig i 9 Regeringsbeslut , nr 2. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 kommittén för tryggad livsmedelsförsörjning (CFS) frågor, särskilt genom ett stort deltagande från svenska aktörer och civilsamhälle. I CFS deltog en svensk delegation om 15 personer. Ett svenskt side-event om svinn arran- gerades under mötet och deltog fullt ut i förhandingarna om rekommendationer om håll- bart fiske och om svinn och förluster. gav också finansiellt bidrag på €100 000 till de två studier som togs fram av CFS’ expertpanel på dessa teman. bidrog aktivt i förhandling- arna om ansvarsfulla investeringar i jordbruket och det svenska finansiella bidraget innebar att förhandlingarna kunde avslutas. blev 2015 inbjuden att delta som aktiv observatör i G20:s jord- bruksministermöte samt i de förberedande och efterföljande arbetsgrupperna. Ministrarna beslutade om en kommuniké om livsmedelsför- sörjning med särskilt fokus på matsvinn och förluster. lyfte särskilt fram jämställdhet och vikten av samstämmighet. Förhandlingarna om de globala hållbarhetsmålen har pågått intensivt /15. Närings- departementet har deltagit aktivt i formulering- arna om livsmedelsförsörjning, skog och fiske. Förhandlingarna förväntas avslutas (Se vidare utgiftsområde Internationellt bistånd). I ljuset av den vikt som lägger vid ett hållbart fiske arrangerade Havs- och vatten- myndigheten den internationella konferensen ”Global Trends in Fisheries Gover- nance – Improving Sustainability”. Konferensens syfte var att belysa den externa dimensionen av den reformerade gemensamma fiskeripolitiken och att öka förståelsen för vikten av genom- förandet av politiken ur ett hållbarhetsperspek- tiv. Kopplingen mellan fiskeripolitiken och den globala nivån redogjordes för, såsom utveck- lingen inom internationella konventioner (UNCLOS10 , CBD11 och FAO). Utmaningar och möjligheter togs upp inom ramen för att säkra den framtida livsmedelsförsörjningen, där hållbart fiske och vattenbruk ingår som en cen- tral del. Konferensen finansierades av Lands- 10United Nations Convention on the of the Sea. 11Konventionen om biologisk mångfald. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 bygdsdepartementet och deltagandet utgjordes av regeringar, kommissionen, Europaparlamen- tet, myndigheter och andra internationella orga- nisationer. anordnades en gemensam konferens mellan för biståndssamordning, och på temat ”Fishing for development”. Syftet med konferensen var att belysa betydelsen av fisket och vattenbruket i utvecklingspolitiken. Vidare diskuterades hur fisket och vattenbruket bäst kan bidra till ekonomisk utveckling och en tryggad livsmedelsförsörjning både i utvecklade och utvecklingsländer. Från svensk sida (SLU) redogjordes för nya rön när det gäller alternativt fiskfoder som är en bristvara i dagens vatten- bruk. Den ökande antibiotikaanvändningen inom djursektorn utgör ett allvarligt hot mot den globala hälsan. har därför varit drivande bakom att , organisatio- nens högsta beslutande organ, fattade beslut om en resolution om antibiotikaresistens i djur- sektorn. , i vilken ingår representanter för bl.a. civilsamhället, den privata sektorn och intresseorganisationer, tog fram en debattskrift om principer för ansvarsfulla in- vesteringar i utvecklingsländer och hur dessa principer kan göras effektiva. Syftet var att ge regeringen råd inför förhandlingarna om Princi- per för ansvarsfulla investeringar i jordbruket, rai, i CFS. presenterades även vid ett seminarium för att sprida kunskap om och väcka intresse i för dessa frågor. Kom- mittén anordnade vidare ett seminarium på Världslivsmedelsdagen om familjejordbrukets betydelse, med särskilt fokus på unga jord- brukares viktiga roll för den framtida livs- medelsförsörjningen. För att underlätta ett globalt samarbete i syfte att skydda de globala växtresurserna från växt- skadegörare gav ett bidrag på 70 till den Internationella växtskydds- konventionen. lämnade också finansiellt stöd på 60 till genomförandet av vetenskapliga studier inom ramen för för dess arbete med att utveckla internationella livsmedelsstandarder. bidrog även finansiellt med 60 för att underlätta utvecklingsländers medverkan i arbe- tet inom det Internationella växtgenetiska för- draget för livsmedel och jordbruk. Syftet med samtliga bidrag var att underlätta utvecklings- länders möjligheter att delta i den internationella handeln och därmed för tryggad livsmedels- försörjning. På råvaruområdet har problemen med stora prisfluktuationer fortsatt och klimatinverkan blir alltmer tydlig. innehade –ord- förandeskapet i det Internationella (). Positionen krävde omfattande arbets- insatser. hanterades en rad komplicerade externa och interna frågor, bl.a. introducerades ett för organisationen nytt budgetsystem, i avsikt att öka transperens och förutsägbarhet. EU har ansökt om medlemskap i den Internationella bomullsorga- nisationen (ICAC), vilken är den enda interna- råvaruorganisation ännu inte är medlem i, och en organisation med stor bety- delse inte minst för fattigdomsbekämpning. Förhandlingar pågår nu om villkoren. av förhandlingar, till vilka mycket aktivt bidragit, har beslut kunnat fattas om genomgripande ändringar av den Gemensamma Råvarufondens (CFC) grund- läggande avtal, innebärande att Fonden bättre anpassas till kraven i dagens samhälle, och på ett mer effektivt sätt kan stödja utvecklingsprojekt på råvaruområdet, bl.a. genom samarbete med privata näringslivet. Det globala miljö- och klimatarbetet Klimatfrågan är vår tids ödesfråga. Klimatet både påverkar och påverkas av jord- och skogbruk och annan markanvändning i och andra länder, inte minst utvecklingsländer. Klimat- arbetet pågår på olika nivåer. Det innebär olika men länkade ramverk på internationellt, inom EU, respektive på nationell nivå. har det internationella klimatarbetet fokuserat på att få till stånd ett nytt rättsligt bindande globalt klimatavtal som är tillräckligt långtgående för att begränsa utsläppen av växt- husgaser och därmed undvika farlig påverkan på klimatsystemet så att den globala uppvärm- ningen blir högst 2˚C. Avtalet avser utsläpps- begränsningar med bindande åtaganden för alla länder med betydande utsläpp och ska gälla med start och förväntas antas vid klimattopp- möte i . skulle länder presentera sina förhandlingsbud, sina ”nationellt fastställda bidrag” (Intended Nationally Determined Contributions INDC) till det nya klimatavtalet. bud ingår i EU:s bud och bygger på det EU-interna målet om minskning till 2030 som antogs av som en del av EU:s klimat- och energipaket . Detaljer och fördelningen mellan EU:s olika medlemsstater för att nå detta mål internt kommer att förhandlas fram 2016. I detta arbete ingår frågan om hur jord- och skogsbruk och annan markanvändning ska inkluderas i med- lemsstaternas EU-interna åtagande. Regeringen har haft en fortsatt nära dialog med berörda myndigheter och intressen- ter i denna fråga. Högst på agendan för för Fiske, vattenbruk, jordbruk, livsmedel och skogsbruk (MR-FJLS) har frågan ett biobaserat samhälle legat. har unika förutsättningar bl.a. genom tillgången på skogsråvara som kan för- ädlas i större utsträckning. Det isländska ord- förandeskapet 2014 har som huvudsaklig priori- tering satsat på ett stort projekt för att utveckla området bioekonomi i , ”Nordbio”. MR- FJLS har utsetts till huvudansvarig för budget och koordinering av större delen av projektet. Under det nordiska paraplyet för bioekonomi finns bl.a. ett skogligt projekt kallat bio- mass in the Nordic Bioeconomy ”WoodBio”. Fokus i projektet ligger på vedbiomassan som råvara för bioenergi, kemikalier mm. Det isländska ordförandeskapet har i samverkan med MR-FJLS även initierat en uppföljning av Selfossdeklarationen om skog som antogs 2008. Arbetet har resulterat i såväl en sammanställning av forskningsaktiviteter och projekt som en pågående arbetsgrupp för att ta fram underlag för nya strategiska mål inom det nordiska skogs- samarbetet. Det nordiska fiskerisamarbetet har 2014 koncentrerats till de utmaningar som fisket står inför, både ur ett samhälleligt perspektiv (socioekonomiskt)och ett biologiskt perspektiv. Länken mellan den blå ekonomin och bio- ekonomin har illustrerats av ett flertal genom- förda projekt . Ett exempel är av- slutandet av programmet Nordisk Innovation, vars syfte var att få fram nya produkter och tjänster inom fiskerisektorn. MR-FJLS har identifierat en klar nordisk nytta med att samarbeta kring växtförädling (pre-breeding). Efter att ett pilotprojekt för offentlig-privata partnerskap (PPP) för växt- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 förädling avslutats har MR-FJLS 2014 beslutat om en fortsättning av projektet för ytterligare en avtalsperiod 2015–2017. Den offentliga finansie- ringen av partnerskapet sker genom avsättning av medel från de nationella budgetarna och drif- ten är förlagd till Nordiskt genresurscenter (NordGen) i . MR-FLJS har också fortsatt sitt engagemang inom ramen för för Östersjö- regionen. MR-FJLS har tillsammans med () introducerat ett nytt horisontellt samarbetsområde för hållbar utveckling och bioekonomi där Nordiska ministerrådets sekretariat ansvarar för åtgärder inom bioekonomiområdet. Arbetet med för har bedrivits aktivt med ett särskilt fokus på genom- förande av en ny handlingsplan för strategin. Hållbart jord- och skogsbruk samt fiske ingår som ett prioriterat område. Flertalet myndig- heter inom område har särskilda regeringsuppdrag i syfte att ytterligare förstärka och utveckla engagemanget i arbetet med strategin. är prioritetsområdes- koordinator för fiskefrågor. Följande projekt har avslutats : Regionalt samarbets- projekt för att förhindra utkast (Eradicating discards) och framtagandet av rekommen- dationer för hållbart vattenbruk (Aquabest). Projektet som handlar om att ta fram en förvalt- ningsplan för lax (sustainable fisheries) har inte avslutats på grund av institutionella hinder inom EU och har skjutits . Likaså har ett aktivt arbete bedrivits på skogsområdet där har ett huvudansvar för ett flertal skogs- relaterade projekt inom strategin som t.ex. kopplingen mellan skog och vatten och adaptiv skogsskötsel. Sammanbrottet i förhandlingarna om ett rättsligt bindande skogsavtal har medfört av söndring i samarbetsklimatet på paneuropeisk nivå. har därför prioriterat aktiviteter för att återställa förtroende och uppmuntra sam- arbete mellan organisationer och processer. Som ett led i detta har FAO:s och UNECE:s integre- rade arbetsprogram och gemensamma hand- lingsplan för skogens roll i en grön ekonomi erhållit ekonomiskt bidrag om € 46 000 för en rad aktiviteter som t.ex. en studie om policy och incitament för ökad träbyggnad, rapportering om skogägarskap i , en workshop om skogens roll i hållbarhetsmålen, samt sociala aspekter av grön ekonomi (gröna 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 jobb, entreprenörskap och jämställdhet) att ett genomförande som knyter an till berörda delar i skogssamarbetet ”” arbets- program. FAO:s globala skogskommittee (COFO) anordnades som fokuse- rade särskilt på sociala aspekter av hållbart skogsbruk. FAO presenterade sin flaggskepps- rapport of på just detta tema. blev särskilt inbjuden att göra en pre- sentation om erfarenheter med jämställdhet i skogssektorn. I samband med COFO anord- nade and Farm Facility, placerat vid FAO, ett seminarium om familjeskogsbruket roll i hållbart skogsbruk. Detta seminarium finansierades av dåvarande Landsbygdsdeparte- ment med och ingick i ett projekt som syftade till att belysa familjeskogs- bruket i samband med det internationella året för familjelantbruket som firades 2014. har spelat en central roll vid den elfte sessionen av FN:s skogsforum, , där det framtida mandatet för det internationella förhandlades fram och en ministerdeklaration antogs. har tillsammans med berörda departement och intressenter tagit fram svenska prioriteringar för det internatio- nella skogsarrangemanget som t.ex. tydligare fokus på skogensmultifunktionalitet, jobb- skapande, jämställdhet och markrättigheter. har genom ett aktivt påverkansarbete fått gehör för dessa frågor samt ett mer effektivt internationellt skogsarrangemang. – 2015 har även intensiva förhandlingar pågått om hållbarhetsmål som ska ta vid när Millennium- målen upphör 2015. Förhandlingarna förväntas avslutas och Regeringen har aktivt drivit att skog och hållbart skogsbruk ska ingå som en viktig komponent i de mål och del- mål som tas fram och därtill hörande uppfölj- ningsmekanismer för post 2015 utvecklings- agendan. Skogliga indikatorer har varit av särskilt intresse och genom arbete har befintliga internationella och regionala processers tidigare resultat och utvecklingsprojekt kunnat beaktas i förhållande till mätning, rapportering och utvärdering kopplat till utformningen av framtida globala utvecklingsmål. har , till- sammans med , varit drivande i att starta ett framsynt utvecklingsarbete av de paneuro- peiska indikatorerna för hållbart skogsbruk som arbetades fram inom det regionala skogssam- arbetet ”" och senast reviderads 2003. EU:s timmerförordning trädde ikraft och har, likt den större handlingsplan som den utgör del av, som syfte att motverka olagliga avverkningar och handel med timmer och trä- varor som resulterar av detta. har i enlig- het med förordningens bestämmelser levererat en rapport till kommissionen. Rapporten är också tänkt att utgöra grund för den översyn av förordningen som företas 2015. Parallellt men separat utvärderas även EU:s FLEGT-hand- lingsplan.