prop · H3031 · 2015-09-21 00:00:00 — För att trygga den framtida kompetensför- sörjningen, och för att underlätta ungas etable- ring på arbetsmarknaden, behöver de gymnasiala yrkesprogrammens kvalitet och attraktionskraft förbättras. Regeringen föreslår därför att medel avsätts för insatser bestående av bl.a. satsningar på fortbildning av studie- och yrkesvägledare och behörighetsgivande utbildning för yrkes- lärare. Ökad kvalitet i fritidshemmen Bra fritidshem kan bidra till högre kunskaps- resultat och jämlika livschanser för alla elever. En allt större andel barn deltar i fritidshemmets utbildning och tillbringar i fritids- hemmet. Personaltätheten på fritidshemmen har minskat (se diagram 1.7). Denna verksamhet ska komplettera utbildningen i förskoleklass och grundskola och bl.a. stimulera elevernas utveckling och lärande. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att avsätts 2016 för en satsning på i huvudsak högre personaltäthet, men även till viss del insatser för att på andra sätt höja kvaliteten i fritidshemmen. Behovet av fritidspedagoger är vidare stort. Mot den bakgrunden bör lärosätena verka för att utbildningsutbudet av fritidspeda- goger svarar mot samhällets efterfrågan. Diagram 1.7 Personaltäthet i fritidshemmen 2000–2014 Antal elever per årsarbetare Upprustning av skollokaler och utemiljö Regeringen implementerar en upprustning av skollokaler. I vårpropositionen beräknades 2016–2018 för detta ändamål. Utemiljön vid förskolor, skolor och fritids- hem bör erbjuda en variation av möjligheter till fysisk aktivitet och avkoppling, men bör även kunna användas som del av det pedagogiska arbetet och undervisningen. Därför bedömer regeringen att det finns behov av att förbättra utemiljön för barn och anställda inom förskolor, grund- och gymnasieskolor och fritidshem. Regeringen föreslår en satsning på . 1.5Investeringar i klimatomställning och energi Klimatfrågan är vår tids ödesfråga och regering- ens högst prioriterade miljöfråga. Arbetet med att begränsa klimatutsläppen ställer krav på olika typer av lösningar samt på ett sammanhållet globalt och nationellt politiskt arbete. Regeringen anser att ska vara en global föregångare i klimatomställningen. ska minska utsläppen i den takt som behövs för en globalt hållbar utveckling. Nyckeln till att minska de globala klimatutsläppen är att rikare länder går före och sprider lösningar, som utvecklingsländer ges stöd i sin klimatom- ställning och klimatanpassning. Det av antagna svenska etappmålet för klimat är att klimatutsläppen ska minska till 2020 jämfört med . Regeringens ambition är att i ökad utsträckning genom nationella insatser nå målet 2020. skärper den nationella klimatpolitiken och minskar utsläppen i den takt som behövs för att bidra till en globalt hållbar utveckling som håller den globala temperaturök- ningen så långt som möjligt under två grader. –2018 ska utsläppen av växthusgaser i tydligt minska. Stimulanser och ekonomiska styrmedel ska användas för att ställa om det svenska samhället och miljöskatternas styrande effekt ska öka. Väl avvägda och väl utformade miljöskatter gör att miljökvalitetsmålen nås på ett kostnadseffektivt sätt. Högre ambitioner och en ökad användning av miljöskatter får också som konsekvens att miljöskatteintäkterna som andel av BNP ökar. Utsläppen av växthusgaser minskar i (se diagram 1.8). har utsläppen minskat med , enligt Naturvårds- verkets preliminära bedömning . Utsläppen minskar i de flesta av samhällets sektorer. över hela perioden har de största utsläppsminskningarna skett hos hushållen och i industrins förbränningsprocesser. Diagram 1.8 Utsläpp av växthusgaser i –2014 Anm.: * Bedömningen är preliminär. De inhemska utsläppen från konsumtion har minskat. har utsläppen som sker i andra länder och som orsakas av vår svenska konsumtion ökat avsevärt under . Att finansiera utsläppsminskningar och an- passning till ett förändrat klimat i utvecklings- länder är också en viktig del i regeringens klimat- politik. Klimatförändringarna förväntas medföra lokala och regionala behov av offentliga och privata investeringar i åtgärder för klimatanpass- ning. Det svenska samhället behöver förberedas för och anpassas till ett förändrat klimat. Som en del i klimatomställningen måste användningen av fossila bränslen minska och andelen förnybar energi öka. Regeringens mål- sättning är att ska ha ett energi- system som baseras på förnybar energi. är det viktigt med tillgång till el till konkurrenskraftiga priser. Många svenska företag ligger i framkant i arbetet med klimatsmarta lösningar och utveckl- ingen av ny miljöteknik. Genom att ytterligare stärka förutsättningarna för innovation, utveckl- ing och export inom dessa områden tar vi vara på de tillväxtmöjligheter som det moderna och hållbara erbjuder, som det banar väg för fler jobb . Regeringen föreslår mot denna bakgrund reformer för att möta klimatutmaningarna, öka andelen förnybar energi och stimulera utveck- lingen av innovativ miljöteknik. Det handlar om satsningar på klimatfinansiering i utvecklings- länder och höjda miljöskatter. Tillsammans med de satsningar som aviserades ekono- miska vårproposition uppgår de föreslagna reformerna för klimatomställning, miljö och energi till ca 2016 (se tabell 1.13). Tabell 1.13 Klimat, miljö och energi Budgetpropositionen (BP16) ekonomiska vårproposition (VÅP15) Totalt BP16 och VÅP15 är ett mycket viktigt år för arbetet med klimatfrågan. ska företrädare för världens länder samlas i och enas om ett nytt klimatavtal för perioden . Regeringen är pådrivande för att ett avtal nås som kan begränsa den globala uppvärm- ningen så långt under två grader som möjligt. För att åstadkomma detta krävs stärkta sam- arbeten och insatser både nationellt och inter- nationellt. Regeringen föreslår ett tillskott på för klimatfinan- siering i utvecklingsländer. I satsningen ingår bl.a. medel till den gröna klimatfonden (GCF) vilket gör till fondens största givare per capita och sjätte största i absoluta tal. avser att stärka arbetet för att öka utvecklingsländernas tillgång till förnybar energi och förnybart producerad elektricitet för en långsiktigt hållbar utveckling. Regeringen före- slår därför ett kapitaltillskott på till det statliga bolaget . Regeringen anser att ska främja investeringar i hållbara miljö- och klimat- lösningar som leder till en omställning till förny- bar energi. Ytterligare ett sätt att bidra till ökade klimat- investeringar i andra länder är att fortsätta utveckla de möjligheter till klimatinvesteringar som ges i Kyotoprotokollet. har goda erfarenheter av investeringar i sådana meka- nismer och regeringen föreslår att det relevanta anslaget förstärks med 2016–2019. Efter förslag i propositionen Vårändrings- budget infördes ett nytt klimatinveste- ringsstöd för att intensifiera det lokala arbetet med klimatinvesteringar. Som aviserades i vårpropositionen kommer nästan att avsättas 2015–2018 för stöd till de investeringar som ger störst effekt på utsläppen av växthusgaser. Regeringen har även gett Miljömålsberedningen i uppdrag att föreslå ett klimatpolitiskt ramverk med tydliga mål och struktur för klimatpolitiken. Det statliga ansvaret för klimatanpassning handlar främst om kunskapsuppbyggnad och samordning. Regeringen föreslår därför att nuva- rande anslag för klimatanpassning ökas så att pågående samordningsåtgärder kan fortsätta att utvecklas vid berörda myndigheter. Regeringen föreslår även en ökning på av det statliga anslaget för förebyggande av jordskred och andra naturolyckor 2016–2019. Regeringen föreslår en satsning om på klimatanpassning 2016–2019. Tillsammans med aviseringen i vårpropositionen uppgår satsningen till 2016–2019. Utsläppen från transportssektorn ska minska Minskade utsläpp från transportsektorn är en betydande komponent för att ska nå sina långsiktiga mål för utsläppsminskning. En fossilfri fordonsflotta är en prioriterad fråga för regeringen. Den befintliga supermiljöbils- premien för personbilar har bidragit till den kraftiga ökningen av försäljningen av elbilar och laddhybrider. Försäljningen har varit högre än prognostiserat och regeringen föreslår därför i propositionen Höständringsbudget för 2015 (2015/16:2) ett tillskott och i denna proposition förändras nuvarande regelverk så att rena elbilar fortfar- ande får i premie medan premien för laddhybrider blir . avser regeringen även att införa en premie för elbussar. För detta ändamål föreslås avsättas 2016 och beräknas 2017–2019. Vidare aviserar regeringen i denna proposition en förlängning av den tidsbegränsade nedsättningen av förmåns- värdet för vissa miljöbilar . Det är angeläget att öka och upprätt- hålla omställningstrycket i samhället. I trans- portsektorn innebär det en omställning från fossila bränslen till alternativ som bidrar till minskade utsläpp av växthusgaser. Nödvändiga investeringar i jobb och skola behöver också finansieras. Regeringen föreslår därför att energiskatten på bensin och dieselbränsle höjs. Dessutom har regeringen tillsatt en utredning som ska lämna förslag på hur ett s.k. bonus– malus-system för nya lätta fordon kan utformas (dir. 2015:59), med ambitionen att det träder i kraft , där miljöanpassade fordon med relativt låga utsläpp av koldioxid premieras vid inköpstillfället genom en bonus medan fordon med relativt höga utsläpp av koldioxid belastas med högre skatt. Ett bonus– malus-system kan komplettera de mer generellt verkande drivmedelsskatterna och bidra till att minska transportsektorns oljeberoende och klimatpåverkan. I syfte att värna järnvägens konkurrenskraft på godssidan har fått i uppdrag att se över de EU-rättsliga förutsättningarna för att ekonomiskt underlätta för järnvägsföretagen. Regeringen föreslår redan nu att 2016–2019 avsätts för ändamålet (se avsnitt 1.3). Energipolitiken är en fundamental del av byggandet av ett hållbart samhälle. är det viktigt för bl.a. företagen att det finns god och tillförlitlig tillgång på el till konkurrenskraf- tiga priser. Regeringen anser att energisystemet ska bygga på förnybar energi. Regeringen aviserade i vårpropositionen att 2016–2019 skulle avsättas för att stärka utvecklingen och etableringen av solceller. Regeringen föreslår nu att ytterligare avsätts 2016. –2019 beräknas ytterligare jämfört med vårpropositionen. För att bidra till att öka enskilda kunders möjlighet att lagra sin egenproducerade el avsätter regeringen medel för bidrag till anläggningar för energilagring i hushåll. Satsningen omfattar 2016 och 2017–2019. För att fortsatt främja utbyggnaden av vindkraft föreslår regeringen en ytterligare satsning på vindkraft genom Regeringen har föreslagit en ambitionshöjning i elcertifikatssystemet, motsvarande ny förnybar el. Ambitionshöjningen förutsätter att det finns en överenskommelse mellan för att den ska kunna genomföras samt att beslutar i enlighet med regeringens förslag gällande begränsning av undantag från gällande skatteplikt för vindkrafts- el och annan förnybar elproduktion som inte levereras yrkesmässigt. Förslaget innebär även en utvidgning av undantaget så att det omfattar vissa aktörer som varit utestängda från skattefriheten eftersom de säljer el. Regeringen återkommer därför i denna proposition till dessa delar. Regeringen avser även att se över förutsättningarna att stimulera solenergi skatte- mässigt, i synnerhet el producerad från solceller. Smarta elnät behövs för att göra det lättare för kunderna att styra sin elförbrukning mot en mer energi- och kostnadseffektiv användning och t.ex. minska belastningstopparna. Regeringen avser därför att inrätta ett nationellt forum för smarta elnät och föreslår att medel avsätts för detta ändamål 2016–2019. Regeringen föreslår även en satsning på arbete med bl.a. främjande av förnybar energi. Investeringar i energisystemet är ofta långsik- tiga till sin natur och har långa ledtider. Mot denna bakgrund har regeringen tillsatt en parla- mentarisk med syfte att lämna underlag till en bred politisk överens- kommelse om den långsiktiga energipolitiken, med särskilt fokus på förhållandena för elför- sörjningen (dir. 2015:25). I arbetet ska kom- missionen ta del av och analysera tillgängliga bedömningar av hur det framtida behovet av energi kan mötas. Kommissionen ska också identifiera vilka förändringar i regelverken som kan komma att krävas för en samhällsekono- miskt effektiv utveckling av energisystemet. Regeringen anser att ska ha ett energisystem förnybar el. Regeringen genomför förslaget om ett slopande av nedsättningarna av koldioxidskatten för uppvärmningsbränslen inom vissa sektorer utanför EU:s system för handel med utsläpps- rätter. Detta föreslås dock ske stegvis. Förslaget bedöms minska användningen av fossila bränslen och utsläppen från de berörda verksamheterna, som principen om att förorenaren ska betala för miljöpåverkan i större utsträckning uppfylls. Förslaget innebär även att skattesyste- met blir tydligare och mer överblickbart. Stöd till innovativ miljöteknik ligger i framkant när det gäller utveckling av nya produkter och tjänster inom miljöteknik och grön innovation. För att svenska miljötek- nikföretag även fortsättningsvis ska vara globalt konkurrenskraftiga är det betydelsefullt att ytterligare förbättra förutsättningarna för innovation, utveckling och export. Regeringen föreslår därför en satsning på miljö- och klimat- teknik om totalt 2016– 2019. Medlen kommer bl.a. att användas för att utveckla fler testnings- och verifierings- möjligheter inom miljöteknikområdet i syfte att stärka företagens innovationskraft och bredda vägen för fler jobb . Regeringen vill stärka genomförandet av miljö- politiken och ta avgö- rande steg för att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet. Förutom att nå klimatmålet ska arbetet för en giftfri miljö, biologisk mångfald samt bättre havs- och vattenmiljö prioriteras. Regeringen har därför förstärkt de anslag som är viktigast för att uppnå dessa Regeringen gör en stor satsning för att skydda värdefull natur, förbättrar skötsel av skyddade områden och ger fler människor möjlighet att ta del av friluftslivet. Även fler reservat ska inrättas. Arbetet med att fasa ut farliga ämnen och mikroplaster förstärks. Som ett led i att genomföra för jobb och tillväxt kommer regeringen att fortsätta arbetet med att kartlägga icke skatterelaterade potenti- ellt miljöskadliga subventioner i syfte att minska miljöbelastningen. Den nya hållbara utvecklingsagendan Den nya hållbara utvecklingsagendan innefattar 17 globala utvecklingsmål. Här förenas ansvaret för klimatet med en social och ekonomisk utveckling. Som en del i att uppfylla åtagande i den nya hållbara utvecklings- agendan och i linje med politiken för global utveckling gör regeringen en särskild satsning som syftar till att engagera och informera aktörer i det civila samhället i genomförandet och föreslår att avsätts för detta ändamål.6 Konsumtionen ska bli mer hållbar Konsumtionen står för en allt större del av vår klimat- och miljöpåverkan. ser vi ett växande intresse för att konsumera hållbart. För att underlätta för fler konsumenter att agera hållbart har regeringen inlett arbetet med en strategi för hållbar konsumtion. Regeringen avsätter 2016–2019 inom ramen för arbete för att jobba med strategin för hållbar konsumtion. Strategin ska fokusera på de sektorer som står för en stor del av de totala utsläppen såsom transport, livsmedel och boende. Som i ett led i att främja en fri och rättvis handel avser regeringen att pröva frågan om ska bli en Fair Trade Nation likt exempelvis och . Därvid ska regeringen undersöka vilka kriterier som kan vara lämpliga för detta. 6 I tabell 1.2 redovisas av de under rubriken ideella organisationer. 1.6Reformer för ökad välfärd och trygghet ska vara ett land präglat av jämställdhet, jämlikhet, rättvisa och gemensamt ansvarsta- gande. Ett land där alla bidrar. Jämlikhet ställs ibland mot tillväxt. De nordiska länderna har dock visat att det inte behöver finnas ett sådant motsatsförhållande (se fördjupningsrutan Den nordiska modellen). Efter ett helt arbetsliv ska ingen behöva känna oro inför sin ålderdom. Regeringen avser att ta ytterligare steg för att förbättra levnadsvillkoren för pensionärer och öka tryggheten i alla livets skeden. Gemensamt finansierade välfärdstjänster, såsom barnomsorg, utbildning, hälso- och sjukvård samt äldreomsorg, är en central del i den svenska välfärdsmodellen. Välfärden bidrar också till att öka antalet arbetade timmar, bl.a. genom att möjliggöra för såväl kvinnor som män att arbeta heltid. Allt för många, främst kvinnor, har gått ned i arbetstid eller helt slutat arbeta för att ta hand om någon närstående. Välfärdstjänst- erna ska komma medborgarna till del, oavsett bakgrund och betalningsförmåga. Folkhälsan i är god, men ojämnt fördelad. För att sluta de påverkbara hälso- klyftorna, och för att svensk hälso- och sjukvård även fortsättningsvis ska vara i världsklass, krävs fortsatta investeringar. Regeringen föreslår därför ett flertal reformer, som bl.a. tar sikte på att förbättra kvinnors hälsa. De allmänna socialförsäkringarna är en central del i den svenska välfärdsmodellen och har framgångsrikt bidragit till att motverka ekonomisk utsatthet. De har också bidragit till en rättvisare fördelning av de ekonomiska resur- serna och medverkat till både social samman- hållning och god ekonomisk tillväxt. För regeringen är det centralt att fortsatt värna starka offentliga trygghetssystem. förutsätter socialförsäkringssystemens långsiktiga legitimi- tet tydliga krav och en effektiv kontroll. Den ekonomiska politiken ska användas för att öka den ekonomiska jämlikheten. De ökande inkomstskillnaderna mellan de som arbetar och de som inte arbetar har lett till en succesiv ökning av den relativa fattigdomen. En individs möjligheter påverkas inte bara av hur höga en individs inkomster är i absoluta termer, utan även i relation till andras. Det stora utbudet på dagens lånemarknad i kombination med en allt mer aggressiv mark- nadsföring från långivare leder till ökad risk för överskuldsättning. Mot denna bakgrund, och med hänsyn till att antalet ansökningar om betal- ningsförelägganden stiger, arbetar regeringen med en strategi som syftar till att motverka överskuldsättningen. Med växande klyftor minskar de gemen- samma beröringspunkterna i samhället. Segre- gation och splittring gör det svårare att gemen- samt ta sig an de framtidsutmaningar ställs inför. Tillgänglig kultur och ett starkt civilt samhälle är viktiga i ett modernt samhälle och bidrar till att skapa en ökad samhörighet mellan männi- skor. Våra äldre ska kunna leva ett gott och aktivt liv efter arbetslivet. Den orättvisa skillnaden mellan beskattningen av arbetsinkomster och pension bör därför avskaffas. Tillsammans med de tillskott som aviserades ekonomiska vårproposition föreslår regeringen reformer på ca 2016 (se tabell 1.14). Tabell 1.14 En trygg ålderdom Budgetpropositionen (BP16) ekonomiska vårproposition (VÅP15) Totalt BP16 och VÅP15 I ett första steg föreslår regeringen i denna proposition att det förhöjda grundavdraget för äldre förstärks så att pensionärer inte beskattas högre än löntagare vid inkomster upp till ca . Det förhöjda grundavdraget förstärks även för dem med pensioner . avser regeringen att ta ytterligare steg för att minska skatteskillnaderna. För en garantipensionär innebär förslaget att skatten sänks med upp till ca . För en genomsnittlig inkomstpensionär sänks skatten med ca . Den höjning av bostadstillägget till pensionärer som föreslogs i propositionen Vårändringsbudget har också förbättrat den ekonomiska standarden för pensionärer med små ekonomiska marginaler. Många äldre har ett omfattande behov av hälso- och sjukvård. Detta gäller i synnerhet bland personer . För dessa kan kostnaderna för upprepade besök i vården bli kännbara trots högkostnadsskyddet. För att förbättra hälsan hos äldre avser regeringen föreslå att personer som är inte ska behöva betala sådana vårdavgifter som avser öppen hälso- och sjukvård och som ingår i det nationella högkostnadsskyddet. Förslaget avses träda i kraft . För att öka tryggheten för äldre har regeringen tidigare föreslagit en satsning på ökad bemanning inom äldreomsorgen. För ändamålet avsätts 2015 och 2016–2018. En utökad beman- ning kan skapa utrymme för personalen att tillbringa med den enskilde, samt ge större möjligheter för personalen att bidra till att gemensamt utveckla verksamheten. Satsningen förväntas förbättra arbetsmiljön och därigenom öka attraktionskraften för yrken inom äldre- omsorgen. Regeringen avser att ge Arbetsmiljö- verket ett uppdrag om tillsyn av arbetsmiljön inom äldreomsorgen vad gäller stress samt möjligheter till inflytande och delaktighet inom ramen för det systematiska arbetsmiljöarbetet. Vidare föreslår regeringen att avsätts för att möjliggöra stöd till kommunerna för att fortsätta att utveckla kompetenssatsningar riktade till perso- nal inom äldre- och funktionshinderomsorgen. Inom dessa insatser ska ett jämställdhets- perspektiv integreras. För att underlätta för äldre på bostadsmark- naden föreslår regeringen även att ett investe- ringsstöd införs för ny- och ombyggnation av bostäder med hyresrätt för äldre, samt mindre anpassningar av gemensamma utrymmen i det befintliga bostadsbeståndet (se avsnitt 1.3). Jämlik, jämställd och tillgänglig hälso- och sjukvård Folkhälsan i är god och utvecklas positivt för befolkningen som helhet. Medellivslängden fortsätter att öka och den sjukdomsrelaterade dödligheten inom flera viktiga sjukdomsgrupper minskar. Hälso- och sjukvården bidrar till denna utveckling. Svensk hälso- och sjukvård är effek- tiv och presterar goda resultat, vilket bl.a. inter- nationella jämförelser visar. Hälsan är dock ojämnt fördelad. Regeringen bedömer att det finns ett fortsatt behov av satsningar inom hälso- och sjukvården. Tillsammans med de tillskott som aviserades i vårpropositionen föreslår regeringen satsningar på totalt ca 2016 (se tabell 1.15). Detta finansieras delvis genom ett avskaffande av samordnings- och tillgänglighetsmiljarden. Tabell 1.15 Hälso- och sjukvård Budgetpropositionen (BP16) ekonomiska vårproposition (VÅP15) Totalt BP16 och VÅP15 En viktig faktor för att svensk hälso- och sjukvård även fortsättningsvis ska vara i världs- klass är kompetensförsörjningen. kvaliteten i hälso- och sjukvården, förbättra förutsättningarna för rätt användning av professionernas kompetens och påverka lands- tingens kompetensförsörjning i positiv riktning föreslår regeringen att en professionsmiljard införs . Hälso- och sjukvården möter stora utma- ningar bl.a. i form av demografi, digitalisering och kompetensförsörjning. För att stärka hälso- och sjukvården i bred bemärkelse föreslås att landstingen tillförs ytterligare 2016. tillförs via det generella statsbidraget. Det är angeläget att uppnå en mer jämställd hälso- och sjukvård. Alla, oavsett kön eller könsidentitet, ska utifrån sina behov behandlas likvärdigt när det gäller resurser och insatser. Kvinnor med endast grundskoleutbildning har i flera avseenden haft den minst gynnsamma hälsoutvecklingen. Regeringen prioriterar sats- ningar på kvinnors hälsa. I vårpropositionen aviserade regeringen en satsning på förlossnings- vården och kvinnors hälsa om 2016–2019. Regeringen föreslår en ytterligare förstärkning på området genom en riktad primärvårdssatsning med fokus på kvinnors hälsa. Satsningen uppgår till 2016–2019. Mammografi är ett effektivt sätt att tidigt upptäcka bröstcancer. Täckningsgraden behöver dock öka, i synnerhet i socioekonomiskt svaga grupper. Regeringen avser därför föreslå att mammografi regelbundet ska erbjudas kost- nadsfritt till kvinnor mellan fr.o.m. . Den psykiska ohälsan är en stor utmaning. Insatser mot psykisk ohälsa bidrar till högre livskvalitet som de kan minska sjuk- skrivningarna. För att möta den ökande ohälsan bland barn och unga vuxna t.o.m. föreslår regeringen att satsningen inom området psykisk ohälsa förstärks med 2016–2019.