prop · H3031d19 · 2015-09-21 00:00:00 — insatser –2014 visar bl.a. att digitaliseringen nära nog fördubb- lats mätt i antalet exponeringar. Knappt 60 pro- cent av digitaliseringen utfördes vid stadsarkiv och vid Mediakonverteringscentrum i . Tabell 8.4 Prestationer inom Tillhandahålla och tillgänglig- göra Digitalisering, antal expo- Några tydliga tendenser – 2014 är att såväl antalet forskarbesök som fram- tagna volymer minskar. Orsakerna kan vara dels att många forskare nu ägnar sina besök åt att fotografera materialet snarare än att studera det på plats på arkivinstitutionen, dels att en ökande mängd arkivhandlingar nu finns tillgängliga på myndighetens webbplatser. Lokalerna kan istäl- let vidareutvecklas till stimulerande mötes- och arbetsplatser för forskare och ge mer plats åt besöksgrupper och utställningar. En strategi för det publika arbetet är under ut- arbetande och huvudkanal på internet är Riksar- kivets webbplats. Myndigheten är också aktiv på sociala medier. Ett systemutvecklingsprojekt har igångsatts för att möjliggöra ett införlivande i Nationella arkivdatabasen () av flera ar- kivförteckningar från andra arkivinstitutioner. Målet är även att ansluta samtliga medverkande arkivinstitutioner i NAD till Archives Portal Europe. för digitalisering, digitalt bevarande och digitalt tillgängliggörande – Digisam – har i enlighet med regeringsuppdrag till och strategin Digit@lt kulturarv tagit fram ett förslag till nationella riktlinjer för en samordnad digital informationshantering. Förslaget till riktlinjer gäller också hur ett sam- ordnat digitalt långtidsbevarande av samlingar och arkiv kan ske hos statliga institutioner som samlar, bevarar och tillgängliggör kulturarvs- material och kulturarvsinformation. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 har Digisam bl.a. fastställt vägle- dande principer för arbetet med digitalt kultur- arv, vilka är tänkta att användas som stöd för inriktning av beslut och för en effektiv och ändamålsenlig digital informationshantering. De vägledande principerna är också tänkta som en ram för alla Digisams leveranser, från övergri- pande strategidokument till konkreta vägled- ningar. Digisams nätverk med representanter för myndigheter och institutioner har fortsatt att träffas för erfarenhetsutbyte och ko- ordinering av digitaliseringsarbetet. har Digisams samverkan med både utvecklats och fördjupats inom ramen för infrastrukturarbetet. Representanter för Digisam har bl.a. deltagit i möten inom on Digitisation (MSEG) och i möten och arbetsgrupper inom . Nationellt sker samverkan bl.a. genom erfarenhetsutbyte med hela den statliga sektorn, särskilt i samband med tillsyn, rådgiv- ning, inkommande arkivleveranser och heral- diska frågor. Samverkan med kommunerna sker t.ex. genom rådgivning, men även när det gäller heraldiska frågor och i samband med Arkivens dag. var nationell samordnare av evenemanget och på flera platser i landet sam- verkade myndigheten med andra aktörer inom sektorn för arkiv, bibliotek och museer (ABM). har en arbetsgrupp för audiovisuella frågor arbetat med målet att nå en bättre sam- verkan kring bevarande och insatser för tillgäng- liggörande mellan nationella mediaarkiv och övriga ABM-institutioner. avdelningar samverkar också med bibliotek, museer och släktforskar- och hem- bygdsrörelserna samt svarar på frågor från all- mänheten gällande arkivmaterialet. har deltagit i Statens kulturråds samverkansråd för kultursamver- kansmodellen. Internationellt samverkar med andra nationalarkiv, särskilt i , samt med inter- nationella arkivorganisationer. Det internationella samarbetet är omfattande när det gäller digitalt bevarande, tillgängliggö- rande och tillhandahållande och deltar bl.a. i Digital Cultural He- ritage – Road Map for Preservation (DCH-RP). I projektet deltar myndigheten inom ramen för den paraplymodell som testas för att underlätta för de svenska kulturarvsinstitution- erna att delta i EU-projekt. deltar som associerad partner i projektet och RICHES, som bl.a. handlar om kul- turarv och förnyelse, innovation och utveckling. har också medverkat inom nation- ellt finansierade projekt med internationell sam- verkan eller anknytning, t.ex. i det av Veten- skapsrådet stödda projektet samt det s.k. (NAPP), som administreras av . Regeringen bedömer att genom sitt arbete främjar kulturarvets bevarande, använd- ning och utveckling. De statliga insatserna på arkivområdet gör det möjligt för allmänheten att ta del av allmänna handlingar och att behovet av information tillgodoses för t.ex. rättskipningen och forskningen. Myndighetens verksamhet bidrar även till att främja möjligheten till bild- ning och kulturupplevelser samt till att ge in- formation och kunskap om samhällsutveck- lingen. Bedömningen är att arbetar på ett utvecklande och ändamålsenligt sätt med beva- randefrågor, tillsyn och leveranser av arkiv- material. Efterfrågan på tjänster är fortsatt hög och myndighetens kärnverksamhet kräver kontinuerligt ökande insatser. Genom den ökade tillströmningen av relativt modernt material ställs myndigheten inför nya och an- norlunda efterfrågemönster. Bedömningen är att en allt större del av myndighetens samlade resur- ser används för att möta efterfrågan från företag, myndigheter och allmänhet på tillgång till upp- gifter i arkiven. Bedömningen är vidare att myndighetens ar- bete med att tillgängliggöra arkiv är bra och en stor del av det mest efterfrågade materialet finns numera tillgängligt i digital form. Regeringen bedömer att arbetar aktivt med att skapa förutsättningar för ökad tillgänglighet till kulturarvet och att nå ut till nya användargrupper. Förståelsen för att kulturarvet är under ständig utveckling och måste definieras så att alla kan känna tillhörighet och få plats på lika villkor är grundläggande för att och andra arkivinstitutioner ska kunna bidra till samhällets utveckling. Det är nödvändigt att målmedvetet arbetar för att kultur- arvet ska tillgängliggöras och komma fler till del. Kulturarvet ska vara en angelägenhet och tillgång för alla människor i samhället. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 374 986 tkr prisnivå. 3Motsvarar 375 001 tkr prisnivå. 4Motsvarar 375 002 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvalt- ningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till restaurering, arkive- ring och arkivförvaltning av kulturhistorisk för- svarsanknuten film, för statsbidrag till enskilda arkiv samt för det svenska bidraget till Euro- peana. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 8.6 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 6:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Som aviserades i budgetpropositionen minskas anslaget med ca för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 6:1 . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respek- tive . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Avsnittet omfattar verksamheten vid myndig- heten . bidragen till kulturmiljövård och kyrkoantikva- risk ersättning samt i viss utsträckning det regio- nala kulturmiljöarbetet som bedrivs av läns- styrelserna. Tabell 9.1 Utgiftsutveckling inom Kulturmiljö, utgiftsområde 17 7:2 Bidrag till kulturmiljövård 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 I avsnitt 2.4 anges de mål för den nationella kul- turpolitiken som beslutat. har även antagit nationella mål för kulturmiljöarbetet (prop. 2012/13:96, bet. 2012/13:KrU9, rskr. 2012/13:273). I enlighet med målen ska det statliga kulturmiljöarbetet främja –ett hållbart samhälle med en mångfald av kulturmiljöer som bevaras, används och ut- vecklas, –människors delaktighet i kulturmiljöarbetet och möjlighet att förstå och ta ansvar för kulturmiljön, –ett inkluderande samhälle med kulturmiljön som gemensam källa till kunskap, bildning och upplevelser, och –en helhetssyn på förvaltningen av land- skapet som innebär att kulturmiljön tas till vara i samhällsutvecklingen. Bedömningen av resultatet inom kulturmiljöom- rådet utgår från det nationella och det regionala kulturmiljöarbetets verksamhet inom centrala uppgifter såsom –tillämpning av lagstiftning, –bidragsgivning, och –arbete för att öka tillgängligheten till kulturmiljöer och kulturarvsinformation. Bedömningen görs vidare utifrån resultat relate- rade till relevanta bedömningsgrunder gemen- samma för kulturområdet (se avsnitt 3.4.1). är den huvudansvariga myndigheten för det statliga kulturmiljöarbetet. På regional nivå ansvarar länsstyrelserna enligt kulturmiljölagen (1988:950) för det statliga kul- turmiljöarbetet och ska enligt kulturmiljöför- ordningen (1988:1188) samverka med kultur- miljövårdande organ inom länet, särskilt länsmu- seerna och motsvarande museer. Det nationella kulturmiljöarbetet har fortsatt att präglas av införandet av de nya kulturmiljö- politiska målen 2013. Det delade ansvaret för kulturmiljöarbetet har kommunicerats i dialog med länsstyrelser och andra statliga myndigheter och diskussioner har förts med företrädare för bl.a. museer, näringsliv, kommuner och det civila samhället. För stöd till forskning och utveckling har inom ramen för sitt FoU- program 2012–2016 för kulturmiljöområdet fördelat medel 2014 (se avsnitt 3.4.2). Inom funktionshinderspolitiken har Riksan- tikvarieämbetet som sektorsmyndighet ett sär- skilt ansvar för genomförandet av politiken (se avsnitt 3.4.2). avslutades satsningen på utvecklings- anställningar inom Kulturarvslyftet för personer som lämnat sjukförsäkringen. Satsningen intro- ducerades i samband med budgetpropositionen (prop. 2011/12:1). Riksantikvarieäm- betet har i enlighet med detta disponerat medel för bidrag enligt förordningen (2011:1560) om statsbidrag till kostnader för verksamheten Kulturarvslyftet. har un- der 2014 informerat om projektet och fördelat bidrag. Totalt har 448 personer, varav 283 kvin- nor och 165 män, tagit del av en utvecklingsan- ställning inom Kulturarvslyftet. Satsningen har inte fått det genomslag som förväntades. Internationellt bedrivs och utvecklas kultur- miljöarbetet inom ett flertal nätverk och samar- beten inom olika delar av verksamhetsområden. sändes redovisning av förutsättningar och konsekvenser av en ratificering av ramkonven- tion om kulturarvets samhälleliga värde på re- miss. Ärendet bereds i . För att främja en effektiv och rättssäker tillämp- ning av kulturmiljölagen (1988:950) samt miljö- balken har utarbetat före- skrifter, allmänna råd och vägledningar för bl.a. fornminnen och för hantering av träd i offentlig miljö. En handlingsplan för tillämpning av de nya bestämmelserna i förordningen (2013:558) om statliga byggnadsminnen har upprättats och kommunicerats. har etablerat en platt- form som stöd för hur värdering och urval av kulturarv och kulturmiljöer kan hanteras i pro- cesser som drivs av offentliga, privata eller ideella aktörer. Projektet har genomförts i bred dialog med aktörer på olika nivåer. Tre förstudier för överinseendeprojekt har genomförts avseende skogsbrukets skador på kulturmiljön, konkurrens och effektivitet i upp- dragsarkeologin samt översyn av regelverk om kyrkliga kulturminnen. I samverkan med har projekt bedrivits för att förhindra skador på fornläm- ningar i skogen. visar uppfölj- ningen av miljökvalitetsmålet Levande skogar att av fornlämningarna och kulturmiljö- erna påverkats negativt och har ska- dor eller grova skador till följd av skogsbruket. Ett exempel på att fokuserat sektorssamarbete kan ge betydande förbättring finns i norra där ett initiativ från skogsbruket och berörda myndigheter resulterat i betydligt mins- kade skador. För att klargöra roller, ansvar och mandat av- seende arbetet som relaterar till världsarven i har ett arbete påbörjats där också världs- arvens skydd enligt och (2010:900) närmare undersöks. har på uppdrag av rege- ringen redovisat arbetet med miljökvalitetsmå- len. Myndigheten framhåller i sin analys det ömsesidiga beroendet i miljömålssystemet mel- lan kulturmiljöarbetet och miljöarbetet och att flera centrala myndigheter därigenom också har kulturmiljöansvar. De sektorsövergripande kul- turmiljöfrågorna återfinns som precisering i åtta av sexton miljökvalitetsmål och i målformule- ringen i ytterligare två miljökvalitetsmål. har också medverkat i framtagandet av den fördjupade utvärderingen av miljökvalitetsmålen som tas fram av . För att utveckla arbetet med kulturmiljö och naturvård har Riksantikvarieäm- betet och fått i uppdrag att redovisa till hur samverkan mellan naturvård och kulturmiljöarbete fungerar när det gäller förvalt- ningen av natur- och kulturreservat. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 En stor del av arbete syftar till att öka kulturmiljömålens genomslag i olika samhällsprocesser. har kultur- miljöperspektivet blivit tydligare i olika besluts- underlag på såväl nationell som lokal nivå och det totala antalet remisser och ärenden har ökat. Inom ramen för regleringsbrevsuppdraget om ett offensivt och angeläget kulturmiljöarbete har genomfört kartläggningar för att klargöra olika aktörers medverkan i kul- turmiljöarbetet och förutsättningar för samver- kan och verksamhetsutveckling. Både nationellt och regionalt sker samverkan med ett flertal aktörer och över sektorsgränser, inte minst med organisationer i det civila sam- hället. Exempelvis har medverkat i förberedelserna för genomförande av EU:s sammanhållningspolitik och har haft regeringens uppdrag att ta fram en strategi för medverkan i det regionala tillväxtarbetet inklu- sive EU:s sammanhållningspolitik 2014–2020. Myndigheten medverkar också i utvärdering av effekter av frånvaro av kulturmiljöersättningar inom ramen för EU:s gemensamma jordbruks- politik. Tillsammans med har en väg- ledning publicerats för hur kulturvärden hante- ras med stöd av . Riksantik- varieämbetet medverkar också i den fördjupade utvärderingen av miljökvalitetsmålen. Den arkeologiska uppdragsverksamheten har utöver arkeologiska undersökningar haft upp- drag rörande kulturhistoriska planeringsunderlag och miljökonsekvensbeskrivningar. Nya affärs- områden har utvecklats, bl.a. avseende trädgårds- arkeologi. Uppdragsverksamheten har bl.a. med- verkat i olika klimat- och miljöprojekt som drivs av flera universitet och . Förändringsarbetet för att uppnå full kost- nadstäckning i verksamheten fortsatte . Uppdragsvolymen var dock relativt låg till följd av bl.a. överklaganden och uppskjutna upp- handlingar. Det ekonomiska resultatet blev en förlust på . Totalt uppgick om- sättningen inom den arkeologiska uppdragsverk- samheten till jämfört med året innan. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Den arkeologiska uppdragsverksamheten har fr.o.m. skiljts från Riksantikva- rieämbetet och inordnats i i enlighet med regeringens bedömningar i propositionen Kulturmiljöns mångfald (prop. 2013/13:96). har en samordnande roll avseende vård och konserveringsfrågor för byggnader, fornlämningar, föremål och annat kulturhistoriskt material. Målgruppen är främst professionella aktörer som förvaltare och prak- tiska utförare, länsstyrelser och museer. Det nationella kulturvårdslaboratoriet med metod- och analysstöd utgör en resurs i arbetet. Riktlinjer och kunskapsmaterial har utvecklats i bred samverkan. Antalet arrangemang har ökat jämfört . Flera publikationer och informationsblad har getts ut och flera större konferenser har genomförts. Vidare har tre nya standarder för vård av kulturarv lanserats. Klimatfrågor har stått i särskilt fokus och bl.a. har ett förslag till program och handlingsplan tagits fram för att stärka kulturmiljöperspektivet i samhällsplaneringens insatser för riskbegräns- ning och åtgärder för klimatanpassning. Verksamheten inom er- bjuder föremålsmagasin för uthyrning till mu- seer. har ett arbete för energieffekti- visering av lokalerna pågått. förvaltade ca 70 kulturhistoriska platser, till största delen bestående av mark och fornlämningsområden. Vid och bedrivs en bred publik verksamhet som ökat i antalet besökare. Tabell 9.2 Antal besökare och Gamla Upp- sala museum 2012–2014 Den publika verksamheten har utvecklats med fokus på mångfald, social sammanhållning och hållbar tillväxt. överfördes förvalt- ningsansvaret för kulturfastigheterna till . dock fortsatt publik verksamhet vid och . För att aktörer inom olika områden och nivåer ska kunna bevara, utveckla och bruka kulturarvet krävs tillgång till tillförlitlig information. erbjuder såväl digitala som fysiska mötesplatser och tjänster. E-tjäns- terna stödjer både det professionella kulturarvs- arbetet och medborgarnas möjlighet att vara delaktiga genom att söka, förstå, ladda hem och tillföra kulturmiljöinformation. Löpande pågår arbete med att göra information från olika källor lättillgängliga och utveckla informationsförsörj- ningen i hela sektorn. Öppen data ska tillhanda- hållas för att nå fler användare. Informationen erbjuds även som programmeringsgränssnitt som gör det möjligt att vidareförädla informat- ionen till andra produkter och tjänster. För att samordna och effektivisera informat- ionen om fornminnen har ett program för digi- tala arkeologiska processer etablerats där tjäns- terna och verktygen ses över och moderniseras. Syftet är att ta ett helhetsgrepp runt informa- tionshanteringen när det gäller kvalitetsfrågor, regelverk och handläggningsprocesser. arkiv och bibliotek förvaltar landets största fysiska samling inom kulturmiljöområdet. har informa- tion- och forskarservicen utvecklats och till- gängligheten till samlingarna förbättrats genom omfattande förteckning och katalogisering. årliga höstmöte er- sattes 2014 med ett gemensamt evenemang till- sammans med i syfte att visa hur frågor om kulturarv, museer, kulturmiljö och konst hör samman. För att skapa förståelse och intresse för kul- turarv och kulturmiljöer arrangerar Riksantikva- rieämbetet Kulturarvsdagen och Arkeo- logidagen. Kulturarvsdagen arrangerades i sep- tember 2014 i samverkan med ArbetSam och på temat I krigens spår. På regional nivå ansvarar länsstyrelserna för det statliga kulturmiljöarbetet och myndighetsupp- gifterna inom området. har länsstyrelsernas arbete präg- lats av en strategisk inriktning för att utveckla kulturmiljöfrågorna. Samverkan sker i hög ut- sträckning med kommuner, hembygdsföre- ningar, turistorganisationer, ideella föreningar och fastighetsägare. En särskilt viktig roll spelar länsmuseerna för uppbyggnad och förmedling av kunskap regionalt. Gemensamt arbete sker med kommuner för att utveckla kunskapsunderlag till gagn för kommunernas planeringsarbete. I flera län har arbetet intensifierats . Arbetet på regional nivå i länsstyrelserna är också i många fall nära kopplat till det regionala arbetet med att nå miljökvalitetsmålen. Inom ramen för bidraget till kulturmiljövård har genom länsstyrelserna medverkat till finansiering av projekt inom föl- jande områden: vård av byggnader, mark, land- skapselement, fornlämningar och ruiner, infor- mation och tillgängliggörande, arkeologi samt kunskapsunderlag. Bidraget stöttar både fysiska kulturmiljöer och projekt som ökar kunskapen och bidrar till att skapa förståelse för länens kulturmiljöer. Bidrag har också lämnats till projekt som foku- serar på ökad delaktighet, mångfald och nation- ella identiteter samt barn och unga. Inom t.ex. projektet kulturarv lyfts berättelser fram som tidigare fått stå utanför den nationella historieskrivningen. ger Riksantik- varieämbetet också bidrag till Laponiatjuottjudus () som förvaltar världsarvet Laponia. infördes en ny fördelningsmodell där länsstyrelserna i treårsplaner beskriver den in- riktning som bidraget till kulturmiljövård ska ha i förhållande till kulturmiljömålen. Av anslaget till bidrag för kulturmiljövård har betalats ut. Årets tillgäng- liga medel har uppgått till , vilket innebär att en anslagskredit på har tagits i anspråk. Huvuddelen av medlen fördelas till länsstyrelserna. Riksantikva- rieämbetet beslutade om 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 varav till kulturmiljövård och som bidrag till arbets- livsmuseer. Exempel på större projekt som genomförts med stöd av bidraget till kulturmiljövård är beva- rande och utveckling av Glasrikets kulturmiljö- värden och ett samverkansprojekt för att vårda vattendragens kulturarv. Till objekt och miljöer som saknar formellt skydd har utbetalats, vilket är en ökning med . Totalt har dock bidraget till dessa kulturmiljöer minskat . får ersättning från staten för kulturhistoriskt motiverade kostnader i samband med vård och underhåll av kyrkliga kulturmin- nen. Den kyrkoantikvariska ersättningen uppgår till . Ersättningen bidrar till att det kyrkliga kulturarvet kan beva- ras, användas och utvecklas långsiktigt och håll- bart. I arbetet med den kyrkoantikvariska ersätt- ningen samråder och samarbetar med och länsstyrelserna. har effektiviserat hanteringen och användningen av den kyrko- antikvariska ersättningen. Regeringen bedömer att de statliga insatserna på kulturmiljöområdet, t.ex. kunskapsuppbyggnad, tillämpning av lagstiftning och bidragsgivning, bidrar till uppfyllnad av kulturmiljömålen och det kulturpolitiska målet om att främja ett le- vande kulturarv som bevaras, används och ut- vecklas. Insatserna skapar förutsättningar för delaktighet och fördjupad samhörighet männi- skor emellan samt mellan människor och miljö och bidrar till attraktiva livsmiljöer. Kulturmiljöarbetet är ofta tvärsektoriellt och bidrar till att nå uppsatta mål inom olika politik- områden. Flera myndigheter bär direkt genom uppdrag eller indirekt genom lagar och förord- ningar ett ansvar för kulturmiljön. För att kul- turmiljöer ska kunna tillvaratas som resurs för en hållbar samhällsutveckling behöver arbetet där- för utvecklas i samverkan mellan myndigheter och aktörer på nationell och regional nivå. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 fortsatta arbete med uppdraget att främja ett offensivt och angeläget kulturmiljöarbete är det av central betydelse att alla berörda myndigheter medverkar i framta- gandet av en långsiktig vision för kulturmiljöar- betet. Förståelsen för att kulturarvet är under stän- dig utveckling och måste definieras så att alla kan känna tillhörighet och få plats på lika villkor är grundläggande för att kulturmiljöarbetet ska kunna bidra till samhällets utveckling. Det är nödvändigt att och läns- styrelserna målmedvetet arbetar för att kultur- arvet ska tillgängliggöras och komma fler till del. Kulturarvet ska vara en angelägenhet och tillgång för alla människor i samhället. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 218 200 tkr prisnivå. 3Motsvarar 218 211 tkr prisnivå. 4Motsvarar 218 211 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Riksantikvarieämbe- tets förvaltningsutgifter. Anslaget får även an- vändas för utgifter för statsbidrag till organisa- tioner inom kulturmiljöområdet, samt till utgif- ter för statsbidrag till löner för arbetsledare inom ramen för Kulturarvs-IT. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Myndighetens avgiftsintäkter uppgick till ca , varav ca avser arkeologisk uppdragsverk- samhet. Förutom dessa intäkter rör det sig framför allt om avgiftsintäkter avseende Svensk museitjänst samt entréavgifter och intäkter av försäljning. Den arkeologiska uppdragsverksamheten in- nefattar undersökningar och utredningar som föranleds av kulturmiljölagen (1988:950) och som utförs mot avgift. Verksamheten har fr.o.m. överförts från Riksantikva- rieämbetet till . Tabell 9.5 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 7:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget.