prop · H3031d8 · 2015-09-21 00:00:00 — 1 2012 och 2013 ingick verksamheten i anslaget 2:1 Reformsamarbete i och inkluderade även stöd genom svenska organisationer i det civila samhället. Multilateralt bistånd är det stöd som kanaliseras genom kärnstöd till multilaterala organisationer som exempelvis FN:s fonder och program, , regionala utvecklingsbanker och utvecklingsfonder. Kärnstöd avser obundna och oftast icke öronmärkta former av stöd direkt till organisationens centrala budget, såsom basbudgetstöd, årligt basbidrag, bidrag som lämnas efter påfyllnadsförhandlingar, uttaxerat bidrag/medlemsavgift samt ägarkapital. Hit räknas även det statliga garantikapital som utställs till de multilaterala utvecklingsbankerna. Det är sedan i organisationernas styrande organ, där har inflytande genom sitt stöd, som besluten fattas om hur medlen ska användas. Genom kärnstöd bidrar till genomförandet av samtliga resultat som finns presenterade i organisationernas resultatramverk. multilaterala bistånd (kärnstöd) uppgick till ca vilket utgör av totala bistånd. De multilaterala organisationer som fick störst Svenskt kärnstöd 2014 var Världsbanksgruppens Internationella utvecklingsfond, (), följt av Globala fonden mot aids, tuberkulos och malaria, (GFATM), , () och , (UNDP). De organisationer som mottagit svenskt kärnstöd återfinns i diagram 2.1. Genom medlemskapet i EU har och övriga medlemsstater förbundit sig att bidra finansiellt till unionens internationella utvecklingssamarbete. Beloppen bestäms av fasta beräkningsnycklar. Det totala svenska bidraget till EU:s bistånd 2014 var , av EU:s totala biståndsbudget. EU-institutionerna finansierar biståndsinsatser i över 150 länder. Till vilka länder biståndet förmedlas framgår i EU:s årsrapport för biståndet. Möjligheterna att redovisa resultat av EU-biståndet bedöms kunna förbättras framöver med hjälp av det nya resultatramverk som har presenterats av kommissionen. Resultatfokuseringen har även stärkts genom de nya förordningar om EU:s biståndsinstrument 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 som beslutades : europeiska utvecklingssamarbete, (DCI), förmedlemskaps- utvecklingsfonden, (EDF), instrumentet stödet (IPAII) och grannskapsstödet (). Tabell 2.6 Utfall anslag 1:1 Biståndsverksamhet genom UD m.fl. 2012-2014 Multilaterala utvecklingsbanker, fonder och skuldavskrivingar1 Multilaterala och internationella organisationer och fonder1 Globalt utvecklingssamarbete (ram) Europeiska utvecklingsfonden () FN:s ekonomiska och sociala verksamhet Myndigheten för samhällsskydd och beredskap 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Diagram 2.1 Utbetalt stöd från UD och Sida 2014. Miljoner kronor 1,2,3,4 /AfDF UNFPA WFP GFATM Övrigt FN UNOCHA CERF UNRWA WHO GAVI UNWOMEN Skuldavskrivningsinitiativ IDA-MDRI AsDB/AsDF FAO UNCDF 1Tabellen visar utbetalt stöd till de 25 multilaterala organisationer eller fonder som fått mest stöd från 2WHO:s medlemsavgift finanserias av utgiftsområde 9. 3FAO:s medlemsavgift finansieras av utgiftsområde 23. 4UNESCO:s medlemsavgift finansieras av utgiftsområde 16. Ökad jämställdhet och stärkt egenmakt för kvinnor och flickor har konflikter, klimatförändringar och ökad radikalisering påverkat kvinnors och flickors situation negativt. Jämställdhet och kvinnors och flickors rättigheter är fortsatt en värderingsdriven fråga och globalt återstår därför stora utmaningar, inte minst vad gäller könsrelaterat våld, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) samt kvinnors ekonomiska egenmakt. Regeringen lanserade en feministisk utrikespolitik som innebär att ska vara en global förebild när det gäller jämställdhet mellan kvinnor och män respektive flickor och pojkar. Den feministiska utrikespolitiken har konkretiserats i en handlingsplan för utrikesförvaltningen som bl.a. innehåller konkreta mål för jämställdhetsarbetet. Resultat av det bilaterala utvecklingssamarbetet I regleringsbrevet 2014 gavs Sida i uppdrag att se över hur myndigheten ytterligare kan öka jämställdhetsintegreringen i biståndet. I återrapporteringen till () konstaterade att en ökad jämställdhetsintegrering kan uppnås genom stärkt styrning och uppföljning, förstärkt kunskaps- och kompetensutveckling samt genom särskilda satsningar inom icke-sociala sektorer, i det multilaterala samarbetet samt inom nya former för utvecklingsfinansiering. Andelen av Sidas insatser som har jämställdhet som huvudsyfte har fördubblats . var ett jämställdhetsperspektiv integrerat i av Sidas insatser. Andra myndigheter, såsom och , har också genomfört jämställdhetsfrämjande insatser inom ramen för utvecklingssamarbetet. bilaterala utvecklingssamarbete inom området har bl.a. bidragit till att: - 22 länder har tagit fram 166 lagar, lagförslag och policyer som medfört förbättringar i jämställdhet. -8,3 miljoner flickor har fått tillgång till utbildning. -1 miljon kvinnor har fått tillgång till finansiella tjänster. -12 miljoner flickor och pojkar har fått möjlighet till sexualundervisning. -Ansats om mäns och pojkars deltagande i och roll för jämställdhet har fått internationellt genomslag. 1 miljon män har fått utbildning om, och engagerat sig för, ökad jämställdhet. -230 000 personer inom hälso- och rättssektorn har fått utbildning om könsrelaterat våld. -1 500 organisationer som arbetar för jämställdhet har fått stöd. (Biståndsbarometern 2014). Fokus på jämställdhet har varit särskilt tydligt inom områdena mänskliga rättigheter och demokrati, hälsa samt utbildning. Sida har genomfört riktade jämställdhetsinsatser inom kvinnors politiska ledarskap, kvinnors ekonomiska egenmakt, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR), utbildning för flickor och kvinnor, prevention av könsrelaterat våld, riktat arbete för stärkande av kvinnoorganisationer och institutioner, samt arbete för män och pojkars delaktighet för jämställdhet. Dialog är ett viktigt verktyg inom särskilt svåra frågor som SRHR och könsrelaterat våld. Inom Sidas hälsoportfölj satsas stora resurser på ökad tillgång till hälso- och sjukvårdstjänster för fattiga kvinnor och barn med tematiskt fokus på SRHR samt minskad mödra- och barnadödlighet. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Resultat av det multilaterala utvecklingssamarbetet Jämställdhet är en profilfråga för inom den multilaterala utvecklingspolitiken. finansiella stöd till bl.a. UN Women, (), UNDP, FN:s miljöprogram , , och bidrar bl.a. till att stärka kvinnor och flickors ekonomiska egenmakt och åtnjutande av mänskliga rättigheter, inklusive SRHR. är en stark och konsekvent röst i dessa sammanhang. var bland de mest pådrivande för jämställdhet som ett separat mål i den nya hållbara utvecklingsagendan och för ett integrerat jämställdhetsperspektiv. var också pådrivande för att jämställdhet samt kvinnors och flickors egenmakt och rättigheter integrerades i överenskommelsen om utvecklingsfinansiering. I båda processerna framhöll jämställdhet och kvinnors och flickors egenmakt och rättigheter såväl som en rättighetsfråga, som ett fundament för en inkluderande och hållbar utveckling och utvecklingsfinansiering. Det kan också ses som en framgång att sexuell och reproduktiv hälsa och reproduktiva rättigheter finns med i utvecklingsagendan både som en hälsofråga och som en jämställdhetsfråga. bidrog också aktivt inom ramen för andra multilaterala fora, t.ex. i FN:s , Commission on Population and Development, för att uppmärksamma de utmaningar som fortfarande återstår vad gäller kvinnors och flickors rättigheter. är en nära partner till FN:s enhet för jämställdhet, UN Women, vars verksamhet syftar till att leda, samordna och främja ansvarsutkrävande för hela FN-systemets jämställdhetsarbete, samt verka operativt för jämställdhet och kvinnors egenmakt. är aktivt pådrivande i UN och var 2014 UN Womens största givare. Det svenska stödet till UN Women bidrog bl.a. till att öka kvinnors deltagande i demokratiska val och fredsprocesser i flera länder samt till att ett ökat antal länder genomförde juridiska reformer och antog nationella handlingsplaner för ökad jämställdhet. UNFPA gör viktiga insatser för att främja SRHR med fokus på kvinnor, flickor och ungdomar. stöd till UNFPA har bl.a. bidragit till arbetet med att öka antalet länder 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 med nationella handlingsplaner om jämställdhet som också innehåller reproduktiva rättigheter. bidrog också med till UNFPA:s och gemensamma program mot kvinnlig könsstympning. Målet med programmet är att utrota förekomsten av kvinnlig könsstympning i . Programmet har bidragit till att ett stort antal lokala samhällen slutat med denna sedvänja. Genom sitt stöd till bidrar till genomförande, där särskilt driver frågan om skydd av barn och flickors rättigheter. En ny svensk strategi för samarbetet med färdigställdes , i vilken flickors situation ges en framskjuten plats. har bedrivit ett aktivt påverkansarbete för jämställdhet inom och har fått bra gehör för detta, exempelvis vad gäller vikten av att inkludera pojkar och män i jämställdhetsarbetet, och behovet av utvecklad disaggregerad data v.g. kön. har bidragit till UNDP:s insatser för att motverka könsrelaterat våld i olika delar av världen och öka förutsättningarna för kvinnors medborgerliga engagemang. Inom ramen för verkade med framgång bl.a. för att allt UNDP:s arbete skulle integrera ett jämställdhetsperspektiv. var också aktivt pådrivande för antagandet av 2014-2017. Inom ramen för Montrealprotokollet under FN:s miljöprogram () verkade för jämställdhet i protokollets institutioner. Jämställdhetsintegrering har även drivits aktivt av inom ramen för förhandlingarna om Globala miljöfacilitetens (GEF) sjätte påfyllnadsperiod. Inom FN:s miljöprogram har varit en aktiv pådrivare för att genomgående ska inkludera jämställdhet i sin verksamhet. Inom Globala vaccinalliansen (Gavi), Globala fonden mot aids, tuberkulos och malaria (GFATM) och var pådrivande kring behovet av att samla in och använda könsuppdelad statistik, samt för att ett jämställdhetsperspektiv ska kunna genomsyra verksamheten. Även inom klimatfonderna har bedrivit detta arbete med betydande framgång. Gröna klimatfonden (GCF) har efter svenskt påverkansarbete t.ex. tagit fram en jämställdhetspolicy och tillhörande jämställdhetsplan. Ett annat exempel på resultat av det svenska påverkansarbetet är att jämställhetsexpertis rekryterats till bl.a. sekretariatet för klimatinvesteringsfonder. Utvecklingsbankerna har en viktig roll i att främja kvinnors ekonomiska egenmakt. Riktade insatser görs av som verkar för att utvecklingsbankerna bättre ska integrera ett jämställdhetsperspektiv i analys, planering, genomförande och i uppföljning av hela verksamhetsportföljen. Afrikanska , (AfDB), antog en jämställdhetsstrategi för 2014- 2018, med tonvikt både på bankens verksamhet utåt och på jämställdhetsarbetet i banken som organisation. Banken har tagit steg för att bättre integrera jämställdhetsperspektiv i sin ordinarie verksamhet, ett arbete som varit pådrivande i. publicerade vidare, med bl.a. svenskt stöd, en rapport om kvinnors röst och aktörskap. Rapporten kastar nytt ljus på de hinder som kvinnor och flickor möter världen över, från könsbaserat våld till diskriminerande lagar och normer som begränsar möjligheter att äga egendom, arbeta, och ta beslut som rör kvinnors och flickors egna liv. Generellt har fått bra genomslag för arbetet med jämställdhet i utvecklingsbankerna på en policynivå – på operativ nivå har det dock gått långsammare. Resurser och expertis inom området tycks vara bristande, vilket har påtalat. Efter påtryckningar från bl.a. görs nu insatser för att förstärka det operativa genomslaget. EU:s jämställdhetsarbete inom utvecklingssamarbetet fastställs i en handlingsplan, Gender Action Plan (GAP). Europeiska kommissionens granskningsrapport av handlingsplanen för 2010- 2015 som publicerades visar på brister i hur handlingsplanen har efterlevts. Speciellt har arbetet med genomförandet av jämställdhets-analyser samt uppföljningen av indikatorer och finansiella medel varit bristfällig. Av Europeiska kommissionens utvecklingssamarbete bidrar till jämställdhet och kvinnors rättigheter, vilket är långt ifrån målet på . Utav de 120 EU- delegationer som täcks av för jämställdhet inom utvecklingssamarbetet har endast 26 inkluderat en jämställdhetsanalys i sin årliga översyn. Trots brister integreras jämställdhet inom allt fler områden. EU stödjer kvinnors politiska deltagande, t.ex. genom att underlätta deras deltagande i freds- och statsbyggande processer. bistod EU 736 civilsamhälleorganisationer i deras arbete för jämställdhetsfrågor. I södra grannskapet har EU:s bistånd bidragit till marginaliserade kvinnors deltagande i det ekonomiska och offentliga livet genom programmet ”Spring Forward for Women”. Programmet stödjer initiativ som syftar till att säkra kvinnors aktiva deltagande i beslutsprocesser, kvinnors ekonomiska egenmakt och att öka regional kunskapsspridning om kvinnors politiska och ekonomiska rättigheter. verkar för att jämställdhet och SRHR fortsatt ska prioriteras inom EU-biståndet. Viss förbättring kan skönjas tack vare detta påverkansarbete, t.ex. ökad användning av könsuppdelade indikatorer i ett större antal sektorer. Fortsatta ansträngningar krävs dock för att uppnå ett tydligare genomslag på det här området. Inom förmedlemskapsstödet (IPAII) har fokus varit på att ländernas lagar och policyer för jämställdhet och kvinnors rättigheter anpassas till EU:s gemensamma regelverk, acquis communautaire, samt att dessa genomförs ändamålsenligt inom olika politikområden. EU har även arbetat för att ge frågorna ökad politisk prioritet. Ett särskilt fokus har varit att motverka diskriminering i arbetslivet. Regeringen bedömer att det svenska biståndet har bidragit till ökad jämställdhet och stärkt egenmakt för kvinnor och flickor. arbete inom jämställdhet har lett till framsteg vad gäller policyutveckling men också vad gäller flickors skolgång och kvinnors ökade deltagande och inflytande i politiken, bl.a. i , och . Arbetet i och har dock varit särskilt utmanande, liksom arbetet för att öka kvinnors delaktighet i fredsprocesser, främja SRHR och motverka könsrelaterat våld. kommer fortsatt att prioritera dessa frågor i såväl dialog som insatser. Regeringen har vidare gett departement och myndigheter, inklusive Sida, ett tydligt uppdrag 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 att systematiskt arbeta med jämställdhetsintegrering. EU:s jämställdhetsarbete inom utveckling är på många områden fortsatt bristande. Det är viktigt att lärdomar dras och att den nya EU Gender Action Plan, som är tänkt att gälla , inte upprepar den tidigare handlingsplanens tillkortakommanden. Regeringen arbetar strategiskt för att stärka jämställdhetsaspekterna i EU:s utvecklingssamarbete. har bl.a. tillfälle att påverka genom sitt deltagande inom arbetsgruppen för framtagandet av den nya handlingsplanen. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 2.7 Resultatindikatorer i urval Ökad jämställdhet och stärkt egenmakt för kvinnor och flickor Resultatindikatorer från det bilaterala Andel av insatser som har jämställdhet som Andel av insatser där hänsyn är tagen till Resultatindikator från det multilaterala som % av totalt Andel projekt som har genomgått en jämställdhetsanalys och där åtgärder och Antal länder med nationella handlingsplaner om jämställdhet som inkluderar reproduktiva rättigheter med tillhörande mål och Antal länder som implementerar nationella handlingsplaner om kvinnor, fred och säkerhet 1Världsbanken har brutna räkenskapsår – och rapporterar därefter. Således, alla siffror här och framledes för avser tidsperioden – . Resultat 2014 är således för perioden - 30, 2014 För är motsvarande siffra . Förbättrad miljö, begränsad klimatpåverkan och stärkt motståndskraft mot miljöpåverkan, klimatförändringar och naturkatastrofer Miljö- och klimatfrågor har stått högt på den globala agendan , inte minst genom processen inom FN att ta fram nya globala hållbara utvecklingsmål och genom FN- förhandlingarna om ett nytt klimatavtal. Att begränsa miljö- och klimatpåverkan är en förutsättning för hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning. Miljö och klimat är därför ett högt prioriterat område i det svenska utvecklingssamarbetet. De svenska miljökvalitetsmålen och generationsmålet ligger till grund för prioriteringar på miljö- och klimatområdet i utvecklingssamarbetet. Resultat av det bilaterala utvecklingssamarbetet har det svenska arbetet inom området särskilt fokuserat på klimatpåverkan och stärkt motståndskraft mot miljöpåverkan, klimatförändringar och naturkatastrofer. Störst genomslag har arbetet fått i , där integreringen av klimat och miljö i insatserna har stärkts . Sida har även ett antal globala stöd till internationella aktörer inom miljö- och Bland annat har stöd till (), () och () bidragit till den senaste klimatrapporten som tagits fram av FN:s klimatpanel (IPCC). bedriver ett långsiktigt miljö- och klimatsamarbete i flera regioner. Ett exempel är stödet via UNDP till ett regionalt program i och som syftar till att stärka förvaltning av klimatfinansiering. Programmet har bidragit till att attrahera ytterligare finansiering på nationell- och regional nivå. verkar även för socialt och miljömässigt hållbart fiske. Ett stöd till Sustainable Fisheries Partnerships i har bidragit till regionala förändringar i regleringen av fiskeindustrin både vad gäller fiskbestånd och frågor som rör migrantarbetares arbetsvillkor. Ett annat exempel är stödet till länderna på för att stärka ländernas kapacitet för hållbar samhällsservice inom områden som vatten och avlopp, avfallshantering, energieffektivisering och förnybar energi, vilket även är viktigt för att möta EU:s krav på miljö- och klimatområdet. Utvecklingssamarbete genom , Havs- och vattenmyndigheten och Kemikalieinspektionen har bidragit till utvecklingssamarbetet inom miljö- och klimatområdet. har tillsammans med bl.a. FN och genomfört insatser med syfte att stärka kapaciteten för miljöförvaltning hos utvecklingsländer. Havs- och vattenmyndigheten har bl.a. arbetat för hållbar förvaltning av akvatiska resurser i utvecklingsländer, bl.a. med hänsyn till hållbar fiskeförvaltning. Kemikalieinspektionen har bl.a. bidragit till utvecklingen av nationella system för kemikaliehantering i utvecklingsländer. Viktigt inom miljöområdet är arbetet med att öka användningen av hållbara energikällor och minska användningen av fossil energi. beslutade regeringen om att genomföra en pilotsatsning på rent vatten, ren luft och resurssnål energi på . Sida stödjer flera projekt för att öka tillgången till hållbar energi, bl.a. i där ett av programmen har lett till ett antal avtal om köp av el från förnybara energikällor, där minst 40 000 hushåll ska få tillgång till elektricitet. hade svenskt stöd bidragit till att drygt 177 000 personer har fått tillgång till elektricitet. Ett annat exempel på arbetet inom området är åtagande inom det amerikanska initiativet ””. Det innebär investeringar i bl.a. förnybar energi i om , dels genom bilaterala finansiella bidrag, dels genom att mobilisera institutionellt och privat kapital via garantier. är även en av de största givarna till miljö- och energieffektiviseringsprojekt i länderna i det östra grannskapet, där energiförbrukningen per capita i genomsnitt är ca högre än inom EU. Insatserna berör modernisering av infrastruktur, såsom fjärrvärmesystem, isolering av offentliga byggnader samt kapacitetsuppbyggnad av kommunala energibolag och ansvariga myndigheter. Miljöprojekt har bl.a. berört avloppsrening och avfallshantering. Sida har miljö- och klimatrelaterade insatser på bilateral och regional nivå inom alla regioner. Den främsta samarbetsformen var organisationsstöd i form av kärnstöd till icke-statliga och multilaterala organisationer. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Resultat av det multilaterala utvecklingssamarbetet stödjer multilateralt utvecklingssamarbete inom miljö- och klimatområdet genom ett aktivt styrelsearbete i och bidrag till bl.a. Gröna klimatfonden (GCF), Globala miljöfaciliteten (GEF), de minst utvecklade ländernas fond (LDCF), Anpassningsfonden (AF), Nordiska utvecklingsfonden (NDF), och klimatinvesteringsfonder () samt Montrealprotokollets Multilaterala Fond (MLF). 2014 skapades Special Programme som är ett finansiellt instrument som stödjer genomförandet av globala åtaganden inom kemikalie- och avfallsområdet. gav ett initialt bidrag till programmet , och avser att fortsatt stödja det. Miljö- och klimatfrågorna står även högt på agendan i arbetet med andra multilaterala organisationer såsom och . Det finns höga förväntningar på att den Gröna klimatfonden ska bli en central aktör för klimatfinansiering i utvecklingsländer. bidrog med för fondens uppstartsarbete, arbetade aktivt i fondens styrelse, och bidrog därmed till att fonden kunde anta de regelverk som behövdes för att bedriva operativ verksamhet på ett effektivt och ändamålsenligt sätt. var även ett föregångsland i den givarkonferens för initial påfyllnad som hölls . Genom ett bidrag på för är den största givaren per capita. bidrog på så sätt även till att andra givare ökade sina bidrag, vilket gav positivt gensvar i klimatförhandlingsprocessen. UNDP är en central aktör inom miljö- och klimatområdet på landnivå. arbetade UNDP med anpassning till klimatförändringar bl.a. genom att stärka kapaciteten hos nationella och lokala förvaltningar och att tillhandahålla energitjänster för fattiga människor. UNDP är också den största genomförarorganisationen för projekt i multilaterala klimatfonder såsom Globala miljöfaciliteten (GEF) och Anpassningsfonden. ökade sitt bidrag till GEF vid den senaste påfyllnaden, vilket gör till den åttonde största givaren. Svenska prioriteringar fick stort genomslag i påfyllnadsförhandlingarna, bl.a. vad gäller jämställdhetsintegrering och ökad finansiering för biologisk mångfald. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Under klimatinvesterings-fonder () sorterar flera fonder som (), Program (FIP) och Scaling up Renewable Energy in Low Income Countries Program (SREP). Fokus för dessa fonder och program är koldioxidsnål utveckling inom energi- och skogssektorerna. Sedan blev operativ 2008 har förflutit för att några långtgående resultat ska kunna presenteras. Förväntningen är dock att de projekt investerar i bl.a. ska leda till utsläppsminskningar omfattande koldioxid vilket motsvarar ungefär 30 gånger så mycket som årliga utsläpp, att skog i blir hållbart förvaltade och att 500 000 hushåll i får tillgång till el via solceller i hemmet. har i samtliga utvecklingsbanker förespråkat ett ökat fokus på förnybar energi. har tre energieffektiviseringsprojekt med stöd från Asiatiska (AsDB) färdigställts. Dessa projekt bidrar sammanlagt till en minskning av koldioxidutsläpp med . Dessutom bidrog man till projekt som förstärkt kapaciteten att hantera avloppsvatten med totalt per dag i länder i regionen. UNISDR, som är en del av , stödjer nationella, regionala och globala insatser för att minska risken för, och konsekvenserna av, naturkatastrofer. Fokus för UNISDR:s arbete var att organisera och leda konsultationerna om ett nytt globalt ramverk för katastrofriskreducering för perioden . Det nya ramverket, Sendai Framework for Disaster Risk Reduction 2015-2030, antogs efter intensiva förhandlingar där deltog, vid den tredje världskonferensen om katastrofriskreducering i Sendai, , . Global Facility for Disaster Reduction and Recovery (GFDRR) är ett partnerskap av länder och internationella organisationer som bildades i syfte att stödja implementeringen av Framework for Action. GFDRR hjälper utsatta länder att minska sårbarheten för naturkatastrofer och stärka förmågan att anpassa sig till klimatförändringar. gav GFDRR stöd till katastrofriskreducerande insatser i 65 länder. stöd till FN:s miljöprogram viks särskilt åt bl.a. resurseffektivitet, klimat- förändringar, skydd av ozonskiktet och förvaltning av ekosystemtjänster.