prop · H3031d18 · 2015-09-21 00:00:00 — Bland annat därför har Statens skol- verk fått i uppdrag att ta fram och genomföra nationella skolutvecklingsprogram avseende arbetsformer och arbetssätt för att utveckla arbetet med skolans värdgrund, vilket inkluderar arbete med jämställdhet och normkritik. Enligt behöver jämställdhetsarbetet kopplas till det över-gripande värdegrundsarbetet samt lärare ges ämnesspecifik kunskap om jämställd- het och kunskap om ett normkritiskt förhåll- ningssätt. För att tydliggöra regeringens ambitioner avseende jämställdhet inom området förskola och grundskola arbetar regeringen med att integrera ett jämställdhetsperspektiv i de mål som finns på området och med att utveckla ändamålsenliga indikatorer (se avsnitt 9.1.2). har haft i uppdrag att föreslå en ny stadieindelad timplan för , som även fortsättningsvis ska avse den minsta garanterade undervisningstiden. En departementsprome- moria bereds inom som regeringen avser att remittera . I departementspromemorian ingår även ett förslag om utökad undervisningstid i matematik med motsvarande för årskurs 4–6 fr.o.m. . I enlighet med vad som föreslogs i budgetpropositionen (prop. 2013/14:1) föreslår regeringen under utgifts- område 25 Allmänna bidrag till kommuner, anslag 1:1 Kommunalekonomisk utjämning för detta ändamål. beräknas 490 mil- joner kronor . beslutade om ett tillkännagivande till regeringen att regeringen skyndsamt ska återkomma med relevanta förslag så att undervisningstiden i matematik kan utökas med för samtliga elever i årskurs 7–9 (bet. 2014/15:UbU9, rskr. 2014/15:135). Regeringen och Moderata samlingspartiet, , liberalerna och kom överens om att samtal ska föras om timplan mot bakgrund av Skol- verkets förslag om en ny reglering av timplanen. Ett sådant samtal har påbörjats. Regeringen står fast vid den sexpartiöverens- kommelse i friskolefrågor som slöts i . Överenskommelsen – som omfattar fristående förskoleklasser, grundskolor, grund- särskolor, gymnasieskolor, gymnasiesärskolor 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 samt vissa fritidshem – är ett steg framåt för att säkerställa att verksamheten i skolan har en god kvalitet och att de offentliga medel som avsätts för skolverksamheten kommer eleverna till del. Som en följd av sexpartiöverenskommelsen kommer en utredare att lämna förslag om hur offentlighetsprincipen kan införas i fristående skolor (dir. 2014:91). I en ny utredning utreds bl.a. hur offentlighetsprincipen kan införas i privat bedriven utbildningsverk- samhet även i andra skolformer än de som omfattas av nämnda utredning (dir. 2015:92). Regeringens avsikt är att efter remiss- behandling av utredningarnas förslag återkomma till med förslag om införande av offentlighetsprincipen i privat bedriven verk- samhet inom skolväsendet, som så långt möjligt motsvarar den som gäller för kommunala huvudmän. I enlighet med den blocköverskridande friskoleöverenskommelsen utreder Skolkost- nadsutredningen hur en öppen redovisning av kostnader och intäkter på skolenhetsnivå kan införas för kommunala och fristående skolor (dir. 2014:126). En utgångspunkt är att villkoren för såväl barn och elever som för anställda i det svenska skolväsendet så långt möjligt ska vara lika, oberoende av vem som är huvudman för verksamheten. I ett nationellt och sammanhållet skolsystem har kommunerna ansvaret för att garantera alla barn och unga rätt till en god utbildning av hög kvalitet. Utredningen har därför genom tilläggsdirektiv (dir. 2015:37) fått i uppdrag att föreslå hur kommunerna kan ges ett avgörande inflytande över nyetableringar av skolor som drivs med vinstsyfte. Utredningen har också fått i uppdrag att utreda alternativa regleringar som syftar till att säkerställa att antagningen till fristående skolor på grundskolenivå sker enligt gällande bestämmelser. I uppdraget ingår det specifikt att utreda om och i så fall hur lägeskommunen kan göras ansvarig för administrationen av köer och antagning även till fristående skolor. På detta sätt kan en ökande skolsegregation liksom överetablering av skolor motverkas. Utredaren ska redovisa uppdraget senast . överlämnade Ägarprövnings- utredningen sitt betänkande Krav på privata aktörer i välfärden (SOU 2015:7) med förslag till införande av krav på ägare och företrädare för privata utförare inom välfärdens verksamheter. För att en enskild ska godkännas som huvudman 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 för verksamhet inom skolväsendet för barn och unga ska det ställas krav på insikt, erfarenhet och kompetens samt att denne har ekonomiska för- utsättningar att bedriva en långsiktig verk- samhet. Utredningens förslag har remitterats och ärendet bereds inom . Försöksverksamhet med fjärrundervisning i flera ämnen finns det i skollagen (2010:800), skolförordningen (2011:185) och gymnasieförordningen (2010:2039) en reglerad möjlighet för skolhuvudmän att under vissa förutsättningar bedriva fjärrundervisning, dvs. en interaktiv undervisning som bedrivs med informations- och kommunikationsteknik där elever och lärare är åtskilda i rum men inte . Fjärrundervisning får genomföras i vissa ämnen, bl.a. moderna språk och modersmål, om det inte finns någon legitimerad och behörig lärare att tillgå inom skolenheten eller när elevunderlaget är otillräckligt. Fjärrundevisning får bedrivas i och motsvarande skolformer, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och i utbildningen vid Statens institutions- styrelses särskilda ungdomshem. Fjärrundervisning har tidigare inte varit reglerad inom skolväsendet för barn och unga. Undervisningen kommer inledningsvis att omfatta ett urval av ämnen för att det ska gå att följa utvecklingen. För att vidare utvärdera fjärrundervisningen och möjligheten att utöka antalet ämnen har regeringen beslutat om en försöksverksamhet utan begränsning av ämnen. Denna försöksverksamhet ska administreras och utvärderas av . Myndighetens förvaltningsanslag föreslås ökas med 2016 och beräknas ökas med 2017 och 2018 för att ska administrera försöks- verksamheten och utvärdera fjärrundervisningen. En förstärkt och utvecklad elevhälsa Psykisk ohälsa har blivit vanligare bland barn och unga. Det är fler flickor och unga kvinnor än pojkar och unga män som upplever psykisk ohälsa. Att alla elever mår bra är av stor vikt för att nå framgång i skolans kunskapsuppdrag. Ett fortsatt arbete för att främja hälsa, motverka kränkningar, trakasserier och annan utsatthet i skolan är därför viktigt. Regeringen gav Statens skol- verk i uppdrag (U2011/5947/S) att genomföra insatser för en förstärkt elevhälsa. I uppdraget ingår bl.a. att sprida information om och fördela statsbidrag, utbildningsinsatser till elevhälsans personal samt utveckling av stödmaterial. I enlighet med vad som aviserades ekonomiska vårproposition föreslår regeringen, i syfte att förstärka och utveckla elevhälsan, att 200 miljoner ska avsättas . beräknas motsvarande belopp för fortsatta insatser på området. I satsningen ingår bl.a. statsbidrag för personalförstärkningar inom elevhälsan för personalkategorierna skolläkare, skolsköterska, skolkurator och skolpsykolog inom förskoleklassen, och motsva- rande skolformer samt gymnasieskolan och gymnasiesärskolan (se avsnitt 10.1.5). Satsningen på en förstärkt elevhälsa kommer att samordnas med regeringens insatser för att komma till rätta med bristen på lärare med specialpedagogisk kompetens. Psykisk ohälsa är vanligare bland unga hbtq- personer (homosexuella, bisexuella, trans- personer och queera) än bland andra unga. Kränkande behandling, trakasserier, diskrimi- nering, hot om våld och våld är de troligaste orsakerna. Unga hbtq-personer uppger även i större utsträckning än andra unga känslor av otrygghet, avsaknad av emotionellt stöd och brist på tillit till andra människor. Insatserna inom de nationella skolutvecklingsprogrammen, som har fokus på grund- och gymnasieskolan och motsvarande skolformer, kommer bl.a. att innehålla kompetensutvecklings- och stöd- insatser riktade till huvudmän och skolor för att utveckla arbetet med skolans värdegrund, t.ex. avseende trygghet, studiero, arbetet mot diskriminering och kränkande behandling, jämställdhet och normkritik (se avsnitt 9.2.2). I beredningen av förslagen i betänkandet från Utredningen om aktiva åtgärder mot diskriminering (SOU 2014:41), som lämnades till regeringen , behandlas också ett antal frågor som kan göra skillnad för skolornas arbete för att skapa en mer inkluderande miljö för unga hbtq-personer. Elever med problematisk frånvaro Elever med problematisk frånvaro från skolan är också en prioriterad grupp för regeringen. Elevhälsan har en viktig roll att spela för att i samverkan med andra samhällsaktörer förebygga frånvaro och hjälpa elever tillbaka till skolan. Regeringen avser även att ge en särskild utredare i uppdrag att kartlägga elevers problematiska frånvaro i , grundsärskolan, sameskolan och specialskolan. Utredaren ska även analysera orsakerna till frånvaron och föreslå hur skolans arbete med att främja närvaro och vidta åtgärder vid frånvaro kan förbättras. Mer undervisningstid för att nå kunskapskraven Hjälp med läxor eller annat skolarbete utanför ordinarie undervisningstid Regeringen anser att elevers möjlighet att få hjälp med läxor inte ska vara beroende av om de har föräldrar med betalningsförmåga för att köpa läxhjälp. Därför togs RUT-avdragets bestäm- melse om skattereduktion för hjälp med läxor och annat skolarbete bort 2015. I enlighet med vad som aviserades i propositionen Våränd- ringsbudet föreslår regeringen att avsätts för huvud- männens arbete med att organisera sin verk- samhet så att alla elever i och motsvarande skolformer kan erbjudas hjälp med läxor eller annat skolarbete. beräknas för samma ändamål. För att stimulera fler huvudmän att erbjuda hjälp med läxor eller annat skolarbete föreslås att dessa medel i stället ska utformas som ett riktat sökbart statsbidrag för huvudmän som erbjuder elever sådan hjälp. Regeringen avser att förtydliga förordningen (2014:144) om statsbidrag för läxhjälp, bl.a. på så sätt att huvudmän i ansökan om statsbidraget ska beskriva hur hjälp med läxor eller annat skolarbete utanför ordinarie undervisningstid som ansökan avser ska bedrivas, vilka mål som sätts upp för verksamheten för att syftet med statsbidraget ska uppnås och hur uppföljning ska ske. Enligt propositionen Vårändringsbudget är sökbart för huvudmän för frivilligt anordnande av läxhjälp för elever. Av de medel som avsattes som sökbart statsbidrag för läxhjälp i budgetpropositionen , föreslås 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 öronmärkas för ideella läxhjälpsföreningar 2016 och motsvarande belopp beräknas . Regeringen avser att se över frågan om hur stort statsbidrag de ideella föreningarna ska kunna söka . Förordningen (2014:47) om statsbidrag för undervisning under skollov har 2015 ändrats i flera avseenden. Bland annat har bidraget per elev och vecka höjts och målgruppen har utvidgats från att främst omfatta årskurs 6–9 i och motsvarande skolformer, till att nu även innefatta hela gymnasieskolan (tidigare omfattades endast undervisning i matematik för gymnasieelever på yrkesprogram). Dessutom får skolhuvudmän söka bidrag för lovskola under alla lov för hela målgruppen. Vidare ska huvud- männen i sin ansökan om statsbidrag beskriva hur undervisning under skollov ska bedrivas, vilka mål som sätts upp för verksamheten samt hur uppföljningen ska ske. I enlighet med vad som aviserats i vårändringsbudgeten föreslås att för satsningen på undervisning under skollov ska avsättas . Motsvarande belopp beräknas avsättas . Upprustning av skollokaler samt utemiljöer för förskolor, skolor och fritidshem Regeringen bidrar till bättre skollokaler genom ett statsbidrag som medfinansierar upprustning av lokaler i syfte att ge elever en förbättrad lär- och arbetsmiljö och minska lokalernas miljöpåverkan. Ett sådant statsbidrag bidrar till att göra skolan till en mer attraktiv arbetsplats för såväl lärare som elever och till att skapa modernare lärmiljöer. Satsningen avser grund- skolan och motsvarande skolformer men inbe- griper också lokaler i direkt anslutning till skolan, såsom lokaler för förskoleklass. Även gymnasieskolans och gymnasiesärskolans lokaler omfattas till viss del. I enlighet med vad som aviserades i propositionen Vårändringsbudget föreslår regeringen ett statsbidrag på för upprustning av skollokaler. beräknas satsningen uppgå till . Regeringen föreslår dessutom ett tids- begränsat statsbidrag för att förbättra och rusta upp utemiljön vid förskolor, grundskolor och 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 motsvarande skolformer och fritidshem. Även gymnasieskolor och gymnasiesärskolor kan komma att ingå i satsningen. För detta föreslås avsättas 2016 (se vidare utg.omr. 18 avsnitt 3). Regeringens mål när det gäller de frivilliga skolformerna för ungdomar är att alla unga kvinnor och män ska kunna påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. I detta avsnitt redovisas regeringens satsningar som är specifikt riktade till gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Därutöver redovisas satsningar i avsnitt 9.1 Investeringar för hela skolväsendet och avsnitt 9.2 Förskola och grundskola, som även omfattar gymnasie- och gymnasiesärskolan. 9.3.1En attraktiv gymnasieutbildning för alla Utbildning för arbete eller vidare studier Att ha en gymnasieutbildning är avgörande för att varaktigt kunna etablera sig på arbets- marknaden. Den som inte har en gymnasie- utbildning löper mer än dubbelt så stor risk att bli arbetslös jämfört med den som har en sådan. Dagens arbetsliv präglas av en snabb föränd- ringstakt. Tillgången på jobb för personer med kort utbildning minskar och ungdomar utan gymnasial utbildning möter stora svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden. lämnar alltför många gymnasieskolan eller går ut med ofullständiga betyg. Skolan och samhället måste ta ett större ansvar för att ge alla ungdomar förutsättningar att klara gymnasieskolan. Regeringens mål är att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att analysera och lämna förslag på hur målet kan nås (dir. 2015:31). Utredaren ska bl.a. se över stödåtgärder i gymnasieskolan och föreslå hur introduktionsprogrammen kan utvecklas. Vidare ska utredaren bl.a. föreslå hur elevens rättighet att läsa de kurser som leder till grundläggande behörighet till högskolan kan stärkas. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . Regeringens mål är att kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning. Gymnasieskolan är en viktig del i regeringens jämställdhetspolitiska arbete, både av bildningsskäl men också när det gäller yrkesval. Trots de åtgärder som vidtagits är det svårt att bryta de könsbundna utbildningsvalen. Därför behöver jämställdhetsarbetet fokusera på att ge kvinnor och män förutsättningar att göra medvetna utbildningsval. Regeringen arbetar aktivt för att utveckla arbetet med jämställdhetsintegrering. I pro- grammet Jämställdhetsintegrering i statliga myndigheter (JiM) medverkar bl.a. och . Syftet är att stärka och vidareutveckla myndigheternas verksamhet så att de ännu bättre bidrar till att uppnå de jämställdhetspolitiska målen. För att tydliggöra regeringens ambitioner avseende jämställdhet inom området gymnasieutbildning arbetar regeringen med att integrera ett jämställdhetsperspektiv i de mål som finns på området och med att utveckla ändamålsenliga indikatorer (se avsnitt 9.1.2). Vidare har regeringen gett i uppdrag att ta fram och genomföra nationella skolutvecklingsprogram som riktar sig till grund- och gymnasieskolan för att ge alla huvudmän och skolor möjlighet att långsiktigt utveckla och förbättra sitt värdegrunds- och jämställdhetsarbete (se avsnitt 9.2.2). 9.3.2Yrkesprogrammens kvalitet och attraktionskraft ska öka Riktade insatser för kvalitet och attraktivitet Gymnasieskolans yrkesprogram är centrala för att försörja såväl företag som välfärdens verk- samheter med den kompetens som efterfrågas. , och inte bara i , har ungas intresse för yrkesutbildning minskat. De minskande kullarna i gymnasieskolan riskerar att medföra svårigheter för många branscher att klara sin kompetensförsörjning. För att bryta den negativa utvecklingen har regeringen inlett samtal med arbetsmarknadens parter och skolhuvudmännen i syfte att stärka yrkes- programmens kvalitet och attraktionskraft. Bland annat planeras olika verksamheter riktade till elever på landets grundskolor för att infor- mera om yrkesprogrammen och om karriär- möjligheter inom olika yrken. Flera yrkes- program är starkt uppdelade efter kön på ett sätt som tydligt avspeglar den könsuppdelning som finns på arbetsmarknaden. Det är angeläget att informationen utformas så att ungdomar ser möjligheter på hela arbetsmarknaden och inte låter sig begränsas av stereotypa bilder av vilka yrken som passar för män och vilka som passar för kvinnor. Det är också viktigt att såväl skolor som arbetsliv blir bättre på att ta emot och stödja ungdomar som gör otraditionella val av utbild- ning. En särskild satsning på att höja intresset för yrkesutbildning ska genomföras – Yrkesutbildningens år. Regeringen föreslår att avsätts för satsningen . Ökad samverkan mellan skola och arbetsliv Den gymnasiala yrkesutbildningen ska förbereda eleverna för arbetslivet och bidra till att arbets- givarna får rätt utbildad arbetskraft. Därför behöver matchningen mellan å ena sidan behoven på arbetsmarknaden och å andra sidan elevernas val och yrkesutbildningens innehåll och utbud förbättras. För att detta ska åstad- kommas behöver branschernas inflytande över gymnasieskolans yrkesprogram stärkas. Inom tekniksektorn och vård- och omsorgssektorn har collegemodeller utvecklats, där kommuner, utbildningsanordnare och företag samverkar för att öka attraktionskraften och kvaliteten i utbildningar med relevans för respektive bransch. Regeringen kommer att fortsätta arbetet med att främja att det i fler branscher utvecklas former för samverkan mellan skola och arbetsliv. För ändamålet föreslår regeringen i enlighet med vad som aviserades i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2014/15:99) att avsätts och lika mycket beräknas . (U 2014:01) har i uppdrag att stärka den gymnasiala yrkesutbild- ningens kvalitet och attraktionskraft, underlätta ungdomars övergång från skola till arbetsliv och förstärka den nationella kompetensförsörj- ningen. Som ett sätt att stärka branschers och arbets- givares inflytande över den gymnasiala lärlings- utbildningen ska utredaren undersöka om det 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 finns intresse och förutsättningar för en för- söksverksamhet med en utbildning där branscher och arbetsgivare kan ges ett större ansvar. Regeringen föreslår att avsätts till förberedelsearbete för att en sådan försöksverksamhet ska kunna starta . Förstärkta satsningar på yrkeslärare För att höja yrkesprogrammens kvalitet och attraktivitet är det centralt att det finns yrkes- lärare med rätt kompetens. har det varit brist på lärare i yrkesämnen. Det är också en stor andel av de lärare som under- visar på gymnasieskolans yrkesprogram som är obehöriga. Därför föreslår regeringen att den pågående satsning som underlättar för yrkes- lärare att minska sin tjänstgöringsgrad de går en behörighetsgivande utbild- ning förlängs . ska det statliga åtagandet utökas genom att stödet till huvudmän för skolor där yrkeslärare under- visar som de går en utbildning för att få lärarbehörighet förstärks. För satsningar på fler yrkeslärare med rätt behörighet föreslår regeringen att avsätts . Satsningen beräknas uppgå till , och . Regeringen har uttryckt sin avsikt att återkomma i frågan om yrkeslärare bör omfattas av kravet på lärarlegitimation. Utveckling av det arbetsplatsförlagda lärandet Arbetsplatsförlagt lärande (APL) har en avgö- rande betydelse för att förbereda ungdomar på gymnasieskolans yrkesprogram för ett framtida arbetsliv. En arbetsplats är en stark lärmiljö där elever kan lära sig ett yrkes hantverk och ges möjlighet att börja utveckla en egen yrkes- identitet. Mötet med arbetsplatsen ger unga personer möjlighet att börja bygga ett eget nät- verk med framtida potentiella arbetsgivare. Dessvärre finns det brister när det gäller kvali- teten på APL och ibland är omfattningen av APL otillräcklig. Dessutom saknar allt för många av arbetsplatsernas handledare en handle- darutbildning. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringen föreslår satsningar för att stärka kvaliteten på APL. Anordnarbidraget för lärlingsutbildning bör i större utsträckning vill- koras med att det finns utbildade handledare på arbetsplatsen. har ett pågående upp- drag att genomföra handledarutbildning som bör förlängas med . Regeringen beräknar att avsätts för detta ändamål . Förändringar av statsbidraget för gymnasial lärlingsutbildning Regeringen anser att den gymnasiala lärlings- utbildningen fyller en viktig funktion i utbild- ningsväsendet och ger eleverna en viktig kontakt med arbetsmarknaden. Ersättningen till arbetsgivare som tar emot en lärling har ökat kraftigt och uppgår till maximalt per lärling och läsår. En studie om statsbidraget, som har genomfört på uppdrag av Statens skolverk3, visar att för en majoritet av arbetsgivarna är bidraget inte avgörande för om de väljer att ta emot en lärling eller inte. Studien visar också att höjningen av bidraget 2013 inte har påverkat viljan att ta emot lärlingar i någon högre grad. Regeringen anser därför att en del av dessa medel bör frigöras för att i stället användas mer effektivt inom andra områden för att stärka den gymnasiala yrkesutbildningens kvalitet och attraktionskraft. Vidare avser regeringen att justera statsbidraget så att en större andel av bidraget riktas till arbetsplatser som har utbildade handledare. Detta ökar incitamentet att utbilda handledare och kan förbättra kvaliteten i det lärande som sker på arbetsplatsen. Regeringen föreslår därför att den del av statsbidraget för gymnasial lärlingsutbildning som lämnas till den som tillhandahåller det arbetsplatsförlagda lärandet minskas med per lärling och läsår till maximalt per lärling och läsår fr.o.m. . Regeringen föreslår därmed en 3 , m.fl. (2014), Arbetsgivarnas användning av statsbidraget för gymnasieal lärlingsutbildning och deras erfarenheter av att ta emot gymnasiala lärlingselever, . minskning med 2016 och beräknar att anslaget minskas med 2017 och därefter. Förbättrade förutsättningar för regional samordning i gymnasieskolan För att matchningen mellan utbildning och arbetsmarknadens behov ska fungera, måste det finnas ett utbud av utbildningar av hög kvalitet som motsvarar den lokala och regionala arbets- marknadens behov. Många mindre skolhuvud- män har svårt att upprätthålla ett allsidigt utbud av program och inriktningar i gymnasieskolan på grund av att det inte finns ett tillräckligt elev- underlag. För att förbättra matchningen mellan efterfrågan på arbetsmarknaden och tillgången till utbildningar ska (U 2014:01) föreslå hur regional samverkan om gymnasial yrkesutbildning kan stimuleras. Utredningen ska även redovisa vilken roll de regionala kompetensplattformarna kan spela i detta avseende. Tekniksprånget förlängs ett år ekonomi är beroende av en teknik- intensiv och exportinriktad industri. Teknik- språnget är en praktiksatsning som syftar till att bredda intresset bland unga kvinnor och män med gymnasieexamen från teknikprogrammet och naturvetenskapsprogrammet för att söka ingenjörsutbildningar och bidra till kom- petensförsörjningen inom teknikintensiva före- tag. Av de 420 antagna praktikanterna till Tekniksprånget var kvinnor. Ett högt kvinnligt deltagande kan bidra till en ökad rekrytering av kvinnor till ingenjörsutbildningar. Regeringen föreslår att satsningen förlängs med , eftersom antalet praktikplatser har ökat, då allt fler företag engagerar sig och erbjuder sådana platser. För detta ändamål beräknas , varav tillförs satsningen och avser en över- föring av medel för Tekniksprånget . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 9.3.3Breddad möjlighet till deltagande i internationella vetenskapstävlingar