prop · H203100 · 2015-04-15 00:00:00 — Liksom för unga försvåras etableringen av att många ofta saknar jobb- relaterade nätverk. Det kan även vara svårt för arbetsgivare att värdera utbildningar och yrkes- kompetens som förvärvats utomlands, vilket påverkar nyanländas möjligheter att hitta ett arbete. Även bristande kunskaper i svenska språ- ket och förekomsten av diskriminering försvårar arbetsmarknadsetableringen. förväntas befolk- ning öka till följd av oroligheter i omvärlden som gör att många människor flyr till . Det innebär ett ökat arbetsutbud, vilket be- döms leda till fler sysselsatta och en starkare ekonomisk utveckling. Inledningsvis förväntas emellertid befolkningsökningen leda till högre arbetslöshet. Det är därför angeläget att etable- ringen på arbetsmarknaden går så snabbt som möjligt och att insatser som påskyndar nyanlän- das etablering på arbetsmarknaden fortsätter att anpassas efter individers olika förutsättningar och behov (se fördjupningsrutan Utmaningar och möjligheter till följd av flyktinginvandringen ). P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Fortsatt svår situation på arbetsmarknaden för personer med nedsatt arbetsförmåga Personer med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga har generellt en betydligt lägre sysselsättningsgrad än befolk- ningen som helhet. Det finns också tecken på att situationen på arbetsmarknaden för dessa indivi- der har blivit svårare . Enligt Ar- betsförmedlingens statistik ökade antalet arbets- lösa med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga kraftigt – 2013. Sam- tidigt visar statistik från () att arbetslösheten i denna grupp legat på samma nivå och att sysselsättnings- graden har stigit sedan 2008.78 Skillnaden mellan dessa statistikkällor kan förklaras av att de delvis fångar upp individer med olika typ av problematik som leder till ned- satt arbetsförmåga. Funktionsnedsättning enligt SCB:s statistik är självrapporterad, medan klassi- ficeringen av funktionsnedsättning enligt Ar- betsförmedlingens statistik föregås av myndig- hetens bedömning. Kartläggningen av arbetslösa har också blivit mer grundlig, vilket enligt inneburit att fler personer blivit klassificerade med en funktions- nedsättning. Enligt förklaras av den totala ökningen av inskrivna arbetslösa med funktionsnedsättning av överföringen av personer från sjuk- försäkringssystemet. En stor andel (ca 35 pro- cent) av de personer med en funktions- nedsättning som kommit till Arbetsförmedling- en från sjukförsäkringen, till följd av att dagarna med sjukpenning eller aktivitetsersättning har tagit slut, lämnar dock Arbetsförmedlingen un- der utan att de fått ett jobb eller påbörjat en formell utbildning.79 Dessa personer återvänder till sjukförsäkringen, får ekonomiskt bistånd eller faller helt ut ur transfereringssyste- men. 78Situationen på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsätt- ning (2013). är ett genomsnitt för åren 2010–2013 och i uppföljningen ingår personer som avslutat programmet arbetslivsintroduktion, se Tidiga och aktiva insatser för sjukskrivnas återgång i arbete 6b – Arbetslivsin- troduktionen (Arbetsförmedlingens återrapportering dnr: Af– 2013/508922). P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Det är viktigt att personer med funktions- nedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga har tillgång till det stöd de behöver så att deras kompetens tas tillvara och att fler personer får ett arbete. Regeringen avser därför att se över förutsättningarna för att förstärka möjligheterna till arbete och sysselsättning utifrån bl.a. FunkA- utredningens (SOU 2012:31) förslag och den danska modellen med ”fleksjobb”. Utmaningar och möjligheter till följd av invandringen av flyktingar och anhöriga förväntas befolkningen i Sve- rige öka i snabbare takt . Detta är främst en följd av oroligheter i omvärlden som gör att många människor flyr till , men är också ett resultat av en ökad arbetskrafts- invandring. Befolkningen väntas öka med 676 000 perso- ner 2015–2020. Av dessa förväntas 420 000 vara utrikes födda, vilket kan jämföras med en ökning om ca 285 000 utrikes födda –2010. En be- tydande andel av dessa personer förväntas vara flyktingar och anhöriga.80 En ökad befolkning genom invandring inne- bär stora möjligheter för . Det bedöms på innebära fler sysselsatta och en star- kare ekonomisk utveckling. Invandringen kan bidra till att motverka den demografiska utma- ningen, där de yngre ska försörja allt fler, och till att motverka rekryteringsproblem inom vissa bristyrken. En stor andel av de som kommer är i yrkesaktiv ålder, som andelen äldre är väsentligt lägre än i befolkning- en i övrigt. Knappt hälften av de nyanlända för- väntas vara . En tredjedel förväntas ha eftergymnasial utbildning, flera med kompetens inom bristyrken. Andelen med kort utbildning är dock högre än bland befolkningen i övrigt.81 innebär en hög flyktinginvandring utmaningar på arbetsmarknaden. En ökad in- vandring bedöms inledningsvis leda till högre arbetslöshet, särskilt om nyanlända personers nuvarande etableringstider på arbetsmarknaden kvarstår eller förlängs. Det finns flera förklaring- ar till att sysselsättningsgraden är låg bland de som varit i landet, t.ex. bristande språk- kunskaper och begränsade jobbrelaterade nät- verk.82 i landet är ar- betslösheten bland de som invandrat av flyk- tingskäl ca högre än bland övriga utomeuropeiskt födda. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Ökningen av antalet nyanlända kommer även att innebära stora utmaningar för mottagande kommuner. Om flyktingar och anhöriga huvud- sakligen bosätter sig på samma orter som tidi- gare nyanlända, koncentreras befolknings- ökningen till kommuner som har en hög andel utomeuropeiskt födda.83 Detta kan komma att påverka tillgången till bostäder, och möjligheterna att etablera sig på arbets- marknaden genom en inledningsvis högre ar- betslöshet. kan arbetsmarknads- etableringen gynnas av tillgången till viktiga nät- verk genom bosättning bland landsmän. En ojämn bosättning kan också komma att innebära en ökad utmaning för tillgången till utbildning. En stor andel av de nyanlända är barnfamiljer, och därutöver förutses ett ökat antal ensamkommande barn. Sammantaget antas ungefär 100 000 barn invandra 2015–2020.84 Många har uppnått skolålder, och har en varie- rande skolbakgrund. halkar många nyanlända barn efter i skolan och går ut grund- skolan utan behörighet till de nationella pro- grammen i gymnasieskolan. Framför allt de barn som anländer i tonåren har problem att slutföra sina studier i den svenska skolan. Utomeuropeiskt födda, framför allt de som kommit av flykting- eller familjeskäl, möter re- dan svårigheter att etablera sig på arbets- marknaden. För både den enskilda individen och samhället är det av stor vikt att nyanlända får det stöd de behöver för att underlätta och påskynda etableringen. Egen bearbetning av registerdata i databasen . 82 Se exempelvis (2014), Utrikes födda på arbetsmarknaden – Exempelvis uppskattas nyanlända (max ) utgöra av en forskningsöversikt, och , Utrikes födda på den svenska befolkningen i kommun och i . arbetsmarknaden, Bilaga 4 till . P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 10.4Inriktningen på regeringens sysselsättningspolitik En väl fungerande arbetsmarknad som tar till vara människors kompetens och vilja att arbeta är grunden för vår välfärd. Även om sysselsätt- ningsgraden har ökat i är arbetslösheten och långtidsarbetslösheten fortsatt på höga ni- våer. Dessutom är arbetslösheten och arbets- kraftsdeltagandet ojämnt fördelat. Arbetsmark- nadens funktionssätt måste förbättras så att fler har en egen försörjning och kan bidra till finansieringen av den offentliga sektorn. För att öka sysselsättningen och minska ar- betslösheten krävs en rad åtgärder. Det är nöd- vändigt att stimulera jobbtillväxten genom att skapa förutsättningar för fler och växande före- tag. En näringspolitik som bidrar till att inte minst små och medelstora företag ges möjlighet att växa ger förutsättningar för en hög efterfrå- gan och fortsatt tillväxt. Genom växande företag och genom att antalet personer som arbetar ökar bidrar näringspolitiken till regeringens övergri- pande sysselsättningspolitiska mål. En viktig förutsättning är också en väl fungerande väl- färdssektor. Exempelvis kan en väl fungerande barnomsorg bidra till att kvinnors och mäns sysselsättning kan öka. För att möta arbetsmarknadens behov av kompetens krävs investeringar i utbildning. Det är också viktigt med en geografisk och yrkes- mässig rörlighet både bland dem som har ett jobb och bland de som är arbetslösa. Investe- ringar i infrastruktur och bostäder skapar en god grund för att fler ska söka och kunna ta jobb i hela landet, genom att det finns tillräckligt med bostäder och väl fungerande pendlings- möjligheter. Näringspolitiken kan också bidra till att understödja strukturomvandlingen i eko- nomin genom att stödja framväxten av innovat- ioner och genom utveckling av t.ex. ny teknik. När lågproduktiva jobb lättare kan ersättas med mer högproduktiva skapas tillväxt. Denna in- riktning på politiken bidrar till en starkare jobb- tillväxt och lägre arbetslöshet. De obalanser som finns på arbetsmarknaden bedöms bero på att arbetskraftsefterfrågan är låg och på att strukturomvandlingen medför att efterfrågan förändras. Obalanserna bedöms även bero på att arbetskraftsdeltagandet ökat, särskilt i grupper som har svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden och på att långtids- arbetslösheten ökat i samband med låg- Politiken har en central roll för att motverka obalanserna och underlätta för grupper som har svårt att etablera sig på arbet- smarknaden. Arbetsmarknadens parter har också ett ansvar för att motverka att arbetslösheten biter sig fast, men också för arbetsmarknadens funktionssätt mer generellt. Parterna har t.ex. en viktig roll både genom att underlätta arbets- marknadsetableringen för grupper med svag förankring på arbetsmarknaden och genom att underlätta möjligheterna till kompetens- utveckling och omställning senare i arbetslivet. För att motverka att människor blir arbetslösa är utbildning grundläggande. Fler unga måste fullfölja gymnasieskolan och skolan måste ge unga de kunskaper och färdigheter som arbets- marknaden efterfrågar. De unga som blir arbets- lösa på grund av att de lämnat skolan bör först och främst få stöd för att återuppta studi- erna. De bör också få hjälp att hitta ett arbete. För vuxna med otillräckliga kunskaper eller kompetens som inte längre motsvarar arbets- marknadens behov måste det finnas möjligheter till omskolning. Arbetsmarknadspolitiken måste underlätta för de arbetslösa att hitta ett jobb. har en viktig roll genom sitt matchningsuppdrag och ge stöd och vägledning i individens jobbsökande. En väl fungerande ska även genom att skapa goda arbetsgivarkontakter bidra till att underlätta för de som saknar jobbrelaterade nätverk. Arbetsmarknadspolitiken ska också bidra till att skapa bättre möjligheter för människor att få ett jobb genom arbetsmarknadspolitiska åtgärder som utbildning och praktik för dem som löper en förhållandevis hög risk för långtids- arbetslöshet. För individer som har varit utan arbete kan lönesubventioner öka möjligheterna att få ett arbete. Arbetslösheten är lika hög bland kvinnor som bland män, men en betydligt större andel kvin- nor arbetar ofrivilligt deltid än män. Kvinnor deltar också i lägre utsträckning i arbetskraften. Det gäller särskilt kvinnor födda utanför . Att minska ofrivilligt deltidsarbete och att öka kvinnors arbetskraftsdeltagande är en viktig del i att skapa en mer jämställd arbetsmarknad. En viktig förutsättning för att människor inte ska behöva gå ned i arbetstid för att vårda anhöriga, barn och äldre är att välfärden är tillräckligt ut- byggd och håller en tillräckligt god kvalitet. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Politiken måste också verka för ett längre ar- betsliv, både genom att påskynda ungas genom- strömning i utbildningssystemet och påskynda deras arbetsmarknadsetablering men också ge- nom att underlätta för människor att arbeta längre upp i åldrarna. Även om befinner sig i en konjunk- turuppgång är riskerna för en svagare utveckling betydande, främst till följd av långsammare kon- junkturåterhämtning i omvärlden (se avsnitt 4). En sådan utveckling skulle särskilt drabba de som redan är långtidsarbetslösa och de som ska träda in på arbetsmarknaden. Erfarenheterna visar att deras möjligheter att hitta ett arbete ökar först när läget på arbetsmarknaden börjar normaliseras. Att befolkningen förväntas öka i snabbare takt än tidigare innebär stora möj- ligheter för . En ökad befolkning till följd av invandring kan motverka den demografiska utvecklingen med en åldrande befolkning. Sam- tidigt innebär det på kort sikt flera utmaningar. Utomeuropeiskt födda möter svårig- heter att etablera sig på arbetsmarknaden och den snabba befolkningsökningen kan göra det ännu svårare. Insatserna för att påskynda etable- ringen på arbetsmarknaden behöver fortsätta att anpassas efter individers behov och förutsätt- ningar. Vuxenutbildningen och svenska för in- vandare behöver effektiviseras och bli mer indi- vidanpassad. Även kommunernas möjligheter att erbjuda insatser behöver utvecklas. Regeringens sysselsättningspolitiska åtgärder har presenterats i avsnitt 3. Bedömning av finanspoli- tikens långsiktiga håll- barhet P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 11 Bedömning av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet –Enligt de hållbarhetsberäkningar som redo- visas i detta avsnitt är finanspolitiken lång- siktigt hållbar. –Ökningen av antalet personer som är förväntas stå för nästan hälften av befolkningsökningen . Detta gör att det demografiska utgiftstrycket ökar framförallt 2020–2035. Det primära fin- ansiella sparandet beräknas gradvis minska med av BNP under dessa år. –Ett antal samhällsekonomiska förändringar kan utgöra en risk för finanspolitikens lång- siktiga hållbarhet. Utgifterna kan öka, inte enbart på grund av en åldrande befolkning, utan även till följd av ökad efterfrågan på välfärdstjänster. Vidare minskar andelen personer i förvärvsaktiv ålder, som i stor ut- sträckning betalar de skatter som ska finan- siera de offentliga utgifterna. –Att ett långt arbetsliv för fler realiseras är en förutsättning för att alla ska kunna ha en god ekonomisk standard och för att skatte- finansierade tjänster av god kvalitet ska kunna tillhandahållas i önskvärd omfatt- ning. När medellivslängden ökar är det där- för viktigt att antalet yrkesverksamma år också ökar. –Förutsättningarna för en hållbar finans- politik förbättras om befolkningens hälsa fortsätter att förbättras och om produk- tiviteten inom den offentliga sektorn höjs. Ett försämrat offentligt sparande när det demografiska utgiftstrycket tilltar ökar ris- ken för att finanspolitiken drabbas av håll- barhetsproblem. De senaste årens utveckling i illustrerar hur en ohållbar finanspolitik kan leda till kraftiga ingrepp i de offentligfinansierade verksam- heterna, med stora samhällsekonomiska kost- nader som följd. Flera krisdrabbade länder har på grund av stora och ökande statsskulder tvingats inrikta sig på akuta krisåtgärder i stället för re- former som främjar en stabil och långsiktig till- växt. En framtvingad krishantering ökar ofta de fördelningspolitiska spänningarna. Genom starka offentliga finanser skapas förutsättningar för att hantera kriser på ett konstruktivt sätt. Vid behov kan då stabiliseringspolitiska insatser ge- nomföras utan att förtroendet för finans- politiken äventyras. Det är därför viktigt att finanspolitiken är hållbar och åtnjuter ett stort förtroende, såväl bland landets hushåll och före- tag som på de internationella finans- marknaderna. I detta avsnitt analyseras och bedöms om fi- nanspolitiken är långsiktigt hållbar. Syftet med analysen är att fånga upp eventuella tecken på att finanspolitiken är ohållbar, så att åtgärder för att återställa hållbarheten och bibe- hålla förtroendet för finanspolitiken kan vidtas . Om nödvändiga förändringar skjuts förvärras oftast problemen och för- ändringsarbetet försvåras så att mer omfattande åtgärder måste genomföras i ett senare skede och ofta under mindre ordnade former. 2222010 2020 2030 2040 2050 2060 2070 2080 2090 2100 Källa: Statistiska centralbyrån.-25002505007501 0001 2501 5001 7500-19 år20-64 år65 år och äldre80 år och äldreTusental personer2 000Diagram 11.2 Förändring i folkmängden jämfört med 2010Befolkningens genomsnittsålder förväntas öka11.1 Finanspolitiken står inför flera långsiktiga utmaningarFörsörjningskvoten stiger till följd av att antalet äldre ökar både i absoluta tal och i förhållande till antalet personer . Detta framgår av diagram 11.2, som visar hur folk- mängden i olika åldrar ändras i Statist- iska centralbyråns senaste befolkningsprognos. Antalet personer som är eller äldre förvän- tas öka med ca 1,1 miljoner personer till 2050 och med nästan 2 miljoner personer till 2100 jämfört med , medan de ökar med ca 750 000 respektive 1,3 miljoner personer. Under samma tids- perioder ökar antalet personer som är med drygt 550 000 respektive 1,1 miljoner personer, dvs. endast något mindre än antaletDe har den svenska befolk- personer . Förutom en ökad ningens genomsnittliga ålder ökat. Denna ut- medellivslängd bidrar de stora generationerna veckling förväntas fortsätta framöver. När me- födda till de stora dellivslängden stiger ökar andelen äldre i befolk- förändringarna över tiden.ningen. I diagram 11.1 illustreras denna utveckl- ing med en s.k. äldreförsörjningskvot, definierad som antalet personer som är per hundra personer i åldrarna 20–. Efter att halegat mer eller mindre stilla från mitten av 1980- talet till ca 2007 har antalet äldre nu börjat öka snabbare än antalet personer . Detta är en utveckling som förväntas fort-sätta med korta avbrott under resten av inneva- rande sekel. gick det nästan 34 personer som var per hundra personer . förväntas detta antal ha ökat till ca 44 personer, 2065 till ca 48personer och 2100 till ca 54 personer.P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 finanspolitik som uppmärksammas i ett tidigt skede ger mer tid för genomtänkta reformer, Antal personer som är per hundra personer i åldrarna 20–64 år som hushåll och företag får möjlighet att anpassa sig till nya förutsättningar. står inför flera förändringar som kan utsätta samhällsekonomin för påfrestningar och som därför behöver följas noga. Det är inte bara den åldrande befolkningen som potentiellt kan sätta finanspolitiken under press, även högre kostnader för och ökad efterfrågan på de skatte- finansierade tjänsterna kan innebära på- frestningar på finanspolitiken. utmaningar analyseras i avsnitt 11.1. press på de offentliga finanserna behöver dock inte nödvändigtvis mötas med sänkta ambitions- nivåer eller högre skatter. I avsnitt 11.2 behand- Källor: och egna beräkningar. las ett antal möjliga utvecklingsmöjligheter som skulle förbättra finanspolitikens långsiktiga håll- Genom att förlänga arbetslivet, öka sysselsättningen för grupper med lägre syssel- sättningsgrad, förbättra befolkningens hälsa och höja produktiviteten i produktionen av de skat- tefinansierade tjänsterna kan trycket på de of- fentliga finanserna dämpas. Effekten på de offentliga finanserna av föränd- ringar i befolkningens ålderssammansättning kan illustreras av hur en genomsnittlig individ påver- kade den offentliga sektorns inkomster och ut- gifter i olika åldrar 2012.85 Av diagram 11.3 framgår att det beräknade nettobidraget för de yngre, upp till , var negativt. De offent- liga utgifterna till personer i dessa åldrar går framför allt till barnomsorg och utbildning. För åldersgruppen 26–var nettobidragen posi- tiva, eftersom individernas genomsnittliga inbe- talningar av skatter och avgifter var större än utbetalningarna för transfereringar och välfärds- tjänster i dessa åldrar. blir netto- bidragen åter negativa då många väljer att gå i pension. Utgifterna för framför allt äldreomsorg och sjukvård ökar också med åldern. Mot slutet av livet ökar utgifterna fort. För en 97-åring var t.ex. det negativa nettobidraget ca per person och år. De totala åldersfördelade utgifterna är dock betydligt större bland de yngre äldre eftersom relativt få personer blir så gamla. Diagram 11.3 Offentligt nettobidrag per person och ålder 2012 Anm.: Ett negativt nettobidrag betyder att utgifterna för tjänster och transfereringar överstiger skatteinbetalningarna för en genomsnittlig individ. Källor: och egna beräkningar. Den offentligfinansiella utmaning som den de- mografiska utvecklingen innebär blir tydlig om förändringen i folkmängd i diagram 11.2 kombi- neras med de offentliga nettobidragen i diagram 85 Nettobidraget för en viss ålder utgörs av skillnaden mellan offentliga inkomster (skatter och avgifter) och offentliga utgifter (offentliga trans- fereringar och offentlig konsumtion). Nettobidraget beräknas som ett genomsnitt för alla individer i en viss ålder och . P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Den förväntade befolkningsökningarna sker till stor del i de åldersgrupper där utgifterna för tjänster och transfereringar är betydligt större än skatteinbetalningarna. Hur de offent- liga finanserna utvecklas framöver är även starkt beroende av hur det finansiella utbytet med of- fentlig sektor förändras i olika åldersgrupper. Exempelvis kan en förbättrad hälsa leda till att kostnaderna för vård och omsorg minskar i de högre åldrarna (se avsnitt 11.2). Kostnaderna för de skattefinansierade tjänsterna tenderar att öka snabbt Ytterligare en utmaning för finanspolitiken är att det är svårt att effektivisera tjänster som utbild- ning, barn- och äldreomsorg i samma takt som övrig produktion. Lönerna i dessa sektorer följer i stort utvecklingen i sektorer som har en högre produktivitetstillväxt, vilket tenderar att leda till att den relativa enhetskostnaden för denna typ av tjänster successivt stiger. Detta benämns Baumols lag eller kostnadssjukan för arbetsin- tensiva tjänster.86 Konsekvensen för den offent- liga sektorn är att kostnaderna för att tillhanda- hålla en oförändrad omfattning av t.ex. barn- och äldreomsorg med tiden tenderar att öka i förhål- lande till den allmänna prisutvecklingen i sam- hället. Det råder en viss oenighet om i vilken ut- sträckning Baumols lag gäller för all skatte- finansierad verksamhet. I nationalräkenskaperna har produktivitetstillväxten tidigare antagits vara noll inom hela den offentliga sektorn.87 Många anser dock att produktiviteten faktiskt har ökat inom vissa delar av den skattefinansierade tjäns- teproduktionen, exempelvis inom sjukvården.88 86Se Baumol, Macroeconomics of Unbalanced Growth: The Anatomy of , 57, 1967 och Baumol, Produc- tivity Growth, Convergence, and Welfare: What the Show, 76, 1986. 87Tidigare mättes offentlig produktion (fasta priser) i nationalräken- skaperna som produktionskostnaden, t.ex. lönekostnaden. Det innebar att produktivitetsutvecklingen i princip blev noll. har dock börjat uppskatta produktivi- tetsutvecklingen inom vissa delar av den offentliga sektorn. 88Se rapporterna Hälso- och sjukvården till (Kommuner och Landsting 2005) samt Produktivitet och effektivitet i hälso- och sjukvården (Kommuner och Landsting 2006). P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Det är dock svårt att belägga produktivitetsför- ändringar inom den offentliga sektorn eftersom merparten av den offentliga produktionen inte avsätts på en marknad med fri prissättning. För att en eventuell produktivitetsökning ska resultera i lägre offentliga utgifter måste den leda till en minskad resursanvändning. Det innebär att samma antal lärare, sjukvårdspersonal, etc. ska kunna producera en ökad mängd välfärds- tjänster eller att antalet lärare och sjukvårds- personal t.o.m. ska kunna minska utan att servicenivån försämras. Högre relativa enhetskostnader i den offent- liga produktionen behöver dock inte automa- tiskt leda till att utgifterna ökar. De offentliga utgifternas storlek bestäms i en politisk process där nackdelarna med ett ökat skatteuttag måste ställas mot vinsten av att fler tjänster produceras.