prop · H203100 · 2015-04-15 00:00:00 — I 10 kap. 4 § budgetlagen föreskrivs också att regeringen ska lämna en redovisning av skatteutgifter till . Beskattning i nära anslutning till inkomsttillfället Skattepolitiken bör även vägledas av principen att beskattning i möjligaste mån ska ske i nära anslutning till inkomstens förvärvande. Om skattesystemet innehåller möjligheter att bilda P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 skattekrediter kan det vara svårt att få dessa kre- diter återbetalda när företag och individer t.ex. flyttar utomlands. Detta talar för att inkomster ska beskattas när de uppkommer. Genom att minska förekomsten av skatte- krediter säkerställs svenska skatteintäkter och därmed finansieringen av den gemensamma väl- färden, olika samhällsfunktioner och andra of- fentliga utgifter. Eventuella förändringar i befint- liga system med skattekrediter kräver dock nog- granna överväganden för att inte orimliga effek- ter ska uppkomma. Hållbara regler i förhållande till EU Ytterligare en viktig princip för skattepolitiken är att regelverket ska vara förenligt med EU- rätten. Det gäller inte bara i förhållande till speci- fika rättsakter utan även till bestämmelser i för- draget om Europeiska unionens funktionssätt om fri rörlighet för personer, varor, tjänster och kapital samt reglerna om statligt stöd. Denna princip bör också gälla det svenska re- gelverket på tullområdet. Mycket av tullag- stiftningen finns i EU:s rättsakter. Det är viktigt att säkerställa att det kompletterande svenska regelverket, och tillämpningen av tullagstift- ningen, är i överensstämmelse med . P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 –väntas de totala skatteintäkterna öka , vilket är en högre ök- ningstakt än genomsnittet . Det beror bl.a. på tidigare beslutade skattehöjningar, men även på förslag som lämnas i propositionen Vårändringsbudget . –Även under de kommande prognosåren väntas de totala skatteintäkterna öka med i takt med att kon- junkturläget i förbättras. Samtliga skattebaser väntas bidra till ökningen. –I propositionen Vårändringsbudget föreslår regeringen en rad föränd- ringar på skatteområdet som sammantaget beräknas öka de totala skatteintäkterna brutto med 2015, 2016 och därefter med . –I förhållande till den beslutade budgeten har prognosen för de totala skattein- täkterna reviderats upp med 3–2015–2018, trots att kon- junkturutsikterna försvagats. Det förklaras av regeländringar på skatteområdet. I detta avsnitt presenteras inledningsvis en sam- manfattning av förslagen till ändrade skatteregler i propositionen Vårändringsbudget . Därefter redovisas prognosen för den offentliga sektorns skatteintäkter och för inkomsterna i statens budget (se tabell 6.4 för en sam- manställning). En jämförelse görs av nuvarande prognos med prognosen i budgetpropositionen och den beslutade budgeten . I avsnittet görs även en uppföljning av inkomster- na i statens budget . 6.1Förslag till ändrade skatteregler i propositionen Vårändringsbudget I tabell 6.1 redovisas en sammanfattning av de offentligfinansiella effekterna av de skatte- och avgiftsförändringar som föreslås i propositionen Vårändringsbudget för 2015.45 Förändringarna består bl.a. av slopad nedsättning av social- avgifterna för unga i två steg, som beräknas öka intäkterna med 2015. Därutöver beräknas slopad skatte- reduktion för läxhjälp öka intäkterna med 2015 och höjd skatt på ter- misk effekt leda till 2015 i ökade intäkter. För mer utförliga beskrivningar av de olika skatteförslagen hänvisas till proposit- ionen Vårändringsbudget . Förslagen och bedömningarna i propositionen Vårändringsbudget innebär att skatte- effekten beräknas till drygt 6,5 miljar- der kronor (se tabell 6.1). 45 För en beskrivning av metodfrågor kopplade till denna redovisning hänvisas till publikation Beräkningskonventioner 2015: Metoder för effektberäkningar vid ändrade skatteregler, som publiceras på . P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Tabell 6.1 Offentligfinansiella effekter av ändrade skatte- och avgiftsregler i propositionen Vårändringsbudget . Bruttoeffekt , periodiserad nettoeffekt 2015–2019 samt varaktig effekt Skatt på arbetsinkomster – förvärvsinkomstbeskattning Slopad skattereduktion för läxhjälp 1/8 2015 Skatt på arbetsinkomster – socialavgifter m.m. Slopad nedsättning av socialavgifterna för unga i två 1/8 2015 Skatt på konsumtion m.m. – energi- och miljöskatter Höjd skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer 1/8 2015 Höjd skatt på bekämpningsmedel (höjning från till 1/8 2015 Höjd skatt på naturgrus (höjning från till per 1/8 2015 Skatt på konsumtion m.m. – energi- och miljöskatter Återtagande av avisering om tillfällig skattenedsättning av koldioxidskatt på dieselbränsle i vissa skogsmaskiner 1 1/8 2014 Skatt på konsumtion m.m. – mervärdesskatt Ej slopande av gruppregistering till mervärdesskatt 1/1 2015 -0,40 -0,40 -0,32 -0,34 -0,36 -0,36 -0,26 -0,40 -0,40 -0,32 -0,34 -0,36 -0,36 -0,26 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . 1) Effekt 0,00 mdkr. Källa: Egna beräkningar. Diagram 6.1 Totala skatteintäkter 2000–2019 Årlig förändring i procent befinner sig i en konjunkturåterhämning. Under prognosåren 2014–2019 väntas den eko- nomiska aktiviteten i omvärlden stiga, om än i långsam takt, och efterfrågan på svenska varor och tjänster väntas öka. gynnas av låga räntor och nedgången i arbetslös- totala skatteintäkterna väntas öka 2015, vilket är en starkare ökningstakt Årlig förändring, procent beror både på tidigare beslutade skattehöjningar och på de regeländringar som föreslås i propo- 00 01 02 03 04 05 06 07 sitionen Vårändringsbudget (se diagram Källor: , och egna beräkningar. Även under prognosåren efter 2015 väntas de I tabell 6.2 sammanställs de beräknade effekterna totala skatteintäkterna öka med av regeländringar på skatteområdet 2014–2019. Samtliga skattebaser (skatt på arbete, Tabellen visar både tidigare genomförda och i kapital och konsumtion) väntas bidra till den förhållandevis starka ökningen (se tabell 6.4). Beloppen visar skillnaden i skatteintäkter mellan åren. Det innebär att regel- ändringar höjer de totala skatteintäkterna med 2015 och med ytterligare I tabell 6.12 finns en mer detaljerad uppställning av bruttoeffek- terna av regeländringarna på skatteområdet 2011–2019. Tabell 6.2 Bruttoeffekter av ändrade skatte- och avgiftsregler 2014–2019 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Observera att tabellen visar både tidigare beslutade och i propositionen Vårändringsbudget föreslagna regeländringar. Källa: Egna beräkningar. De förslag som regeringen lämnar i proposit- ionen Vårändringsbudget beräknas sammantaget medföra att skatteintäkterna brutto ökar med 2015, 2016 och därefter med . Det rör sig främst om slopad nedsättning av socialavgifterna för unga i två steg, men även om slopandet av skat- tereduktion för läxhjälp, höjd skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer samt höjd skatt på bekämpningsmedel och naturgrus. Däremot kommer inte möjligheten till gruppregistrering till mervärdesskatt att slopas. I propositionen Vårändringsbudget finns en utförligare beskrivning av hur de offentligfinansiella effek- terna redovisas. Tabell 6.3 visar att i förhållande till budget- propositionen har utfallet för skattein- täkterna 2013 sammantaget blivit starkare än väntat som prognosen revide- rats upp. I jämförelse med den beslutade budgeten har intäkterna för samtliga prognosår 2015–2018 reviderats upp. Det beror på regel- ändringar på skatte- och avgiftsområdet, både sådana som beslutats tidigare och ändringar som föreslagits i propositionen Vårändringsbudget . Den underliggande makrobilden har däremot reviderats ned och konjunkturutsikter- na försvagats. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Tabell 6.3 Totala skatteintäkter 2013–2018 jämfört med budgetpropositionen och den beslutade budgeten -3,3 -8,4 -2,7 -5,3 -8,4 -12,3 -14,1 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . 2013 och 2014 är jämfört med budgetpropositionen –2018 är jämfört med den beslutade budgeten . Källor: , och egna beräkningar. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Tabell 6.4 Offentliga sektorns skatteintäkter och inkomster på statens budget 2012–2019 -83,6 -85,8 -100,1 -103,7 -106,6 -110,2 -113,6 -117,5 -15,9 -17,5 -20,0 -20,3 -20,9 -21,5 -22,2 -23,1 -0,4 -0,4 -0,5 -0,5 -0,5 -0,5 -0,5 -0,5 -22,5 -22,9 -25,8 -20,6 -6,7 -4,1 -4,3 -4,4 -30,0 -31,0 -31,9 -33,7 -35,2 -37,1 -38,7 -40,3 Skatt på kapital, hushåll Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på vin m.m. Övriga skatter på energi och miljö Restförda och övriga skatter -6,3 -6,6 -5,9 -5,9 -5,9 -5,9 -5,9 -5,9 Avgående poster, EU-medel -5,3 -5,2 -5,8 -6,1 -6,5 -6,9 -7,3 -7,8 Avgående poster till andra sektorer -777,8 -805,0 -829,3 -873,4 -920,4 -968,1 -576,2 -597,4 -615,7 -650,3 -686,9 -722,9 -757,0 -788,8 varav avgifter till ålderspensionssy- -201,6 -207,5 -213,6 -223,1 -233,5 -245,2 -256,6 -267,1 P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Tabell 6.4 Offentliga sektorns skatteintäkter och inkomster på statens budget 2012–2019 forts. -20,6 -15,2 -4,5 -5,3 -16,1 -34,6 -18,8 varav kommuner och landsting -0,2 -14,8 -10,4 -0,2 -0,6 -17,2 -20,2 -7,9 -6,2 -3,2 -0,6 -2,6 -1,9 -0,6 -1,1 -14,6 -25,0 -27,7 -35,6 -39,0 -39,8 -41,8 Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom Bidrag m.m. från EU Avräkningar m.m. i anslutning till skattesy- -76,6 -78,7 -81,6 -84,5 -86,8 -89,4 -92,2 -94,1 Utgifter som ges som krediteringar på skatte- -8,0 -7,6 -8,0 -8,1 -8,9 -9,6 -10,5 -11,1 Inkomster på statens budget Anm.: Samtliga år i denna tabell är redovisade enligt det statsbudgetsystem som gäller och framåt. Källor: , och egna beräkningar. Skatt på arbete kan delas in i direkta och indi- rekta skatter. De direkta skatterna består i hu- vudsak av och statlig inkomstskatt och påverkas av ett antal skattereduktioner som minskar skatten. De indirekta skatterna på ar- bete består huvudsakligen av arbetsgivaravgifter och egenavgifter. Intäkterna från skatt på arbete beräknas uppgå till av de totala skat- teintäkterna 2015. Intäkterna från skatt på arbete fastställs i den årliga beskattningen av hushållens inkomster, som är klar i november året efter inkomståret. Det innebär att intäkter från skatt på arbete ännu inte är fastställda och att endast en prognos för skatteintäkterna finns tillgänglig . Intäkterna från skatt på arbete bedöms öka med i genomsnitt un- der prognosperioden (se tabell 6.5). Tabell 6.5 Skatt på arbete 2013–2019 Miljarder kronor om inte annat anges Utveckling (%) Källor: och egna beräkningar. Lönesumman, dvs. utbetalda löner, utgör av underlaget för skatt på arbete. Det innebär att förändringen av antalet arbetade timmar och timlönen är av stor betydelse för utvecklingen av skatteintäkterna. Resterande del av skatteunderlaget för skatt på arbete består av skattepliktiga transfereringar till hushållen. växte lönesumman , vilket var en snabbare ökningstakt än 2013 (se diagram 6.2). Ökningen förklaras av att antalet arbetade timmar ökade jämfört med . Löne- summan beräknas fortsätta att öka, 2015 och därefter med i genomsnitt 2016 och 2017. Timlönens öknings- takt stiger något under hela prognosperioden. Även arbetade timmar växer men i avtagande P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 I slutet av pro- gnosperioden växer lönesumman lite långsam- mare än åren innan. Diagram 6.2 Arbetade timmar, timlön och lönesumma -1,0 -3,0 -5,0 Anm.: Den redovisade timlönen är beräknad enligt NR:s principer. Källor: och egna beräkningar. Prognosen för de skattepliktiga transferering- arna till hushållen baseras dels på utvecklingen av antalet pensionärer, sjukskrivna och arbetslösa, dels på löne- och prisutvecklingen, eftersom en del av ersättningarna justeras för denna utveck- ling. Diagram 6.3 Transfereringsinkomster som andel av underlaget för skatt på arbete 2000–2019 00 01 02 03 04 05 06 07 Källor: och egna beräkningar. Den del av skatteunderlaget som utgörs av trans- fereringar till hushållen beräknas minska något 2015 (se diagram 6.3). Det beror på att penions- utbetalningarna beräknas växa långsammare än lönesumman. ökar däremot transfere- ringarna till hushållen som andel av skatteun- Detta beror på att såväl pens- ionsutbetalningar som ohälsorelaterade ersätt- ningar beräknas växa snabbare än lönesumman. är transfereringsin- komsternas andel av skatteunderlaget relativt . Intäkterna från inkomstskatt beräk- nas ha uppgått till 2014 (se tabell 6.4), vilket motsvarar av BNP. Den kommunala inkomst- skatten beräknas öka i takt med att det kommunala skatteunderlaget ökar, men den är relativt som andel av BNP. Tabell 6.6 Faktisk och underliggande utveckling av kommunernas skatteunderlag 2013–2019 Anm.: Den underliggande utvecklingen av skatteunderlaget är utvecklingen justerad för regeländringar. Källor: och egna beräkningar. Den underliggande utvecklingen av skatteun- derlaget, dvs. utvecklingen justerad för regeländ- ringar, bedöms 2015 och 2016 uppgå till 4,8 re- spektive (se tabell 6.6). – 2019 ökar både det faktiska och det under- liggande skatteunderlaget med i genomsnitt . Intäkterna från den statliga inkomstskatten be- räknas ha uppgått till 2014. –2019 beräknas intäkterna öka med i ge- nomsnitt , vilket mots- varar en ökningstakt om . Antalet personer som betalar statlig inkomst- skatt ökade 2014. –2018 förväntas anta- let personer som betalar statlig inkomstskatt fortsätta att öka, med i genomsnitt drygt 50 000 personer . Ökningen förklaras av att tim- lönen i ekonomin bedöms öka snabbare än det jämförelsetal med vilket skiktgränserna för stat- lig inkomstskatt räknas upp (se diagram 6.4). Diagram 6.4 Antal personer som betalar statlig inkomstskatt 2000–2019 Källor: och egna beräkningar. Skattereduktioner och allmän pensionsavgift Skattereduktionerna beräknas uppgå till mellan 224–2014–2019 (se tabell 6.7). Regeringen föreslår i propositionen Vårändringsbudget att skatte- reduktionen för läxhjälp (inom ramen för RUT- avdraget) tas bort fr.o.m. . 2015 och därefter med ca skattereduktionen för husavdraget (ROT- och RUT-tjänster) beräknas uppgå till ca 20 miljar- der kronor 2015. Underlaget för den allmänna pensionsavgiften utgörs av de pensionsgrundande ersättningarna. Därmed följer intäkterna från denna avgift i regel utvecklingen av skatteunderlaget för de direkta skatterna på arbete. Intäkterna från den allmänna pensionsavgiften beräknas öka . Alla skattskyldiga som betalar allmän pensionsavgift får en skattereduktion av den allmänna pensionsavgiften, vilket innebär att skattereduktionen för den allmänna pensions- avgiften ökar i samma utsträckning. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Tabell 6.7 Skattereduktioner 2013–2019 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Beloppen för Fastighetsavgift, Sjöinkomst och Gåvor till ideell verksamhet uppgår till . Skattereduktion för Gåvor till ideell verksamhet infördes . Källor: och egna beräkningar. Intäkterna från indirekta skatter på arbete be- döms ha uppgått till 2014. Arbetsgivar- och egenavgifter utgjorde den hu- vudsakliga delen av intäkterna. Utvecklingen på arbetsmarknaden är av stor betydelse för intäk- terna från arbetsgivar- och egenavgifterna. In- täkterna från de indirekta skatterna förväntas öka varje enskilt år och uppgå till 2019 (se tabell 6.4). I propositionen Vårändringsbudget föreslår regeringen att nedsättningen av socialav- gifterna för unga tas bort i två steg. I ett första steg, fr.o.m. , reduceras ned- sättningen. Förslaget beräknas öka intäkterna från indirekta skatter brutto med ca 2015. Skatt på kapital omfattar bl.a. skatt på hushållens kapitalinkomster, skatt på företagsvinster och fastighetsavgift och statlig fastighets- skatt. Intäkterna från skatt på hushållens kapitalinkoms- ter ökar Hushållens kapitalinkomster fastställs i den år- liga beskattningen av hushållens inkomster, som är klar i november året efter inkomståret. Det innebär att kapitalinkomster ännu inte är fastställda, och att endast en prognos för skat- teintäkterna finns tillgänglig . Un- derlaget för hushållens skatt på kapital är nettot P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 tyder på att vinstutvecklingen var förhållandevis största delen kommer från realiserade kapital- vinster, exempelvis vid försäljning av fastigheter Till följd av att den ekonomiska aktiviteten förväntas öka i såväl som i omvärlden väntas kapacitetsutnyttjandet stiga och företa- Diagram 6.5 Kapitalvinster, aktieprisindex och gens vinster fortsätta att växa under återstoden fastighetspriser 1989–2019 av prognosperioden (2015–2019). Index 2000 = 100 Diagram 6.6 Skatt på företagsvinster –2019 Taxerade kapitalvinster (vänster axel) Aktieprisindex (höger axel) Fastighetsprisindex (höger axel) Källor: , , Affärsvärlden och egna beräkningar. bedöms de taxerade kapitalvinsterna ha uppgått till (se diagram 6.5), vilket motsvarar av BNP. Det är betydligt högre än 2013, då de uppgick till ca . De högre vinsterna kan förklaras både av uppgången på svenska aktie- marknaden och av prisuppgången på bostäder . Kapitalvinsterna antas i genomsnitt uppgå till av BNP under resten av prognosperioden. Hushållens ränteinkomster och ränteutgifter minskade 2014, medan direktavkastningen från aktier och fonder ökade. Sammantaget bedöms utvecklingen av hushållens kapitalinkomster och kapitalutgifter bidra positivt till utvecklingen av skatteintäkterna 2014. Sammanlagt beräknas intäkterna från hushål- lens skatt på kapital ha uppgått till 2014. Intäkterna uppgår till 43– 2015–2019, vilket motsvarar en ökningstakt på i ge- nomsnitt . Intäkterna från skatt på företagsvinster ökar Enligt taxeringsutfallet uppgick intäkterna från skatt på företagsvinster till ca . Det är samma nivå som 2012. En förkla- ring till att skatteintäkterna inte ökade är att bolagsskattesatsen 2013 sänktes från till . En genomgång av de största börsnoterade bolagens redovisade vinster 95 97 99 01 03 05 07 09 11 13 15 17 19 Källor: , och egna beräkningar. Detta medför att intäkterna från skatt på före- tagsvinster ökar 2015–2019. Intäktsökningen bedöms bli som störst 2018. förväntas intäkterna från skatt på företagsvinster uppgå till . Som andel av BNP ökar intäkterna marginellt från av BNP 2019 (se diagram 6.6). Avkastningsskatten ger höga intäkter under slutet av prognosperioden Intäkterna från avkastningsskatten, som tas ut på sparande i pensions- och kapitalförsäkringar, beräknas ha ökat 2014 till , efter att ha minskat med till . Intäk- terna från avkastningsskatten påverkas i hög grad av hur statslåneräntan utvecklas under kalender- året närmast före ingången av beskattningsåret. Det kraftiga intäktsbortfallet 2013 förklaras framför allt av att statslåneräntan föll kraftigt . Statslåneräntan föll även , och be- döms fortsätta falla , vilket bidrar till minskade skatteintäkter 2015 och 2016. Under resten av prognosperioden ökar intäkterna från avkastningsskatten som en konsekvens av en stigande statslåneränta och ett ökat värde på sparandet i pensions- och kapitalförsäkringar. De årliga intäkterna från avkastningsskatten bedöms öka till 2019 (se tabell 6.4). Intäkterna från fastighetsskatt och fastighetsavgift ökar Intäkterna från fastighetsskatten och den kom- munala fastighetsavgiften beräknas ha uppgått till 2014, vilket är marginellt högre än 2013. –2018 beräknas intäkterna från fastig- hetsskatten och den kommunala fastighetsav- giften öka stegvis för att 2019 uppgå till . Det är framför allt intäk- terna från den kommunala fastighetsavgiften på småhus som bidrar till ökningen. Intäkts- ökningen från statlig fastighetsskatt är mer blyg- sam. Som andel av BNP minskar intäkterna från fastighetsbeskattningen något 2014–2019 (se tabell 6.8). Tabell 6.8 Fastighetsskatt och fastighetsavgift 2013–2019 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Källor: och egna beräkningar. Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på konsumtion och insatsvaror består av mervärdesskatt och punktskatter. vän- tas intäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror uppgå till (se tabell 6.9). Det innebär en ökning på jämfört med föregående år, vilket är en förhållandevis stark ökning. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Tabell 6.9 Skatt på konsumtion och insatsvaror 2013–2019 Miljarder kronor och årlig procentuell förändring Utvecklingstakt (%) Utvecklingstakt (%) Utvecklingstakt (%) -0,3 -1,1 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Källor: , och egna beräkningar. Intäkterna från mervärdesskatt kommer till stor del från hushållens konsumtion. Eftersom mer- värdesskatten är differentierad mellan olika varu- och tjänstegrupper påverkas intäkterna också av konsumtionens sammansättning (se diagram 6.7). Skattebasen för mervärdesskatt består också av investeringar och förbrukning i verksamheter som inte är skattepliktiga, och som därmed inte kan dra av ingående mervärdesskatt. Av de totala mervärdesskatteintäkterna kommer ca 80 pro- cent från den privata sektorn. Diagram 6.7 Hushållens konsumtion i löpande priser och intäkter från mervärdesskatt 2000–2019 Anm.: För mervärdesskatteintäkterna finns utfall . För hushållens konsumtion finns utfall . Källor: , och egna beräkningar. skedde en viss återhämtning i hus- hållens konsumtion och intäkterna från mervär- desskatten beräknas ha ökat med . Även – 2019 väntas återhämtningen fortsätta och hus- hållens konsumtion växa. Däremot väntas pris- trycket i ekonomin vara fortsatt lågt och priser- na på de varor och tjänster som hushållen kon- P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 sumerar väntas öka långsamt. Efterfrågan från omvärlden väntas sakta stiga och medföra att svenska företag behöver öka sina investeringar, vilket också leder till högre intäkter från mervär- desskatt. Sammantaget bedöms intäkterna från mervärdesskatt öka med för att 2019 uppgå till . Intäkter från punktskatter ökar Punktskatterna skiljer sig från mervärdesskatten genom att de oftast är baserade på hur mycket man konsumerar i stället för på marknadspriset. I likhet med vad som gäller för de flesta andra skatter är det på kort sikt, bortsett från regeländ- ringar, konjunkturen som betyder mest för ut- vecklingen av intäkterna av punktskatter. väntas dessa intäkter öka med jämfört med föregående år. Det beror till största delen på regeländringar. Det handlar om tidigare beslutade regeländringar, såsom höjningar av energi- och koldioxidskatter46, samt höjningar av tobak- och alkoholskatter men även om de höjningar av skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer samt höjd skatt på bekämp- ningsmedel och naturgrus som föreslås i propo- sitionen Vårändringsbudget . Under den senare delen av prognosperioden väntas intäkterna från punktskatterna fortsätta att öka, om än i måttlig takt. Det beror på att konjunkturen sakta återhämtar sig och på att användningen av vissa energislag stiger, men även på att en del av punktskattesatserna är in- dexerade och skrivs upp med inflationen. Skattekvoten visar förhållandet mellan de totala skatteintäkterna och BNP. Skattekvoten påver- kas normalt främst av regelförändringar i skatte- systemet. 46 Se prop. 2009/10:41, bet. 2009/10:SkU21, rskr. 2009/10:122. Tabell 6.10 Skattekvot 2013–2019 Källor: , och egna beräkningar. Skattekvoten beräknas öka med (se tabell 6.10). bedöms skattekvo- ten minska en aning, vilket framför allt förklaras av införandet av det femte steget av jobbskatte- avdraget. Den större delen av ökningen 2014– 2017 beror på förslaget om att nedsättningen av socialavgifterna för unga ska slopas i två steg 2015 och 2016. Utöver nämnda förändringar avseende skatt på arbete är det små förändringar av skatte- kvoten. Skatt på kapital som andel av BNP vän- tas växa med 2013– 2019. Ökningen förklaras framför allt av att hushållens kapitalvinster och bolagsvinsterna väntas öka mer än BNP. Ök- ningarna mot slutet av prognosperioden beror i hög grad på att avkastningsskatten väntas växa i en snabbare takt än BNP, vilket i sin tur förkla- ras av att statslåneräntan väntas öka i en snabbare takt än BNP. I propositioner om statens budget tillämpas en periodiserad redovisning av den offentliga sek- torns skatteintäkter. Det innebär att skatterna redovisas under det inkomstår då den skatteplik- tiga händelsen ägde rum.