prop · H20363 · 2015-03-12 00:00:00 — Regeringens proposition 2014/15:63 Regeringen överlämnar denna proposition till . Regeringen föreslår att det införs en lag om behandling av personuppgifter i och verksamhet. Syftet med den nya lagen är att ge åklagarväsendet möjlighet att behandla personuppgifter på ett effektivt och ändamålsenligt sätt i sin verksamhet och att skydda människor mot att deras personliga integritet kränks vid sådan behandling. En utgångspunkt är att skapa en teknikneutral och flexibel reglering där de yttre ramarna för behandlingen av uppgifter i åklagarväsendets verksamhet slås fast i lagen, däribland ändamålen för behandlingen och de begränsningar som ska gälla för behandling av vissa uppgifter. Lagen har utformats i nära anslutning till polisdatalagen och kustbevakningsdatalagen. Lagen reglerar nästan all behandling av personuppgifter i åklagarväsendets verksamhet. Den ska ersätta den nuvarande förordningen (2006:937) om behandling av personuppgifter inom åklagarväsendet. Lagen ska gälla i stället för personuppgiftslagen (1998:204) men innehålla hänvisningar till vissa bestämmelser i personuppgiftslagen som ska vara tillämpliga i åklagarväsendets operativa verksamhet. Propositionen innehåller också förslag till en ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Den nya lagen och ändringen i offentlighets- och sekretesslagen föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till åklagardatalag .................................................. 2.2Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ................................................ Ärendet och dess beredning ............................................................ Det grundläggande skyddet för personuppgifter............................. Den svenska regleringen om personuppgifter .................. 4.2Internationella överenskommelser om behandling av 4.2.3Europeiska unionens stadga om de 4.3EU-beslut och lagstiftningsförslag om behandling av Förslag om en dataskyddsförordning .............. Förslag om ett dataskyddsdirektiv för den Åklagarväsendets organisation och verksamhet ............................. Allmänt om åklagarväsendet ............................................ Ledningen av åklagarväsendet ......................................... organisation och uppgifter............ organisation och uppgifter ......... Åklagarväsendets behandling av personuppgifter........................... 6.1Regler om personuppgiftsbehandling i 6.1.1Förordningen om behandling av personuppgifter inom åklagarväsendet............ Förordningen om register över 6.2.1Centralt system för åklagarväsendets 6.3Framtida elektronisk ärendehantering inom En lag om behandling av personuppgifter i åklagarväsendets Det finns behov av lagstiftning........................................ 7.2Lagens syfte och skyddet för den personliga Lagen och personuppgiftslagen ....................................... Förhållandet till personuppgiftslagen ............. Tillgången till personuppgifter ........................................ Tillåtna ändamål för behandlingen................................................. Primära och sekundära ändamål ...................................... Förebygga eller förhindra brottslig verksamhet............... Utreda och beivra brott.................................................... Fullgöra andra åklagaruppgifter ...................................... Behandling av uppgifter för diarieföring m.m................. 8.7Behandling av uppgifter för att tillhandahålla information till andra....................................................... Behandling av känsliga personuppgifter ........................................ Gemensamt tillgängliga uppgifter.................................................. Särskilda regler för behandling av gemensamt 10.2Personuppgifter som får göras gemensamt 10.3Särskilda upplysningar för gemensamt tillgängliga 10.4Sökbegränsningar för gemensamt tillgängliga Allmänt om sökbegränsningar........................ Känsliga personuppgifter som sökbegrepp..... Sökning på namn, personnummer eller Uppgift om misstanke..................................... 11.1Behovet av ett effektivt informationsutbyte mellan Informationsutbyte i det internationella samarbetet ........ Direktåtkomst för svenska myndigheter ......... Direktåtkomst för utländska myndigheter .... 11.4Elektroniskt utlämnande på annat sätt än genom Uppgiftslämnande till utlandet ....................................... Ändring i offentlighets - och sekretesslagen ................... Bevarande och gallring ................................................................. Allmänt om bevarande och gallring ............................... Utformningen av reglerna om bevarande och Ikraftträdande .................................- och övergångsbestämmelser Konsekvenserna ........................................................av förslagen Förslaget till lag om ändring i offentlighets - och sekretesslagen (2009:400) Sammanfattning av betänkandet Åklagarväsendets brottsbekämpning Integritet – Effektivitet (SOU 2008:87) Lagförslag i betänkandet Åklagarväsendets brottsbekämpning Integritet – Effektivitet (SOU 2008:87) Utdrag ur protokoll .........vid regeringssammanträde 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 2.lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Regeringen har följande förslag till lagtext. Härigenom föreskrivs följande. Lagens syfte och tillämpningsområde 1 § Syftet med denna lag är att ge och (åklagarväsendet) möjlighet att behandla personuppgifter på ett ändamålsenligt sätt i sin operativa verksamhet och att skydda människor mot att deras personliga integritet kränks vid sådan behandling. 2 § Denna lag gäller vid behandling av personuppgifter i åklagarväsendets operativa verksamhet om behandlingen är helt eller delvis automatiserad eller om personuppgifterna ingår i eller är avsedda att ingå i en strukturerad samling av personuppgifter som är tillgängliga för sökning eller sammanställning enligt särskilda kriterier. Lagen gäller inte vid behandling av personuppgifter i polisiär verksamhet vid . 3 § I lagen (2013:329) med vissa bestämmelser om skydd för personuppgifter vid polissamarbete och straffrättsligt samarbete inom Europeiska unionen, och i föreskrifter som regeringen har meddelat i anslutning till den lagen, finns det särskilda bestämmelser om behandling av personuppgifter som inom ramen för polissamarbete eller straffrättsligt samarbete har överförts från eller gjorts tillgängliga av 1.en stat som är medlem i Europeiska unionen (EU), 2.Island, , eller , 3.ett EU-organ, eller Om det i de författningar som anges i första stycket finns avvikande bestämmelser, ska de tillämpas i stället för bestämmelserna i denna lag. 4 § Bestämmelserna om personuppgifter i följande paragrafer gäller också vid behandling av uppgifter om juridiska personer: 1.2 kap. 3 § om personuppgiftsansvar, 2.2 kap. 5–7 §§ om ändamålen för behandlingen, 3.2 kap. 9 § om tillgången till personuppgifter, 4.2 kap. 10 § om bevarande och gallring, och 5.3 kap. 1 och 2 §§ om gemensamt tillgängliga uppgifter. 2 kap. Allmänna bestämmelser 1 § Om inte något annat anges i 2 §, gäller denna lag i stället för personuppgiftslagen (1998:204). 2 § När personuppgifter behandlas enligt denna lag, eller enligt föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen, gäller följande bestämmelser i personuppgiftslagen (1998:204): 1.3 § om definitioner, 2.8 § om förhållandet till offentlighetsprincipen, 3.9 §, med undantag för första stycket i och tredje stycket, om grundläggande krav på behandlingen av personuppgifter, 4.22 § om behandling av personnummer, 5.23 och 25–27 §§ om information till den registrerade, 6.28 § om rättelse, 7.30 och 31 §§ samt 32 § första stycket om säkerheten vid behandling, 8.33–35 §§ om överföring av personuppgifter till tredjeland, 9.38–41 §§ om personuppgiftsombud m.m., 10.42 § om upplysningar till allmänheten om vissa behandlingar, 11.43 och 44 §§, 45 § första stycket och 47 § om tillsynsmyndighetens befogenheter, 12.48 § om skadestånd, och 13.51 § första stycket, 52 § första stycket och 53 § om överklagande. Om personuppgifter ska gallras enligt denna lag, eller enligt föreskrif- ter som har meddelats i anslutning till lagen, gäller inte 8 § andra stycket personuppgiftslagen. Förbud enligt 44 eller 45 § personuppgiftslagen får inte förenas med vite. 3 § och är var och en personuppgiftsansvarig för den behandling av personuppgifter som myndigheten utför. 4 § och ska var och en utse ett eller flera personuppgiftsombud. Den personuppgiftsansvarige ska anmäla till tillsynsmyndigheten enligt personuppgiftslagen (1998:204) när ett personuppgiftsombud utses eller entledigas. 5 § Personuppgifter får behandlas i åklagarväsendets brottsbekämpande verksamhet om det behövs för att 1.förebygga eller förhindra brottslig verksamhet, 2.utreda eller beivra brott, eller 3.fullgöra de förpliktelser som följer av internationella åtaganden. Personuppgifter får även behandlas i åklagarväsendets operativa verk- samhet om det behövs för att en åklagare ska kunna fullgöra andra upp- 2014/15:63 gifter än de som anges i första stycket 1–3 och som åklagare har enligt bestämmelser i lag eller förordning. 6 § Personuppgifter som behandlas enligt 5 § får även behandlas när det är nödvändigt för att tillhandahålla information som behövs i brottsbekämpande verksamhet hos 1.Åklagarmyndigheten, , , , , och , eller 2.en utländsk myndighet, ett EU-organ eller en mellanfolklig organisation. Personuppgifter som behandlas enligt 5 § får även behandlas om det är nödvändigt för att tillhandahålla information till och regeringen och, i den utsträckning skyldighet att lämna uppgifter följer av lag eller förordning, till andra. I ett enskilt fall får personuppgifter som behandlas enligt 5 § även behandlas för att tillhandahålla information för något annat ändamål än de som anges i första och andra styckena, under förutsättning att ändamålet inte är oförenligt med det ändamål som uppgifterna samlades in för. 7 § Personuppgifter får behandlas om 1.det är nödvändigt för diarieföring, eller 2.uppgifterna har lämnats till åklagarväsendet i en anmälan eller liknande och behandlingen är nödvändig för handläggningen. Behandling av känsliga personuppgifter 8 § Uppgifter om en person får inte behandlas enbart på grund av vad som är känt om personens ras eller etniska ursprung, politiska åsikter, religiösa eller filosofiska övertygelse, medlemskap i fackförening, hälsa eller sexualliv. Om uppgifter om en person behandlas på någon annan grund får de kompletteras med sådana uppgifter som avses i första stycket när det är absolut nödvändigt för syftet med behandlingen. Uppgifter som avses i första stycket får också behandlas med stöd av 7 §. Uppgifter som beskriver en persons utseende ska utformas på ett objektivt sätt med respekt för människovärdet. 9 § Tillgången till personuppgifter ska begränsas till det som varje tjänsteman behöver för att kunna fullgöra sina arbetsuppgifter. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela närmare föreskrifter om till- gången till personuppgifter. 10 § Personuppgifter får inte bevaras än vad som be- hövs för något eller några av de ändamål som anges i lagen. Personuppgifter som behandlas automatiserat i ett ärende får inte be- handlas i åklagarväsendets operativa verksamhet när det har förflutit fem år efter utgången av det kalenderår då ärendet avslutades av åklagaren, eller, om frågan prövats av domstol, från utgången av det kalenderår då domstolens avgörande fick laga kraft. Personuppgifter som behandlas automatiserat och som inte kan hänföras till ett ärende ska gallras senast efter utgången av det kalenderår då de behandlades automatiserat första gången. 11 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om 1.att uppgifter i vissa ärendetyper eller vissa kategorier av uppgifter får behandlas i åklagarväsendets operativa verksamhet än vad som anges i 10 § andra stycket, 2.att personuppgifter, med avvikelse från 10 § tredje stycket, får bevaras för historiska, statistiska eller vetenskapliga ändamål, eller Utlämnande av personuppgifter och uppgiftsskyldighet 12 § Personuppgifter som är nödvändiga för att framställa rättsstatistik ska lämnas till den myndighet som ansvarar för att framställa sådan statistik. 13 § Om det är förenligt med svenska intressen, får personuppgifter lämnas till Eurojust, eller Europol eller till en polismyndighet eller åklagarmyndighet i en stat som är ansluten till , om det behövs för att mottagaren av uppgifterna ska kunna förebygga, förhindra, upptäcka, utreda eller beivra brott. Personuppgifter får vidare lämnas till en utländsk myndighet eller mellanfolklig organisation, om utlämnandet följer av en internationell överenskommelse som efter godkännande har tillträtt. 14 § , , , , , och har, trots sekretess enligt 21 kap. 3 § första stycket och 35 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), rätt att ta del av personuppgifter som har gjorts gemensamt tillgängliga, om den mottagande myndigheten behöver uppgifterna i sin brottsbekämpande verksamhet. 15 § Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om att personuppgifter får lämnas ut även i andra fall än de som anges i 12–14 §§. Bestämmelser om att uppgifter får lämnas ut finns även i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Elektroniskt utlämnande av personuppgifter 16 § Enstaka personuppgifter får lämnas ut på medium för automatiserad behandling. Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om att personuppgifter får lämnas ut på sådant medium även i andra fall. 2014/15:63 17 § Utlämnande genom direktåtkomst är tillåtet bara i den utsträckning som följer av denna lag. 3 kap. Gemensamt tillgängliga uppgifter 1 § Detta kapitel innehåller särskilda bestämmelser för behandling av personuppgifter som görs eller har gjorts gemensamt tillgängliga i åklagarväsendets operativa verksamhet. Uppgifter som endast ett fåtal personer har rätt att ta del av anses inte som gemensamt tillgängliga. Detta kapitel gäller inte när personuppgifter behandlas med stöd av 2 kap. 7 §. Personuppgifter som får göras gemensamt tillgängliga 2 § Personuppgifter i åklagarväsendets operativa verksamhet får göras gemensamt tillgängliga. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela närmare föreskrifter om sådana uppgifter. 3 § Om uppgifter som gjorts gemensamt tillgängliga direkt kan hänföras till en person som inte är misstänkt för brott, ska det genom en särskild upplysning eller på något annat sätt framgå att personen inte är misstänkt. 4 § Vid sökning i personuppgifter som har gjorts gemensamt tillgängliga får uppgifter som avslöjar ras, etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse, medlemskap i fackförening eller som rör hälsa eller sexualliv inte användas som sökbegrepp. Första stycket hindrar inte att brottsrubriceringar eller uppgifter som beskriver en persons utseende används som sökbegrepp. 5 § Vid sökning på namn, personnummer, samordningsnummer eller andra liknande identitetsbeteckningar i uppgifter som har gjorts gemensamt tillgängliga får sådana uppgifter tas fram som anger att den sökta personen 1. är eller har varit misstänkt för brott, 2. är misstänkt för att ha utövat eller komma att utöva brottslig verksamhet, 3. har anmält ett brott, 4. är målsägande i ett ärende som rör ansvar för brott, 5. är sökande, motpart eller annan part eller kan jämställas med part i ett ärende, förekommer i ett ärende som vittne eller någon annan som lämnar eller har lämnat uppgifter eller yttrande, 7. är eller har varit åklagare i ett ärende, eller är eller har varit offentlig försvarare eller målsägandebiträde eller kan jämställas med sådana, eller 8. har gett in eller tillhandahållits en handling. 6 § Bestämmelserna i 5 § gäller inte vid sökning i en viss handling eller i ett visst ärende. Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om ytterligare undantag från 5 §. 7 § Om förundersökning mot en person inte har inletts eller har lagts ned, om åtal har lagts ned eller om frikännande dom som har fått laga kraft har meddelats, får personen inte vara sökbar som misstänkt. 8 § , , , , , och får i den brottsbekämpande verksamheten medges direktåtkomst till personuppgifter i åklagarväsendets operativa verksamhet. Direktåtkomsten får endast avse personuppgifter som har gjorts gemensamt tillgängliga. En myndighet som har medgetts direktåtkomst ansvarar för att tillgången till personuppgifter begränsas till det som varje tjänsteman behöver för att kunna fullgöra sina arbetsuppgifter. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela närmare föreskrifter om omfattningen av direktåtkomsten och om behörighet och säkerhet. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 3 kap. 3 § om särskilda upplysningar och 7 § om sökning behöver inte tillämpas förrän . 2.2Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs att 35 kap. 10 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ska ha följande lydelse. Sekretessen enligt 1 § hindrar inte att en uppgift lämnas ut 1.till en enskild enligt vad som föreskrivs i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare, 2.till en enskild enligt vad som föreskrivs i säkerhetsskyddslagen (1996:627) samt i förordning som har meddelats med stöd i den lagen, 3.enligt vad som föreskrivs i –lagen (1998:621) om misstankeregister, –polisdatalagen (2010:361), –lagen (1999:90) om behandling av personuppgifter vid medverkan i brottsutredningar, –lagen (2005:787) om behandling av uppgifter i brottsbekämpande verksamhet, –kustbevakningsdatalagen (2012:145), –åklagardatalagen (2015:000), –förordningar som har stöd i dessa lagar, eller 4. till en enskild enligt vad som föreskrivs i 27 kap. 8 § . Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2012:147. Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av sådan behandling av personuppgifter inom åklagarväsendet som avser brottsutredning, åtal eller andra åtgärder vid brottsbekämpning (dir. 2007:126). Utredaren skulle göra sina överväganden med utgångspunkt i att åklagarväsendets brottsbekämpande verksamhet ska kunna bedrivas så effektivt som möjligt och värna om den enskildes personliga integritet. Utredningen antog namnet . överlämnade utredningen betänkandet Åklagarväsendets brottsbekämpning Integritet – Effektivitet (SOU 2008:87). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. Utredningens lagförslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr Ju2008/8214/Å). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslagen, som är likalydande med lagförslagen i propositionen. Lagrådet lämnade förslagen utan erinran. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Vissa språkliga och redaktionella ändringar har gjorts i förhållande till lagrådsremissen. 4Det grundläggande skyddet för personuppgifter Den svenska regleringen om personuppgifter Grundläggande bestämmelser till skydd för den personliga integriteten finns i regeringsformen. I 1 kap. 2 § första stycket slås det fast att den offentliga makten ska utövas med respekt bl.a. för den enskilda männi- skans frihet och i fjärde stycket anges bl.a. att det allmänna ska värna den enskildes privatliv och familjeliv. Enligt 2 kap. 6 § regeringsformen är var och en gentemot det allmänna skyddad mot betydande intrång i den personliga integriteten, om det sker utan samtycke och innebär övervak- ning eller kartläggning av den enskildes personliga förhållanden. handling av personuppgifter i brottsbekämpande myndigheters verksam- het kan typiskt sett falla under bestämmelsen. grundlagsfästa skyddet kan endast göras genom lag och bara under de förutsättningar som anges i 2 kap. regeringsformen. övergångsbestämmelse fortsätter dock äldre regleringar som inte har lagform att gälla till utgången av 2015. Personuppgiftslagen (1998:204) har till syfte att skydda människor mot att deras personliga integritet kränks genom behandling av personupp- Lagen trädde i kraft . 2014/15:63 omfattar all automatiserad personuppgiftsbehandling som inte är uttryckligen undantagen och är tillämplig om det inte i någon annan lag eller förordning har meddelats avvikande bestämmelser; då gäller i stället dessa. Genom personuppgiftslagen genomfördes och rådets direktiv /46/EG av om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (dataskyddsdirektivet) i svensk rätt. Direktivet omfattar inte all personuppgiftsbehandling. Verksamhet som rör allmän säkerhet och statens verksamhet på straffrättens område omfattas t.ex. inte. Personuppgiftslagen har därmed ett bredare tillämpningsområde än direktivet. har det utöver personuppgiftslagen utarbetats en stor mängd specialförfattningar med bestämmelser om behandling av personuppgifter inom särskilda verksamhetsområden eller för särskilda ändamål, däribland förordningen (2006:937) om behandling av personuppgifter inom åklagarväsendet. Syftet med särregleringen har varit att anpassa regleringen till de särskilda behov som finns inom olika områden och göra avvägningar mellan behovet av effektivitet i berörd verksamhet och behovet av skydd för enskildas integritet. Detta avsnitt innehåller en redogörelse för internationella överenskommelser och rekommendationer på dataskyddsområdet. Dessa instrument utgör en utgångspunkt för en ny lagstiftning om behandling av personuppgifter i åklagarväsendets brottsbekämpande verksamhet. 4.2Internationella överenskommelser om behandling av personuppgifter Enligt artikel 8 i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna () har var och en rätt till respekt bl.a. för sitt privat- och familjeliv. En offentlig myndighet får inte inskränka åtnjutandet av denna rättighet annat än med stöd av lag och om det i ett demokratiskt samhälle är nödvändigt med hänsyn till statens säkerhet, den allmänna säkerheten, landets ekonomiska välstånd eller till förebyggande av oordning eller brott eller till skydd för hälsa eller moral eller för andra personers fri- och rättigheter. I rekvisitet ”med stöd av lag” ligger att den åberopade lagen måste uppfylla vissa minimikrav i fråga om kvalitet och tydlighet. En rättighetsinskränkande tolkning av lagen ska kunna förutses och lagen ska vara allmänt tillgänglig. De syften för vilka intrång tillåts har tolkats ganska extensivt av , men domstolen avgör också vad som kan anses nödvändigt för att tillgodose ett i och för sig legitimt syfte. Hela konventionen genomsyras av att åtgärder som innefattar intrång i en skyddad rättighet kan godtas endast om de är proportionerliga. Det innebär att intrånget måste svara mot ett angeläget samhällsbehov och stå i rimlig proportion till det syfte som ska uppnås. I artikel 13 i föreskrivs att var och en, vars i kon- Prop. 2014/15:63 ventionen angivna fri- och rättigheter kränkts, ska ha tillgång till ett effektivt rättsmedel inför en nationell myndighet. Det gäller även om kränkningen förövats av någon under utövning av offentlig myndighet. Innebörden av artikeln är att den enskilde ska ha tillgång till en nationell instans för att kunna få saken prövad och kunna få rättelse. Prövningen kan göras av domstol, men något krav på domstolsprövning uppställs inte.