prop · H3031d19 · 2015-09-21 00:00:00 — har arbetat systematiskt med att förbättra köns- balansen i utställningar och samlingar och har köpt in verk av lika många kvinnliga som manliga konstnärer. Det finns dock fort- satta behov av att vidareutveckla jämställhetsar- betet inom hela kulturområdet. Den statliga kulturpolitiken bidrar till att ge kulturskaparna möjligheter att utöva och sprida sin konst. En ny pensionsordning med en kol- lektivavtalsreglering finns nu på plats på scen- konstområdet. Avtalet om medverkans- och utställningsersättning reviderades för att bli lättare att tillämpa. Regeringen har även infört krav på tillämpning av avtalet i riktlinjebe- sluten för ett antal icke-statliga in- stitutioner med statligt stöd, vilket är ett steg för att tillförsäkra berörda konstnärsgrupper en rimlig ersättning för sina verk. Regeringen bedömer att målen för mediepoliti- ken sammantaget har uppfyllts, bl.a. genom en väl fungerande radio och tv i allmänhetens tjänst, ekonomiskt stöd till dagspressen samt den verk- samhet som bedrivits av myndigheter och in- stitutioner inom medieområdet för att bl.a. främja mångfald, tillgänglighet, skydd av barn samt medie- och informationskunnighet. Dags- pressen genomgår dock en svår ekonomisk situ- ation med bl.a. lägre upplagor för den tryckta tidningen och de driftsstödsberättigade tidning- arna är hårt drabbade. För tidningsbranschen finns bl.a. ett behov av att satsa på en digital utveckling och att hitta nya intäktsmöjligheter. genomförda – liksom i denna propo- sition föreslagna – förändringar av stödet till dagspressen bedöms leda till ytterligare förbätt- ringar när det gäller möjligheterna att uppnå de mediepolitiska målen. På kommer det dock att behövas mer genomgripande föränd- ringar. Regeringen har därför tillsatt en medieut- redning som ska analysera behovet av nya me- diepolitiska insatser för att målen ska uppnås på . Regeringen bedömer att målen för arbetet med trossamfunden har uppfyllts genom att Nämn- den för statligt stöd till trossamfund har fullgjort sina uppgifter. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Regeringen bedömer att statsbidraget ger samfunden en bra förutsättning att kunna fort- sätta utvecklas och bedriva samhällsviktiga verk- samheter vilket inkluderar andlig vård. Regeringen bedömer även att satsningen på trossamfundens säkerhetsarbete har varit värde- full eftersom den svarar mot ett tydligt behov hos trossamfunden. Dialog har varit viktigt i samband med de spänningar och konflikter med religiösa för- tecken som utspelat sig i omvärden . Kontakterna inom Regeringens råd för kontakt med trossamfunden bidrar till förtro- ende och förståelse mellan parterna och till vär- defull kunskap om trossamfundens villkor och förutsättningar. Regeringen bedömer att de möten som hållits med trossamfunden har bi- dragit med värdefull kunskap om samfundens situation och deras behov. Regeringen har ett starkt fokus på att stärka ungas etablering i samhället. Därmed är ungas utbildning, arbete, ekonomiska situation och boende centrala faktorer för uppföljningen av det ungdomspolitiska målet. Unga kvinnor och unga män har i många av- seenden goda levnadsvillkor. Ett antal utma- ningar som påverkar möjligheterna till goda lev- nadsvillkor, makt och inflytande kvarstår dock. Exempelvis är arbetslösheten bland unga högre än för den övriga befolkningen. Arbetslösheten bland unga (15–) har ökat och steg kraftigt i samband med finanskrisen. uppgick ungdomsar- betslösheten till och utgör därmed en betydande andel av den totala arbetslösheten. Närmare hälften av de arbetslösa ungdomarna är heltidsstuderande som söker arbete, inklusive extraarbete och lov (se mer under ut- giftsområde 14). Den ungdomspolitiska propositionen Med fokus på unga – en politik för goda levnadsvill- kor, makt och inflytande behandlades av riks- dagen (prop. 2013/14:191, bet. 2013/14:KrU9, rskr. 2013/14:354). Prop- ositionen innehöll ett ungdomspolitiskt handlingsprogram som syftar till att fokusera regeringens insatser för att uppnå det övergripande ungdomspolitiska målet. De prioriterade områdena har varit egen försörjning, 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 inflytande och psykisk hälsa, där ett stort antal insatser genomförts. En särskilt prioriterad fråga inom ramen för området egen försörjning har varit insatser för unga som varken arbetar eller studerar. Flera insatser som föreslogs av Utredningen om unga som varken arbetar eller studerar (SOU 2013:13, SOU 2013:74) har genomförts, såsom det kommunala aktivitetsansvaret för ungdomar som inte går i gymnasieskolan. Med detta har viktiga steg tagits för att minska ande- len unga som varken arbetar eller studerar. Kun- skaperna om gruppen behöver dock fortsatt förbättras och utvecklingen inom gruppen följas upp kontinuerligt. Unga kvinnor och unga män är trots vissa förbättringar alltjämt underrepresenterade inom partipolitiken och i folkvalda församlingar. Unga hoppar därtill av politiska uppdrag i hög utsträckning. Bland unga är grupper med svag socioekonomisk bakgrund särskilt underrepre- senterade och ojämlikheten bland unga behöver adresseras ytterligare. Därför har flera insatser för att stärka ungas inflytande genomförts. Det är viktigt att erfarenheterna från bl.a. pågående uppdrag följs upp. Ungdomspolitiken har inom området psykisk hälsa bidragit med viktiga kartläggningar av ung- domars upplevda psykiska ohälsa och på så sätt ökat kunskapen inom området. Politik för det civila samhället Det statliga stödet till det civila samhällets orga- nisationer ligger på en motsvarande nivå . Utvecklingen av förhållandet mellan å ena sidan de generella bidragen av mer långsiktig karaktär och å andra sidan projektfinansiering av mer kortsiktiga insatser, visar att andelen gene- rella bidrag har legat på en jämn och hög nivå . tillsattes utredningen stärkt och självständigt civilsamhälle (dir. 2014:40). Regeringen beslutade om tilläggsdi- rektiv i syfte att stärka det civila samhällets roll i demokratin (dir. 2015:38). Utredningen har också i uppdrag att föreslå hur det civila sam- hällets villkor kan stärkas så att dess roll i demo- kratin kan värnas och utvecklas, och att föreslå åtgärder från det offentliga för att det civila sam- hällets organisationer i större omfattning ska nå ut till delar av befolkningen som står utanför det civila samhällets organisationer. har genomfört ett flertal dialoger och samråd med det civila samhällets organisationer. Det finns behov av att ytterligare arbeta för att stärka sam- verkan med det civila samhället. Den undersökning som ge- nomfört visar att många myndigheter samverkar med det civila samhällets organisationer i hög grad, men att det finns en möjlighet att förbättra detta ytterligare. Regeringen bedömer att inte minst den be- hovsinriktade forskningen har bidragit med vär- defull kunskap och en ökad förståelse för det civila samhället och för framtida samverkan mellan den offentliga sektorn och det civila sam- hället. Barn och ungdomar deltar i stor utsträckning i den demokratiskt organiserade idrottsverk- samheten runt om i vårt land. Betydande ide- ella insatser görs bland ledare och funktionärer i föreningslivet lokalt, regional och centralt. Att idrottsverksamheten för barn och unga bedrivs ur ett barnrättsperspektiv är en förut- sättning för att få del av statens stöd till id- rotten. Det innebär bl.a. en förståelse för att barndomen har ett värde i sig själv. Barnen är inte bara blivande senioridrottare utan det är dagens aktivitet som är i centrum. I en rapport redovisas beräkningar av det stat- liga lokala aktivitetsstödet (LOK-stödet) 2013, där föreningarnas LOK-stöd ställs i relation till befolkningen i berörd ålder i respektive kom- mun. Mest stöd tillföll medelstora och socio- ekonomiskt välmående kommuner. Lägst stöd tillföll små kommuner huvudsakligen belägna i landsbygd eller glesbygd. Trots att idrotten fortsätter att på bred front engagera människor i fysisk aktivitet och ideellt arbete ser vi en minskning i antalet deltagartill- fällen inom barn- och ungdomsidrotten. Idrot- ten är öppen för alla men det finns fortfarande grupper som i mindre utsträckning deltar inom idrotten. En orsak kan vara att avgifterna för att delta har ökat. Regeringen välkomnar att det inom idrottsrörelsen nu pågår ett aktivt arbete för att inkludera fler grupper i den idrottsliga gemenskapen. För att påskynda arbetet med att inkludera fler föreslår regeringen en ökning av det statliga stödet till idrotten med inriktning på barn- och ungdomsidrotten samt insatser för att underlätta etableringen av nyanlända. Andra utmaningar som idrottsrörelsen står inför är jämställdhet i beslutande organ och inom idrotten i stort, arbetet mot uppgjorda matcher och insatser mot dopning. Idrottsrörel- sen har även andra etiska frågor som måste syn- liggöras och hanteras. Trots att idrottsrörelsen har utmaningar att fortsätta arbeta aktivt med är regeringens bedömning att idrottspolitikens mål i många delar är uppfyllda. Statens stöd till folkbildningen har fyra syften, varav det första är att bidra till att stärka och utveckla demokratin. Folkbildningen har bidra- git till att skapa lärandemiljöer som stimulerar till handling och engagemang såväl inom som utom verksamhetens väggar. Folkbildningen är tillgänglig i hela landet och erbjuder bl.a. möjlig- heter till etablering och delaktighet för nya svenskar. rapporterar studieförbund och folkhögskolor mer än en miljon unika deltagare. Statens stöd till folkbildningen syftar också till att göra det möjligt för en ökad mångfald män- niskor att påverka sin livssituation och skapa engagemang att delta i samhällsutvecklingen. Etableringskurser för nyanlända genomförs av folkhögskolorna och finansieras genom att Arbetsförmedlingen lämnar bidrag till . Folkbildningen, särskilt folkhögskolorna, har en lång tradition av att genomföra verksamhet för grupper med kortare formell utbildningsbakgrund än befolkningen i genomsnitt. Folkbildningen bidrar därigenom även till att utjämna utbildningsklyftor i samhället. Utbildningsformen folkhögskola är bl.a. viktig för att fler människor ska ges möjlighet att läsa in grundläggande behörighet för vidare studier. Utbildningen i det ordinarie skolsystemet passar inte alla elever och behovet av andra metoder och lärformer växer. Statens stöd till folkbildningen ska vidare bidra till att bredda kulturintresset i samhället och till att öka deltaktigheten i kulturlivet. Inom de flesta studieförbund var kulturen den största verksamheten . Studieförbunden är även genom sin geografiska spridning i landet en 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 länk mellan civilsamhället och andra aktörer lokalt och regionalt. Med hänsyn till såväl det omfattande statliga stödet till folkbildningen som folkbildningens viktiga roll i samhället är det angeläget att mer regelbundet än tidigare utvärdera den verksam- het som anordnas av folkhögskolor och studie- förbund med stöd av statsbidraget. Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att genomföra en samlad utvärdering av folkbild- ningen utifrån de fyra syftena för statsbidraget till folkbildningen. Vidare har regeringen genom beslut om en ny förordning (2015:218) om statsbidrag till folkbildningen genomfört det som aviserades i propositionen Allas kunskap – Allas bildning (prop. 2013/14:172, bet. 2013/14:KrU8, rskr. 2013/14:379). Spelmarknaden präglas av en ökad konkurrens med allt fler bolag som verkar i utan tillstånd samt med en mer omfattande mark- nadsföring. En annan oroande utveckling är att allt färre personer spelar, men för allt mer pengar. De statliga insatser som genomförts på spel- området har givit positiva effekter inom ett fler- tal områden, men ytterligare åtgärder krävs för att uppnå målen gällande spelmarknaden. Regeringen kan konstatera att de priorite- ringar som tillsynsmyndigheten gjort givit goda resultat i den utsträckning gällande regelverk medger. I konsten och kulturarvet speglas samhället och vi får genom kulturens många uttryck djupare förståelse för samtiden och historien. Kulturen skapar mötesplatser som spänner över nations- gränser, samhällsåskådningar och generationer. På kulturens arenor möts olika perspektiv som skapar förutsättningar för samförstånd, tillit och respekt. Kulturen och kulturarvet erbjuder fan- tastiska upplevelser, stimulerar intellekt och skaparkraft och skänker oss nya perspektiv. Kulturlivet bidrar till att etablerade normer och maktstrukturer utmanas, och individer ges möj- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 lighet att utveckla sin särart. På så sätt bidrar kulturlivet till ett fritt, öppet och pluralistiskt samhälle. För att ny konstnärlig mark ska brytas måste den konstnärliga friheten värnas. Det innebär bl.a. att konsten inte helt kan lämnas till mark- nadens villkor. Det konstnärliga innehållet får inte heller styras av politiska beslut. En stark kulturpolitik värnar konstens oberoende och integritet. Regeringen eftersträvar ett kulturkli- mat som ger förutsättningar för konstnärlig frihet, så att utövande konstnärer får möjlighet att skapa normbrytande och ifrågasättande konst. Genom en aktiv, men omdömesgill och balanserad, politik skapas förutsättningar för konstnärer att arbeta, oberoende av kommersi- ella intressen och tillfälliga politiska viljeytt- ringar. Ett vitalt kulturliv, där alla får möjlighet att ägna sig åt eget skapande, främjar samhället som helhet. Det professionella kulturlivet fungerar i sin tur som förebild för det breda utövandet. Det finns en positiv växelverkan mellan det breda och det professionella utövandet, och båda delar måste få utvecklas i samspel med varandra. Ef- tersom kultur hör intimt samman med bildning och intellektuell utveckling är kulturen och este- tiken en viktig del av varje barns skolgång. har lyckats skapa förutsättningar för en god kreativ tillväxt genom en bra kulturell infrastruktur. Kulturskolor, studieförbund och en väl utbyggd infrastruktur för digitalisering och it har i kombination med en aktiv kulturpo- litik visat sig vara en god jordmån för det breda kulturutövandet. I vissa fall har kulturutövare från vårt land fått stort internationellt genom- slag. Kulturella och kreativa näringar blir alltmer betydelsefulla och ligger i utvecklingens framkant. Regeringens övergripande ambition är att skapa bästa möjliga förutsättningar för konsten och kulturen att leva av egen kraft och att alla människor får likvärdiga möjligheter att ta del av dessa. Ett jämställt och jämlikt kulturliv Ett levande och oberoende kulturliv är en central del av det demokratiska systemet genom att det skapar en fri och kreativ arena för uttryck och åsiktsbildning. Alla människor, oavsett kön, könsidentitet eller könsuttryck, etnisk tillhörig- het, religion eller annan trosuppfattning, funk- tionsnedsättning, sexuell läggning eller ålder ska ha rätt att på likvärdiga villkor kunna delta i kulturlivet. Fördomar, stereotypa normer, socio- ekonomiska och regionala skillnader står i alltför stor utsträckning i vägen för detta mål. Därför anser regeringen att insatser för att alla människor i alla delar av landet ska beredas möj- lighet att till fullo ta del av kulturlivet ska prio- riteras. Konst och kultur kan hjälpa oss att betrakta gamla sanningar ur ett normkritiskt perspektiv och bidra till ett mer jämställt och jämlikt sam- hälle. Ett jämlikt kulturliv är hela samhället till gagn. Regeringen avser att driva en feministisk kulturpolitik präglad av normkritisk analys. Samtliga myndigheter inom kulturområdet har i uppgift att integrera ett jämställdhetsper- spektiv i sina verksamheter. Fem myndigheter – , , , och Riksutställ- ningar – har även fått särskilda uppdrag att ta fram planer för hur jämställdhetsarbetet bör vidareutvecklas i myndigheternas ordinarie verk- samheter. Regeringen genomför en rad satsningar för att främja ett oberoende kulturliv och stärka det demokratiska samtalet. I jämförelse med beslut om statens budget föreslås i denna proposition en ökning av kulturbudgeten med , inklusive anslagens pris- och löneom- räkning som uppgår till ca . Till kulturbudgeten räknas områdena Kulturom- rådesövergripande verksamhet, Teater, dans och musik, Litteraturen, läsandet och språket, Bild- konst, arkitektur, form och design, Kulturskap- arnas villkor, Arkiv, Kulturmiljö, Museer och utställningar samt Film. Tabell 2.5 Kulturbudgetens utveckling –2016 1 Enligt beslut (bet. 2014/15:KrU6, rskr. 2014/15:96). Regeringen sätter stor tilltro till värdet av att alla människor i alla delar av landet erbjuds möjlig- heter att såväl utöva som ta del av konst och kultur. Eftersom regeringen anser att kulturen är en del av välfärden ska insatser som syftar till att kulturen görs tillgänglig för alla människor prio- riteras. Människor ska ha möjlighet att i sin vardag möta konstnärliga och kulturella uttryck. Därför satsar regeringen på att kulturen ska finnas i människors närhet. Det ska bli lättare att ta del av den, t.ex. genom bibliotek, museer, mötes- platser, konserthus, institutioner för scenkonst, medier och det fria kulturlivet. Men mer kultur för fler betyder också att fler ska få möjlighet att utveckla sin kreativitet ge- nom eget skapande. Detta förverkligas bl.a. ge- nom satsningar på kommunala musik- och kul- turskolor och på folkbiblioteken, som för många är den närmaste kulturinstitutionen. Fri entré vid vissa statliga museer Regeringen beräknar att de statliga museimyn- digheterna tillförs för att införa fri entré vid vissa statliga mu- seer. Regeringen bedömer att lika tillgång till det gemensamma kulturarvet bör ses som en demo- kratisk rättighet och att det är viktigt att så många som möjligt upplever att museerna är till för dem. Flera hinder finns för att detta ska upp- nås, bl.a. entréavgiften. Reformen med fri entré på de statliga muse- erna som pågick 2005 och 2006 möjliggjorde för många fler grupper i samhället att ta del av det 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Inte minst möjlig- gjorde reformen att grupper som besökt ett museum, t.ex. barnfamiljer med låga inkomster, kunde besöka våra museer. När fri entré avskaffades av den förra rege- ringen 2007 minskade antalet besök vid de stat- liga museerna som haft fri entré med närmare 1,7 miljoner jämfört med . Det är nu dags att återigen öppna de statliga museerna för alla. Förstärkt regional närvaro av Regeringen avser att tillföra med för att stärka museets reg- ionala närvaro, t.ex. genom samarbeten med regionala museer. Satsningen ska ses som en del av regeringens ambition att öka tillgängligheten och delaktigheten till kultur i hela landet. Ge- nom ett förstärkt regionalt samarbete kan muse- ets verksamhet spridas och tillgängliggöras yt- terligare. Satsningen finansieras inom anslaget 8:1 Centrala museer: Myndigheter. Insatser för att stärka den kommunala musik- och Regeringens ambition är att förbättra möjlighet- erna för barn och ungdomar att delta i den kommunala musik- och verksam- het. Ett av flera hinder för deltagande är höga taxor. Regeringen beräknar därför att 100 miljo- ner kronor avsätts som bi- drag för att främja låga taxor i den kommunala musik- och . Syftet med bidraget är att göra den kommunala musik- och kultursko- lan mer tillgänglig och jämlik. Den kommunala musik- och verksamhet är en av de största kulturverk- samheterna för barn och unga i . Inom ramen för verksamheten får de möjlighet att ägna sig åt exempelvis musik, sång, dans, bild och drama. står dock inför flera viktiga utmaningar. Därför har regeringen gett en utredare i uppdrag att ta fram en nationell strategi för den kommunala musik- och kultur- skolan (dir. 2015:46). Utredaren ska bl.a. kart- lägga och beskriva den kommunala musik- och verksamhet i , identifiera hinder för deltagande, föreslå åtgärder för hur försörjningen av lärare kan säkras samt lämna förslag till en nationell strategi för samordning och uppföljning av den kommunala musik- och . Uppdraget ska redovi- sas . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Regeringen har gett Kungl. i uppdrag att i samverkan med andra berörda aktörer lämna förslag till en nationell biblioteksstrategi för att främja samverkan och kvalitetsutveckling inom hela det allmänna biblioteksväsendet (dnr Ku2014/01693, Ku2015/00747). avsätts för uppdraget. –2018 beräknar regeringen att av- sätta för uppdraget. Uppdraget innebär att Kungl. ska föreslå långsiktiga mål och strategier, utifrån bibliotekslagens (2013:801) bestämmelser, för att främja samverkan och kvalitetsutveckling för hela det allmänna biblioteksväsendet. I uppdra- get ingår bl.a. att belysa bibliotekarieyrkets roll och förutsättningar, bibliotekens roll och förut- sättningar för att främja litteraturens ställning och deras roll för att främja det demokratiska samtalet, den fria åsiktsbildningen och förmågan till kritisk analys och källkritik. biblio- teket ska även, tillsammans med berörda aktörer på skolområdet, göra en analys av vilka utveck- lingsbehov som finns för skolbiblioteken för att de i ökad grad ska kunna främja språkutveckling och stimulera till läsning. Uppdraget ska slutredovisas . Kulturverksamheter i vissa bostadsområden –2018 avser regeringen att genom- föra en särskild satsning på kulturverksamheter i vissa bostadsområden. Satsningen ska utgå från de boendes behov och önskemål och präglas av ett brett medborgarinflytande. Det finns en god regional spridning av kulturverksamheter i hela landet men regeringen vill uppmärksamma behoven och främja vidareutvecklingen av kul- tur- och demokratifrämjande insatser i vissa bostadsområden med lågt valdeltagande. För att ge utrymme för andra angelägna kulturpolitiska reformer beräknas satsningen 2017 och 2018 bli av mindre omfattning jämfört med vad som aviserades ekonomiska vårproposition (prop. 2014/15:100). beräknar rege- ringen att avsätts och beräknar regeringen att tillföra för satsningen. Sam- tidigt föreslår regeringen ett antal riktade åtgär- der för att bl.a. främja låga taxor i musik- och och på att skapa lokala resurscent- rum för demokratisk delaktighet (se utgiftsom- råde 1, avsnitt 9.10.3). respektive har fått i uppdrag att föreslå former för hur satsningen ska genomföras. Statens kul- turråd ska bl.a. pröva möjligheterna att koppla satsningen till kultursamverkansmodellen. Sta- tens konstråd ska bland annat lyfta fram praktiska exempel på hur olika miljöer kan berikas konstnärligt. Uppdragen ska genomföras i nära samverkan med lokala aktörer och med det civila samhället. Samverkan ska även ske med kommunala aktörer, en rad myndigheter och med . Satsningen ska präglas av mångfald, jämställd- het, tillgänglighet och god geografisk spridning och de nationella minoriteternas kultur ska be- aktas. Så långt som möjligt bör satsningen in- rymmas i myndigheternas plan för jämställd- hetsintegrering 2016–2018. Både befintliga och nya kulturverksamheter ska kunna stödjas och även samordnas med andra insatser för demokratisk utveckling, t.ex. mötesplatser och med insatser inom andra poli- tikområden och med EU:s olika stödprogram. De enskilda konstnärerna och kulturskaparna tillhör kulturlivets absoluta fundament. Om kulturlivets vitalitet ska kunna upprätthållas är det viktigt att kulturskaparna kan arbeta under rimliga villkor. Detta måste gälla i hela landet. Mångfalden av konstnärliga och kulturella ut- tryck förutsätter att det både finns vitala kultur- institutioner och utövare som verkar utanför institutionernas ramar. Det är ofta de fria utö- varna som skapar kulturen som människor mö- ter i sin vardag och sina närmiljöer. Men även återväxten vid institutionerna är beroende av de enskilda konstnärerna. Den konst vi njuter av vid institutionerna har i de flesta fall en gång startat som initiativ från enskilda konstnärer. Förstärkta bidrag och ersättningar till konstnärer Att konstnärer och andra upphovsrättsinneha- vare har rimliga ersättningar och goda villkor för sitt skapande arbete är av stor betydelse för kul- turlivet och samhällsdebatten – och i förläng- ningen för vår demokrati.