prop · H30357 · 2015-12-01 00:00:00 — regler har länge varit att forumreglerna i allmän förvaltningsdomstol bör anknyta till var den enskilde finns och inte var den beslutande myndig- heten är belägen. Reglerna bör också utformas så att de leder till en jämn och förutsebar måltillströmning till samtliga förvaltningsrätter. vidare viktigt att reglerna om behörig domstol är enkla, klara och tydliga (se propositionen En långsiktigt hållbar organisation för de allmänna förvaltningsdomstolarna i första instans, prop. 2008/09:165, s. 110, och 2012/13:45, s. 86). För de namnärenden som handläggs av Skatte- verket och överklagas till allmän förvaltningsdomstol gäller i enlighet härmed att domstolens behörighet avgörs utifrån var sökanden är Om det inte finns någon sådan behörig domstol ska överklagande ske till Förvaltningsrätten i (37 § namnlagen). föreslår ingen ändring i det hänseendet (SOU 2013:35 s. 511). Mot den bakgrunden anser regeringen att forumregeln för de namnärenden som prövas av bör utformas med forumregeln i 37 § namnlagen som förebild. för domstolens behörighet bör alltså vara sökandens folkbokföringsort. Förvaltningsrätten i bör vara reservforum. frågor om utgivningsbevis för periodisk skrift gör regeringen bedömningen att en tillämpning av forumregeln i 14 § LAFD med hänsyn till det låga målantalet skulle ge ett ändamålsenligt resultat. innebär att Patent- och registreringsverkets beslut bör kunna överklagas till den förvaltningsrätt inom vars domkrets ärendet först prövats. Vid överklagande av förvaltningsrättens avgöranden till kammarrätten gäller som huvudregel krav på prövningstillstånd. regeringen skäl att för de nu aktuella målen göra undantag från denna För processen i allmän förvaltningsdomstol gäller lagen om allmänna förvaltningsdomstolar och förvaltningsprocesslagen. Patentbesvärsrätten är i stort detsamma som i de allmänna förvaltnings- domstolarna genom en hänvisning i lagen om Patentbesvärsrätten till förvaltningsprocesslagen (8 § PBRL). De särregler som finns, t.ex. när det gäller domstolens sammansättning, är motiverade av den domstolens särskilda ställning och det finns inte anledning att behålla dem när prövningen förs över till allmän förvaltningsdomstol. Inte heller i övrigt finns det behov av några särregler för prövningen av de aktuella målen. Departementspromemorians förslag innebär att möjligheten att pröva ett överklagande trots att invändaren har återkallat sin talan (42 § namn- lagen) tas bort på motsvarande sätt som föreslås beträffande de immate- Mot bakgrund av att har lämnat ett motsvarande förslag (SOU 2013:35 s. 504) och att avsikten är 2015/16:57 att behandla frågan inom ramen för den fortsatta beredningen av det ärendet, föreslår regeringen inte nu någon sådan ändring i 42 § namn- lagen. Regeringens förslag: De nya bestämmelserna ska träda i kraft . Patentbesvärsrätten och ska upphöra . Immaterialrättsliga mål och ärenden som har inletts i eller före ikraftträdandet ska överlämnas till Patent- och respektive Patent- och marknadsöver- domstolen och handläggas enligt de nya reglerna. Övriga immaterialrättsliga mål och ärenden i allmän domstol och allmän förvaltningsdomstol som har inletts före ikraftträdandet ska även i fortsättningen handläggas enligt äldre bestämmelser. Mål i Patentbesvärsrätten som har inletts före ikraftträdandet ska överlämnas till Patent- och , när det gäller mål inom det industriella rättsskyddet, och till allmän förvaltningsdomstol, när det gäller mål om namn och utgivningsbevis för en periodisk skrift. Mål som har avgjorts av Patentbesvärsrätten före ikraftträdandet ska även i fortsättningen överklagas till och handläggas där enligt äldre bestämmelser. Marknadsföringsrättsliga och konkurrensrättsliga mål och ärenden i allmän domstol och som har inletts före ikraft- trädandet ska överlämnas till Patent- och respektive Patent- och marknadsöverdomstolen och handläggas enligt de nya reglerna. Mål där huvudförhandling har inletts före ikraft- trädandet ska dock slutföras av tingsrätt respektive hovrätt enligt äldre bestämmelser. I fråga om krav på prövningstillstånd vid överklagande av domar och beslut som har meddelats före ikraftträdandet ska äldre bestämmelser gälla. Departementspromemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. I departementspromemorian föreslås dock att lag- ändringarna ska träda i kraft . Departementspromemorian innehåller inte något förslag om övergångsbestämmelser när det gäller mål i allmän förvaltningsdomstol om vägrad firmaregistrering (Ds 2014:2 s. 309–315). Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna har inga invänd- ningar mot förslaget. , Patentbesvärsrätten och Bolags- verket menar dock att tidsplanen är för optimistisk med tanke på den omfattande utredningen och det stora antalet praktiska frågor som behöver lösas före ett ikraftträdande. SEPAF anför att en fullständig och väl genomarbetad implementering av den nya domstolen är att föredra framför ett skyndsamt arbete i syfte att möta utsatt tid. 2015/16:57 framhåller vikten av att nödvändiga beslut fattas inom ramen för omorganiseringen i syfte att säkerställa att andra skyldigheter enligt lag och avtal efterföljs. och anser att det är angeläget att reformen genomförs utan dröjsmål. Förvaltnings- rätten i anser att det av övergångsbestämmelserna till lagen om upphävande av lagen om Patentbesvärsrätten bör framgå vilken förvaltningsrätt som mål om namn och utgivningsbevis för periodisk skrift ska överlämnas till. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens (promemo- rian s. 99). Remissinstanserna: Remissinstanserna tillstyrker eller har inte några invändningar mot förslaget att reformen ska träda i kraft . Skälen för regeringens förslag Regeringens förslag innebär att de immaterialrättsliga, marknadsförings- rättsliga och konkurrensrättsliga mål och ärenden som enligt nuvarande ordning handläggs i allmän domstol, allmän förvaltningsdomstol, Mark- nadsdomstolen och Patentbesvärsrätten ska bli föremål för en koncent- rerad och enhetlig domstolsprövning i patent- och marknadsdomstolarna. Vidare ska vissa mål i Patentbesvärsrätten flyttas till allmän förvaltnings- domstol. Förslagen innebär således att samtliga mål och ärenden i Patent- besvärsrätten och kommer att prövas i annan dom- stol och en konsekvens av förslagen blir därför att Patentbesvärsrätten och upphör med sina verksamheter och ska avveck- las. Den nya ordningen innebär en stor omställning för flera av de berörda domstolarna. Det är viktigt att verksamheten ändå kan bedrivas med fort- satt hög kvalitet och effektivitet inför, under och efter ikraftträdandet. En rad åtgärder behöver vidtas för att den nya ordningen ska kunna fungera effektivt från den dag den införs, bl.a. rörande lokaler och personal. har tillsammans med berörda domstolar fått i uppdrag att vidta nödvändiga åtgärder för att Patentbesvärsrätten och Marknadsdom- stolen ska kunna avvecklas och den nya instans- och processordningen kunna införas. Genom förslaget att Patentbesvärsrätten och Marknads- domstolen ska avvecklas som myndigheter skapas en situation som skulle kunna försvåra möjligheten för dessa domstolar att t.ex. rek- rytera och behålla personal samt i övrigt bedriva en effektiv verksamhet av hög kvalitet. Det är mot den bakgrunden angeläget att förändringarna sker så snabbt som möjligt. Regeringen anser att den föreslagna nya domstolsordningen bör träda i kraft . Fråga är hur pågående mål och ärenden i allmän domstol, allmän förvalt- ningsdomstol, och Patentbesvärsrätten ska hanteras vid ikraftträdandet. Utgångspunkten när det gäller processrättslig lag- stiftning är att nya regler blir tillämpliga genast efter ikraftträdandet men 2015/16:57 att en domstol inte förlorar sin behörighet till följd av att nya behörig- hetsregler träder i kraft under handläggningen av ett mål. Endast vid avvikelser från denna ordning krävs övergångsbestämmelser. Det framstår som lämpligt att i detta fall låta frågan om de nya process- reglerna ska tillämpas genast avgöras av huruvida målen och ärendena som har inletts vid ikraftträdandet bör överlämnas till de nya domstolarna eller slutföras enligt den nuvarande domstolsordning som gäller för respektive mål och ärende. Det är angeläget att reformen i sin helhet får ett snabbt genomslag. Övergångsbestämmelserna bör därför vara utformade så att de medverkar till att göra detta möjligt. Det är dock även viktigt att patent- och marknadsdomstolarna ges rimliga förutsättningar att fokusera på att bygga upp verksamheten och hitta sina arbetsformer utan att detta på- verkar handläggningstiderna negativt. Möjligheterna till detta kan för- svåras om alltför många mål och ärenden överlämnas dit redan vid ikraftträdandet. Mål och ärenden som handläggs i och Patentbesvärsrätten Även om avvecklingen av och Patentbesvärsrätten som myndigheter genomförs på ett effektivt sätt och handläggningen i domstolarna planeras utifrån detta kommer det vid ikraftträdandet att finnas ett antal mål och ärenden som inte har hunnit avgöras. Att låta och Patentbesvärsrätten kvarstå som egna myndigheter och avverka kvarvarande mål och ärenden efter ikraft- trädandet innebär att organisationerna behöver avvecklas successivt. Detta inte för att målen och ärendena kan handläggas effektivt och med hög kvalitet. Att t.ex. har ett fåtal omfattande och komplicerade mål kvar som ska bära en hel organisation synes inte heller främja en godtagbar arbetsmiljö eller ett effektivt resursutnyttjande. Mot den angivna bakgrunden bedömer regeringen att det är lämpligt att och Patentbesvärsrätten upphör som myndigheter som den nya instans- och processordningen träder i kraft och att inneliggande mål och ärenden vid dessa domstolar då flyttas över. Av målen i Patentbesvärsrätten bör handläggningen av målen om det industriella rättsskyddet efter ikraftträdandet slutföras av patent- och marknadsdomstolarna och mål om namn och utgivningsbevis av allmän förvaltningsdomstol. Av 14 § LAFD följer att målen om namn och utgivningsbevis ska överlämnas till Förvaltningsrätten i . Det bör dock inte, som Förvaltningsrätten i efterfrågar, framgå av övergångsbestämmelsen. är enligt nuvarande ordning antingen första och enda domstolsinstans eller andra och sista instans (i det sistnämnda fallet är första instans). Om samtliga mål överlämnas till Patent- och vid skulle vissa mål återvända dit, vilket naturligtvis inte är lämpligt. Mot den bakgrunden bör de mål där är första instans överlämnas till Patent- och och de mål där Mark- nadsdomstolen är andra instans överlämnas till Patent- och marknads- Prop. 2015/16:57 överdomstolen. I fråga om krav på prövningstillstånd vid överklagande av tingsrätts- avgöranden som har meddelats före ikraftträdandet bör, på samma sätt som vid tidigare reformer angående prövningstillstånd, äldre regler gälla (se t.ex. prop. 2004/05:131 s. 219 f.). Detta innebär att något sådant krav inte kommer att gälla för de vid ikraftträdandet pågående marknads- föringsrättsliga målen som överlämnas till Patent- och marknadsöver- domstolen eller överklagas dit. Mål och ärenden som handläggs i allmän domstol Vissa immaterialrättsliga (framför allt patenträttsliga) och flertalet marknadsföringsrättsliga och konkurrensrättsliga mål och ärenden handläggs enligt nuvarande ordning av som exklusivt forum. I dessa mål ingår regelmässigt tekniska eller ekonomiska experter. handlägger vidare vissa överklagade beslut av . tingsrätts avgöranden i de immaterialrättsliga målen och ärendena överklagas till medan tingsrättens avgöranden i övriga mål och ärenden överklagas till . Enligt regeringen framstår det för nu aktuella mål inte som rimligt att i och fortsätta tillämpa äldre bestämmelser eftersom just dessa domstolar , om än organisatoriskt i annan form, ska tillämpa de nya reglerna på mål och ärenden som inleds i patent- och marknads- domstolarna efter ikraftträdandet. För de ovan angivna mål och ärenden som vid ikraftträdandet inletts i dessa domstolar bör därför den fortsatta handläggningen ske vid Patent- och respektive Patent- och marknadsöverdomstolen enligt de nya reglerna. Mål om skadestånd och utdömande av vite på konkurrensrättens och marknadsföringsrättens områden handläggs även vid andra tingsrätter och experter deltar inte vid avgörandet. Även dessa tingsrätters avgöranden i mål om skadestånd på det marknadsföringsrättsliga området överklagas till och handläggningen i tingsrätt av sådana mål och ärenden bör därför redan vid ikraftträdandet övertas av Patent- och . Tingsrätternas avgöranden i mål om utdömande av vite och i mål om skadestånd enligt konkurrens- lagen överklagas till hovrätt och . Det skulle visserligen kunna övervägas att låta dessa slutföras i allmän domstol enligt äldre regler. Inte minst med hänsyn till att det är fråga om ett mycket litet antal mål anser regeringen att patent- och marknads- domstolarna bör kunna hantera den belastning som ett överlämnande redan vid ikraftträdandet innebär. De aktuella målen bör därför över- lämnas till patent- och marknadsdomstolarna. Detta gäller dock inte mål i vilka huvudförhandling har inletts före ikraftträdandet. Även om domstolarna kan förutsättas ha beredskap för inrättandet av den nya domstolsorganisationen kan det förekomma att en huvudförhandling inte är avslutad vid ikraftträdandet. Av effektivitetsskäl bör i så fall huvud- förhandlingen kunna fortsätta och aktuell domstol bör också ha möjlighet att avgöra målet. 2015/16:57 Vissa immaterialrättsliga mål och ärenden handläggs i utan att domstolens behörighet grundas på någon exklusiv behörighetsregel. Om dessa mål även fortsättningsvis skulle handläggas i och enligt äldre bestämmelser skulle dessa domstolar, på samma sätt som när det gäller de nämnda konkurrensrättsliga och marknadsföringsrättsliga målen och ärendena, parallellt behöva handlägga mål och ärenden av samma slag enligt olika regler. Även om detta endast gäller anser regeringen att det framstår som mindre lämpligt. Samtliga immaterial- rättsliga mål och ärenden som har inletts i eller före ikraftträdandet bör därför överlämnas till Patent- och respektive Patent- och marknadsöverdomstolen och handläggas enligt de nya reglerna. Därutöver finns det ett inte obetydligt antal immaterialrättsliga mål och ärenden som handläggs i andra tingsrätter och hovrätter. Det gäller fram- för allt tvistemål och brottmål om varumärke, firma, mönster och upp- hovsrätt. I dessa mål och ärenden ingår inte sakkunniga ledamöter i rätten. Det kan vara fråga om omfattande mål. Av inte minst praktiska skäl men även för att inte belasta de nya domstolarna med alltför många mål och ärenden redan vid ikraftträdandet framstår det som ändamåls- enligt att de allmänna domstolarna får slutföra handläggningen av dessa. Det innebär att ett immaterialrättsligt mål eller ärende som före ikraft- trädandet har anhängiggjorts vid annan tingsrätt än kommer att kunna överklagas till hovrätt och och handläggas enligt äldre bestämmelser. Mål och ärenden som handläggs i allmän förvaltningsdomstol När det gäller överklagande av mål som vid ikraftträdandet har avgjorts av Patentbesvärsrätten står valet mellan att låta äldre bestämmelser gälla, vilket innebär att de får överklagas till och handläggas av , och att låta de nya reglerna gälla, vilket för de immaterialrättsliga målen innebär att de får överklagas till Patent- och marknadsöverdomstolen respektive till och för målen om namn och utgivningsbevis för periodisk skrift att de får överklagas till kammarrätt respektive till . Det är sannolikt fråga om ett begränsat antal mål. Med hänsyn härtill och då reformen även innebär att överklagandetiden förkortas för dessa mål framstår det som rimligt att målen får hanteras enligt äldre bestämmelser. I enlighet härmed bör de mål som vid ikraftträdandet handläggs i slutföras där. Mål om vägrad registrering av firma handläggs enligt nuvarande ordning av allmän förvaltningsdomstol, i praktiken Förvaltningsrätten i (jfr 14 § LAFD). Dessa mål överklagas till kammarrätt, i praktiken Kammarrätten i , och . I dessa mål ingår inte sakkunniga ledamöter i rätten. Regeringen anser att det är ändamålsenligt att handläggningen av dessa mål slutförs av de allmänna förvaltningsdomstolarna. Det innebär att ett firmarättsligt ärende om vägrad firmaregistrering som före ikraftträdandet har anhäng- iggjorts i Förvaltningsrätten i kommer att överklagas till Kammar- rätten i och och handläggas Prop. 2015/16:57 enligt äldre bestämmelser. Regeringens bedömning: En samlad domstolsprövning av de immaterialrättsliga, marknadsföringsrättsliga och konkurrensrättsliga målen och ärendena skapar en mer bärkraftig dömande verksamhet och innebär att både resurser och kompetens kan användas mer De permanenta kostnadsökningar som uppkommer hos Domstolar till följd av att de uppgifter som enligt nuvarande ordning utförs i Patentbesvärsrätten och förs över till patent- och marknadsdomstolarna bör täckas genom att Domstolars anslag ökas med resurser motsvarande Patentbesvärsrät- tens och nuvarande anslag. kostnader som uppkommer ryms inom befintliga ramar. Eventuella kostnadsökningar för Domstolar på grund av en höjning av nivån på ersättningen till de tekniska och ekonomiska experterna ryms inom befintliga ramar. Det finns dock anledning att följa frågan vidare. Den samlade domstolsprövningen kan komma att medföra visst merarbete för och Statens jordbruks- De kostnadsökningar som därigenom kan uppkomma ryms inom Reformen bör följas upp . Departementspromemorians bedömning överensstämmer i huvud- sak med regeringens (Ds 2014:2 s. 317–323). Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna har inga invändningar mot bedömningen. anför att det måste tillföras erforderliga resurser för den samlade domstolsprövningen samt påpekar att reformen kommer att innebära en del arbete med att samla och utveckla kompetensen, vilket leder till en del kostnadsökningar. anför att det finns risk för att bedömningarna i departe- mentspromemorian är alltför optimistiska och framhåller svårigheterna att i ett tidigt läge uppskatta det slutliga resursbehovet. bedömer att den tillkommande kostnaden för kommer att motsvara de samlade anslagen för och Patentbesvärsrätten och att det därutöver tillkommer kostnader för hovrätt om cirka 7–. Det kommer även att uppkomma omställningskostnader om cirka . reformen bör en uppföljning göras av kostnadsutvecklingen och vid behov resurser tillföras Domstolar. behovet av att närmare överväga regleringen om verksamhetsövergång (6 b § lagen [1982:80] om anställningsskydd, LAS) vid genomförandet av reformen, särskilt med avseende på de fullmaktsanställda. Näringsliv, Företagarna, för Marknadsrätt och 2015/16:57 anser att det saknas en analys av kon- sekvenserna för användarna och att den föreslagna domstolslösningen, framför allt förslaget om en prövning i tre instanser, kommer att medföra längre handläggningstider, som i sin tur medför ökade kostnader och av osäkerhet om rättsläget. Detta påverkar enligt remiss- instanserna särskilt villkoren för de små och medelstora företagen. SFIR menar att en översyn av reformen bör göras efter fem, och inte tre, år. påpekar att kostnaderna för parterna kommer att öka, t.ex. genom att ökade reskostnader uppkommer i de mål som tidigare avgjordes lokalt. avstyrker förslaget med hänvis- ning till att de administrativa kostnaderna är ofullständigt beskrivna. anser vidare att konsekvensutredningen är bristfällig, framför allt när det gäller förslagets påverkan på företagen. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens (prome- s. 100 och 101). Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna har inga invändningar mot bedömningen. pekar på att den utökade behörighet som föreslås i promemorian ökar resursbehoven hos patent- och marknadsdomstolarna och framhåller betydelsen av att domstolarna tilldelas tillräckliga resurser för att kunna utföra sina uppgifter på avsett sätt. anser att en kommande uppföljning av refor- men bör inkludera även t.ex. frågor om Patent- och behörighet. understryker vikten av att domstolarna får tillräckliga resurser för att inom rimlig tid kunna avgöra målen och ären- dena. ifrågasätter om förslaget att patent- och mark- nadsdomstolarna ska kunna pröva blandade åtal med flera medtilltalade inte kommer att innebära ökade kostnader för det allmänna i form av utgifter för resor, tidsspillan och andra utlägg. Tingsrätten anser att samma kostnadsaspekter gäller i kumulerade tvistemål där det förekom- mer flera svarande som inte har någon anknytning till den fråga som om- fattas av Patent- och exklusiva behörighet. Regel- rådet anser att konsekvensbeskrivningen i promemorian brister i beskriv- ningen av berörda företag, effekter på företagens kostnader samt effekter på konkurrensförhållanden och effekter för små företag. SFIR anser att en uppföljning av reformen bör göras i två omgångar, exempelvis efter från ikraftträdandet. Skälen för regeringens bedömning En reform är nödvändig Regeringens förslag innebär att domstolsprövningen av de immaterial- rättsliga, marknadsföringsrättsliga och konkurrensrättsliga mål och ären- den som enligt nuvarande ordning handläggs i allmän domstol, allmän förvaltningsdomstol, Patentbesvärsrätten och samlas i särskilda domstolar inom ramen för de allmänna domstolarna. Som en följd av förslaget avvecklas verksamheterna i Patentbesvärsrätten och . En närmare redogörelse för reformbehovet finns i avsnitt 5.1 och valet av domstolslösning diskuteras i avsnitt 6. Som framgår av avsnitt 5.1 är skälen för reformen flera och starka och enligt regeringens uppfattning, som delas av remissinstanserna, är en reform av domstolsprövningen på de aktuella rättsområdena nödvändig för att Prop. 2015/16:57 komma tillrätta med problemen med nuvarande ordning. Det enhetliga prövningsförfarandet skapar en mer bärkraftig dömande verksamhet och innebär att både resurser och kompetens kan användas mer effektivt, vilket enligt regeringens uppfattning bör leda till en mer effektiv och rättsäker handläggning. De immaterialrättsliga, marknads- föringsrättsliga och konkurrensrättsliga målen och ärendena ska vara patent- och marknadsdomstolarnas huvudsakliga uppgift (se avsnitt 6.5). De domare som arbetar med målen och ärendena får och kan upprätthålla en hög kompetens inom rättsområdena genom att de ges möjlighet att handlägga flera närliggande mål- och ärendetyper. Det får även anses mindre resurskrävande för en domare som mer regelmässigt kommer i kontakt med målen att sätta sig in i de målspecifika frågeställningarna än vad det är för en domare som har att ta ställning till en sådan frågeställning i ett enstaka fall. Den kompetens som finns i domstolarna kan därmed utnyttjas bättre. Förutsättningarna ökar också för en enhetlig praxis i besläktade frågor. En samlad domstolsprövning blir vidare mer lättöverskådlig för parter- na i och med att det blir tydligt vilken domstol som är behörig. Dessutom innebär den samlade domstolsprövningen att parterna inte behöver föra processer i olika domstolar, med de kostnader och olägenheter detta med nödvändighet för med sig. Detta medför tids- och kostnadsbesparingar för såväl parterna som domstolarna. Flertalet av de tvistemål liksom vissa av brottmålen som omfattas av Patent- och exklusiva behörighet handläggs redan enligt nuvarande ordning av domstolar som finns i . Den samlade prövningen kommer dock, som påpekar, att innebära att enskilda parter i vissa måltyper som enligt nuvarande ordning handläggs spritt på landets olika tingsrätter kommer att behöva processa i en annan domstol än den som de bor närmast. Detta gäller såväl tvistemål, framför allt de upphovsrättsliga, och brottmål. För dessa mål kommer således reformen att innebära en förändring i förhållande till nuvarande ordning. På upphovsrättens område kommer dessutom ett fåtal ytterligare måltyper att kunna prövas i den för arbets- tvister föreskrivna ordningen.