prop · H203101 · 2015-04-15 00:00:00 — 2014 redovisas depositioner under posten Valutakursförluster/vinster. har depositioner redovisats under Övrigt, men tabellen har gjorts jämförbar . Tabell 2.112 Räntor och valutakurser –2014 årsgenomsnitt 1 Total Competitiveness Weights, ett mått på kronans värde mot en korg av andra valutor. Utgifterna för räntor på lån i svenska kronor blev högre än beräknat. Räntorna på lån i utländsk valuta blev högre än beräknat. Den största skillnaden från beräkningen i budgeten är inkomster av överkurser vid emission som beräknades uppgå till . Utfallet av inkomster efter överkurser vid emission blev , dvs. en skillnad på . De stora inkomsterna av överkurserna vid emission beror i sin tur på de låga marknadsräntorna till följd av den utdragna lågkonjunkturen i världsekonomin. Överkurserna uppstår då Riksgälden emitterar i obligationer med kupongräntor som överstiger de aktuella marknadsräntorna. var detta fallet bland annat i en enskild nominell statsobligation (SGB 1047) med kupongräntan på . Enbart för denna obligation gav emissionerna upphov till överkurser på . Valutakursvinsterna (netto) blev 3 972 mil- joner kronor lägre än beräknat. Hur stora valutakursförluster respektive valutakursvinster det blir beror på när lån i utländsk valuta förfaller och hur valutakurserna rört sig jämfört med när lånen togs. Dessutom påverkas posten av Riks- gäldskontorets derivataffärer. Derivataffärerna gör för att anpassa sin sammansättning i valutaskulden till det gällande riktvärdet och till eventuella placeringar i utländska valutor. Kursförlusterna (netto) blev lägre än budgeterat. Kursförluster uppstår när löser in lån , om lånen har en högre kupongränta än marknadsräntan vid återköps- tillfället. Kursvinster uppstår vid motsatt förhållande. Byten som leder till kursförluster gör att ränteutgifterna blir lägre kommande år, eftersom ersätter lån som har höga årliga räntebetalningar med lån som har lägre årliga räntebetalningar. över en längre tidsperiod påverkas alltså inte ränteutgifterna. Stora inkomster av överkurser vid emission bidrog till lägre räntor på statsskulden jämfört med Utgifterna på utgiftsområdet blev 13 449 miljon- er kronor (80,) lägre än 2013. Det beror främst på att utgifterna på anslaget 1:1 Räntor på statsskulden blev (80,) lägre. Det lägre utfallet beror främst på stora inkomster av överkurser vid emission. blev det i stället underkurser vid emission. Åt motsatt håll verkade att valutakursvinsterna blev lägre 2014 än 2013. Den okonsoliderade statsskulden ökade med till Skadestånds- och ersättningsanspråk mot staten belastar anslaget Oförutsedda utgifter Utgifterna för anslaget 1:2 Oförutsedda utgifter uppgick till , vilket samman- faller med vad som anvisades i statens budget . Anslaget är avsett för oförutsedda utgifter som är så brådskande att ärendet inte hinner underställas som utgifterna inte lämpligen kan täckas av andra anslags- ändamål. Regeringen beslutar i varje enskilt fall om medel från anslaget ska tas i anspråk. Finansiering av utgifter från anslaget ska ske genom indrag från annat anslag. har betalats ut från detta anslag för skadestånds- och ersättningsanspråk mot staten. För att finansiera dessa utgifter gjordes indrag på: –Utgiftsområde 3 Skatt , tull och exekution, anslagen 1:1 och 1:2 Krono- fogdemyndigheten med vardera avseende utgifter , –Utgiftsområde 4 Rättsväsendet, anslaget 1:1 med , –Utgiftsområde 4 Rättsväsendet, anslaget 1:5 domstolar med , –Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap; Försvarsmaktens anslag 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap med , –Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, anslaget 1:12 –Utgiftsområde 23 Areella näringar, 2.4.27 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Tabell 2.113 Avgiften till Europeiska unionen Avgiften till Europeiska unionen Utgifterna inom utgiftsområdet utgörs av betalningar till Europeiska kommissionen för EU-budgeten. EU-budgeten beslutas inom en flerårig budgetram. Eftersom EU-budgetens inkomster och utgifter ska balansera och merparten av inkomsterna utgörs av avgifter från medlems- staterna styr EU-budgetens utgiftsnivå i hög grad utgiftsnivån inom utgiftsområde 27. avgift kan förändras och avvika från beräkningen i statens budget beroende på ett flertal faktorer, såsom faktisk uppbörd av tullar och importavgifter, revide- ringar av medlemsstaternas bruttonational- inkomst (BNI), revideringar av baser för mervärdesskatt, utfallet av EU-budgeten , och ändringsbudgetar på unionsnivå. Högre avgift till EU än beräknat i budgeten Utfallet för utgiftsområdet uppgick till och är därmed 3 853 mil- joner kronor (10,) högre än vad som anvisades i statens budget. Det högre utfallet förklaras av revideringar av medlemsstaternas faktiska BNI och mervärdesskattebas – 2013 samt av sent beslutade ändringsbudgetar i EU . Beslut om ändringsbudgetar fattades och medför att betalningarna till EU 2015 blir lägre. För att finansiera den högre avgiften medgav regeringen att anslaget fick överskridas med . Hela anslagskrediten för BNI-avgiften, , utnyttja- des och av det medgivna överskridandet utnyttjades . Högre avgift 2014 i avvaktan på rabatt Jämfört med ökade avgiften till EU med (11,). Det högre utfallet förklaras främst av utgifterna för den del av avgift till EU-budgeten som avser den mervärdesskattebaserade avgiften. Utfallet för denna avgift var högre än föregående år och beror till stor del på att kommissionen gjort ett högre avgiftsuttag i avvaktan på realisering av rabatt . avgift till EU redovisas utförligare i avsnitt 6.6 Redovisning av samtliga EU-medel. 2.4.28 Förändring av anslagsbehållningar Tabell 2.114 Förändringar av anslagsbehållningar exkl. UO 26 Statsskuldsräntor m.m. 2010–2014 Anvisat i statens budget (UO 1–27 exkl. UO 26) Anm: Tekniska justeringar medför att ingående överföringsbelopp inte stämmer med utgående överföringsbelopp 2010–2012. Justeringarna har rättats retroaktivt och medför att indragningar på 2012 justerats med . Dessa indragningar på avviker med samma belopp från indragningarna i ÅRS Ramanslag kan både sparas och överskridas Anslagen i statens budget är ramanslag. Ramanslag kan både överskridas och sparas till kommande år. I statens budget budgeteras därför även förändring av anslagsbehållningar. Denna budgetpost är inte fördelad per anslag utan tas upp under posten Minskning av anslagsbehållningar. I budgeten har posten varit negativ eftersom regeringen beräknat att anslagsbehållningarna ska öka. Regeringen beräknade posten till -i budgeten . Det innebär en budgeterad ökning av anslagsbehållningarna. Posten utgör ett netto av anslagsbehållningar från föregående budgetår, sparade medel från aktuellt budgetår och utnyttjande av anslags- krediter. I redovisningen av det slutliga utfallet ingår däremot förbrukning av anslagsbehåll- ningar och utnyttjande av anslagskredit i utgifterna för respektive anslag och utgifts- område. Vid budgeteringen beräknades anslagsbehåll- ningarna under utgiftsområde 26 Statsskulds- räntor m.m. minska med . Utgiftsområdet ingår inte under utgiftstaket. Nettosumman av förändringen av anslags- behållningar 2014, exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m., framgår av tabell 2.114. Anslagsbehållningarna, exklusive utgiftsområde 26, minskade från vid ingången av året till vid utgången av året. De minskade alltså med , att jämföra med den ökning på som beräkna- des i budgeten. (10,5 pro- cent) jämfört med . I tabell 2.115 redovisas de anslag som under något av åren 2010– Tabell 2.115 Specifikation av anslagsbehållningar under något av åren 2010–2014 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättning m.m. Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2013 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Väghållning (2013) Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens Anslagsbehållningen för läkemedelsförmåner minskade mest Det anslag där anslagsbehållningen minskade mest 2014 är anslaget 1:5 Bidrag till läkemedels- förmånerna under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Anslagsbehåll- ningarna (ramöverföringsbeloppet) minskade med och 2014 utnyttjades anslagskrediten med . För anslaget 1:1 (2013) Väghållning inom utgiftsområde 22 Kommunikationer minskade anslagsbehållningarna med . Anslaget hade ett anslagssparande på 2013. Hela anslags- sparandet utnyttjades . Den högsta anslagsbehållningen 2014 har anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd under utgiftsområde 14 Arbets- marknad och arbetsliv. Behållningen uppgår till , en minskning med jämfört med . För att statens budgetsaldo ska överensstämma med statens lånebehov, med omvänt tecken, redovisas posten netto- utlåning och en kassamässig korrigeringspost på budgetens utgiftssida. netto- utlåning utgörs av in- och utlåning till myndig- heter, affärsverk, vissa statliga bolag och fonder. högre än beräkningen i statens budget. I tabell 2.116 specificeras netto- utlåningens största poster. Alla dessa poster är dock inte specificerade i statens budget. (se separat tabell) CSN, servicekonto för (se separat tabell) verk, lån till 1 Endast vissa delposter är specificerade. Inbetalningar av premiepensionsavgifter till beräknades i statens budget Utfallet för inbetalningarna blev , dvs. högre än i budgeten. kronor, dvs. Premiepensionsmedlens samlade effekt på nettoutlåningen, inklusive den övriga förvaltningens, blev en minskning med 2014. I statens budget beräknades inbetalningarna av premie- pensionsavgifter vara lika stora som utbetal- ningarna. blev den samlade effekten en ökad nettoutlåning med . Den sammanlagda behållningen på myndigheternas räntekonton ökade Den sammanlagda behållningen på myndig- heternas räntekonton och vissa särskilda ränte- belagda konton ökade 2014 med , vilket minskade nettoutlåningen. I budgeten beräknades de sammanlagda behåll- ningarna öka med . I tabell 2.117 redovisas de största förändringarna. Tabell 2.117 Förändring av behållningar på myndigheters räntekonto Myndigheten för samhällsskydd och Summa förändrade behållningar på myndigheters räntekonton (omvänt tecken) Nya principer för redovisning av studielån ger ökad nettoutlåning finansieras Centrala studiestöds- nämndens (CSN) studielån med lån i Riksgälds- kontoret. En ny kreditmodell för studielån infördes i enlighet med budget- lagens bestämmelser. En engångseffekt uppstod då CSN tog upp lån i för den ingående skuldstocken av kapitaliserade räntor. Detta ökade upplåningen med . Den ökade upplåningen motsvaras av en engångsinbetalning på inkomsttitel Övriga inkomster, vilket innebär att budgetsaldot inte påverkades. amorterade studielån- tagarna av den kapitali- serade räntan. Studielånen ökade med utöver lånen för kapitaliserad ränta. ökade studielånen med . En annan effekt av införandet av den nya kreditmodellen är att statens budget belastas med förväntade förluster på nya studielån redan då lånen tas. Statens budget belastas även med beräknade konstaterade förluster på lån upptagna . Medel för att finansiera förväntade förluster på nya lån och konstaterade förluster på lån upptagna förs till en kreditreserv, ett konto i . När en konstaterad förlust uppstår används medel i kreditreserven för att återbetala upptagna lån i . Nettoutlåningen minskar med av CSN:s medel i kreditreserven. Ytterligare en effekt av de nya principerna för redovisning av studielån är att CSN disponerar de räntor som studielåntagarna betalar till myndigheten för att betala räntor på upplånade medel till . Inbetalda räntor från låntagarna förs till ett servicekonto till dess CSN betalar fakturerade ränteutgifter till . Den ränta som låntagarna betalar är lägre än den ränta som Riksgälden fakturerar. Denna subvention finansieras från det nya anslaget 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor i statens budget och förs till servicekontot. Räntor som inte betalas in av låntagarna kapitaliseras och påverkar servicekontot löpande . Årets kapitaliserade räntor fastställs av CSN och upplåningen sker . Saldot på servicekontot påverkas alltså både av räntor som betalas in av låntagarna sista kvartalet 2014 och årets kapitaliserade räntor. till följd av servicekontot. Den sammantagna påverkan för studielånen, kronor (0,) högre än vad som beräkna- des i budgeten. Investeringslånen ökade med över 1 miljard lånar ut medel till myndig- heter för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet. Den samman- lagda summan för sådana investeringslån ökade med , vilket är 169 mil- joner kronor mer än beräknat. Kärnavfallsfonden minskade sina placeringar i Kärnavfallsfonden tar emot, förvaltar och betalar ut de avgiftsmedel som kärnkraftsbolagen m.fl. är skyldiga att betala. Avgifterna ska finansiera bl.a. kostnader för att ta hand om använt kärnbränsle och annat radioaktivt avfall samt kostnader för en säker avveckling och rivning av kärnkraftverk. Fonden placerar sina tillgångar i obligationer, statsskuldväxlar och på konto i . minskade fonden sina placeringar i med , vilket därmed ökade årets nettoutlåning. Stabilitetsfonden inrättades 2008 för att finansiera stödåtgärder till banker och andra kreditinstitut. Fonden ökade behållningen på sitt konto med 2014, vilket minskade nettoutlåningen. Det är mindre än vad som beräknats i statens budget. Fonden finansieras bl.a. genom att banker och andra kreditinstitut betalar en årlig stabilitetsavgift. Inkomsterna från avgiften uppgick till , vilket är högre än 2013. ökade behållningen på Stabilitets- fondens konto med . Staten sålde aktieinnehavet i Nordea och drygt hälften av de försålda aktierna tillhörde Stabilitetsfonden. Därför tillföll inkomsterna från försäljningen fonden. Denna inkomst uppgick till . Resterande försäljningsinkomster redovisades mot inkomsttitel under inkomster av försåld egendom. Dessa inkomster uppgick till 2013. De institut som deltar i bankgaranti- programmet betalar bankgarantiavgifter som förs till Stabilitetsfonden. Avgifterna uppgick till 2014, vilket är lägre än 2013. De lägre avgifterna beror på att omfattningen av åtaganden inom bankgarantiprogrammet minskar i takt med att de garanterade lånen förfaller. Möjligheten att få garantier upphörde och det sista garanterade lånet förfaller 2015. I Stabilitetsfondens ökade behållning ingår även i nettoinbetalningar avseende och i ränteinkomster m.m. Fondens konto belastades med administrativa kostnader m.m. på . Tabell 2.118 Stabilitetsfondens konto i infrastrukturlån ökade mindre än beräknat I statens budget beräknades en ökning av lån till infrastrukturinvesteringar med . Utfallet blev , vilket är lägre än beräknat. placerar överskottet i sin verksamhet på konto i . Kontobehållningen ökade 2014 med 1 773 mil- joner kronor, vilket minskade årets netto- utlåning. tar upp lån i Riksgälds- kontoret för att finansiera myndighetens behov av rörelsekapital. Myndigheten ökade lånet med . Lån till statliga bolag m.m. medför ökad nettoutlåning I posten övriga statliga bolag m.m. ingår bl.a. in- låning från Radiotjänst i . Denna inlåning minskade med till 696 mil- joner kronor . utlåning till ökade med och uppgick till vid utgången av 2014. ökade lånen i med 2014. totala lån i Riksgälds- kontoret uppgick till . Stamnätet för el har övergått från en fas av förvaltning med låga investeringsvolymer till en fas av omfattande om- och nybyggnad, bl.a. för att utbyggnaden av stamnätet ska följa samhällsutvecklingen med förändrade energi och klimatkrav. Högre dollar- och eurokurs ökade lån har lånat i Riksgälds- kontoret för att förstärka valutareserven med anledning av den finansiella krisen. De sammanlagda lånen från till uppgick till . Lånen är tillfälliga men det är inte klart när de kommer att återbetalas. Eftersom lånen är upptagna i dollar och euro påverkas nettoutlåningen av ändrade valuta- kurser då enskilda lån refinansieras. ökade lånen med främst med anledning av högre dollar och eurokurser än de ursprungliga. I budgeten räknade regeringen Lånet till nu återbetalt har bistått med lån för att motverka finanskrisens effekter i landet. Drygt hälften betalades 2012 och resterande del, motsvarande återbetalades 2014. Enligt ursprunglig amorteringsplan skulle åter- betalningarna börja och pågå till 2021. Bakgrunden är att efter krisen åter kan emittera på den internationella kapital- marknaden. har beslutat att stödja med lån för att motverka finanskrisens effekter. lånade sammantaget motsvarande 2 638 miljoner. lånade ytterligare motsvarande av . Lånen hanteras av . är lånet oförändrat och det sammanlagda lånet till uppgick till . Nettoutlåningen lägre än föregående år blev nettoutlåning lägre än 2013. Den högre nettoutlåningen förklaras främst av att lånen till ökade med 103 621 mil- joner kronor. ökade behållningen på Stabilitetsfondens konto med , vilket minskade nettoutlåningen. amorterade den sista delen av de infrastrukturlån som de tog över i samband med att bolagiserades 2010. Posten utgör skillnaden mellan å ena sidan nettot av vad som redovisats mot budgetens anslag och inkomsttitlar och å andra sidan nettot av in- och utbetalningar över statens central- konto i . Kassamässiga korrigeringar uppstår dels till följd av periodiseringsskillnader, dels till följd av att det förekommer transakt- ioner över statens centralkonto som inte har sin motsvarighet på anslag eller inkomsttitlar och vice versa. Utfallet för den kassamässiga korrigeringen är en restpost, men den kan till stora delar specificeras. blev utfallet för kassamässig korrigering -. I statens budget beräknades den kassamässiga korrige- ringen bli 0. Tabell 2.119 Kassamässig korrigering Effekter av övergången till mot räntebärande anslag vid mot räntebärande anslag vid EU rekvirerade ett lägre belopp än planerat Betalningen av avgift till EU medför alltid en kassamässig korrigering, eftersom inte betalar avgiften direkt till EU. Avgiften överförs till ett räntefritt konto i , sker redovisning mot anslaget för EU avgiften. EU rekvirerar sedan via medel från kontot i . Eftersom tidpunkten för redovisning mot anslag och rekvisition från EU skiljer sig åt, uppstår kassamässiga korrigeringar vid såväl redovisningen mot anslag som vid rekvisitionen. Anslagsbelastning och rekvisition kan också ske under olika budgetår. Betalningen av avgift till EU medförde 2014 en kassamässig korrigering på -, eftersom kommissionen rekvirerade ett lägre belopp än de avgifter som redovisades mot anslaget. Skillnader mellan anslagsavräkning och betalningar skapar kassamässiga korrigeringar disponerar omfattande anslags- medel i det räntebärande betalningsflödet. Myndigheten har även en omfattande investeringsverksamhet och annan anskaffning som innebär att betalningarna kortsiktigt kan avvika från redovisningen mot anslag. En sådan avvikelse ger upphov till en kassamässig korrigering. Den kassamässiga korrigeringen för räntebärande betalningsflöde uppgick till -. Det betyder att redovisat ett högre belopp mot anslag, än vad som tillförts Trafik- verkets räntekonto. Även Försvarsmakten disponerar omfattande anslagsmedel i det räntebärande betalningsflödet. Myndigheten har en omfattande investerings- verksamhet och annan anskaffning som innebär att betalningarna kortsiktigt kan avvika från redovisningen mot anslag. En sådan avvikelse ger upphov till en kassamässig korrigering. Den kassamässiga korrigeringen för Försvarsmaktens räntebärande betalningsflöde uppgick till . Det betyder att anslagsmedel som tillförts Försvarsmaktens räntekonto är högre än vad de redovisat mot anslag. Redovisningen mot anslaget för statsskulds- räntor är inte helt kassamässig. En kassamässig korrigering uppstår dels till följd av att inkomst- räntor på studielån periodiseras till det kvartal de avser, dels till följd av att redovisningen baseras på affärsdag vilket skiljer sig något från likviddag. Den sammanlagda korrigeringen för statsskuldsräntorna blev -. Enskilda månader kan det dock uppstå stora korrigeringsposter med anledning av detta. Posten Övrigt, som uppgick till , är en restpost. Den innehåller bl.a. nettoskillnader mellan tidpunkten för redovis- ning mot anslag och inkomsttitlar i förhållande till tidpunkten för betalning hos andra myndig- heter än och Försvarsmakten. Jämförelse med föregående år Den kassamässiga korrigeringen blev högre än 2013. De främsta förklaringarna avser korrigering för betalning av EU-avgiften som blev högre 2014 medan kassamässiga korrigering blev lägre 2014. Återbetalning av Venantiuslån resulterade i kassamässiga korrigeringar. övertog 2007 gäldenärsansvaret för Venantius AB:s lån på . Återbetalningarna av dessa lån medförde kassa- mässiga korrigeringar . Korrigeringen uppgick till 2013. I samband med övergången till kostnads- mässig redovisning mot anslag för myndig- heternas förvaltningsutgifter uppstod engångs- effekter, vilka i sin helhet belastade det tillfälliga anslaget 1:4 Övergångseffekter av kostnadsmässig anslagsavräkning under utgifts- område 26 Statsskuldsräntor m.m. Överföringen av medel till Försvarsmaktens räntekonto delades dock upp –2013. Det innebär att en kassamässig korrigering uppstår . Utbetalningen till Försvars- maktens räntekonto uppgick till , vilket påverkade den kassamässiga korrigeringen positivt. 2.4.31Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget består av premiepensionssystemet (premiepensionen) och fördelningssystemet (inkomstpensionen och tilläggspensionen). I den allmänna ålderspensionen ingår även garanti- pensionen för dem som saknar eller har låg inkomstgrundande pension. Utgifterna för garantipension belastar statens budget och redovisas under utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom. Premiepensionssystemet ingår inte under utgiftstaket Premiepensionssystemet är ett helt fonderat pensionssystem, vilket betyder att kapitalet i premiepensionssystemet är avsatt för specifika personers räkning att använda till kommande pensioner. har beslutat att pensionssystem av den typen inte får räknas till den offentliga sektorn i national- räkenskaperna. Det medför att utbetalningarna av premiepension inte ingår i utgifterna under utgiftstaket för staten. Inkomst- och tilläggspension ingår under utgiftstaket, men inte i budgeten Fördelningssystemet, som omfattar inkomst- pensionen och tilläggspensionen, är ett auto- nomt system vilket innebär att det ligger helt utanför statens budget. Utgifterna för inkomst- och tilläggspensionen omfattas dock av utgifts- taket för staten. Pensionssystemets skulder och tillgångar balanseras per automatik För att inkomstpensionssystemet ska vara hållbart krävs att avgifterna som arbetsgivarna betalar in till systemet tillsammans med till- gångarna i den s.k. buffertfonden långsiktigt kan finansiera pensionsutbetalningarna, så att inga varaktiga underskott uppstår. Balansen mellan tillgångar och skulder i systemet upprätthålls genom en automatisk balanseringsmekanism. Mekanismen aktiveras om tillgångarna i systemet är lägre än skulderna. Fördelningssystemets finansiella ställning mäts med balanstalet, vilket enkelt uttryckt är den kvot man får när man delar systemets tillgångar med dess skulder. Om balanstalet är större än 1,0000 är tillgångarna större än skulderna och systemet är i balans. Om balanstalet är mindre än 1,0000 har systemet en skuld som är större än tillgångarna och det leder till att balanseringsmekanismen blir aktiv. En balanseringsperiod inleds därmed av att balans- talet understiger 1, då minskas omräkningen av pensioner och förräntningen av skulden. Detta skedde första gången . Pensionssystemet befinner sig i en balanseringsperiod Omräkningen av pensioner följer inkomstindex när balanseringsmekanismen är inaktiverad. Inkomstindex är ett index som mäter den allmänna löneutvecklingen. När balanserings- mekanismen är aktiverad följer pensionerna balansindex istället för inkomstindex.