prop · H20366 · 2015-03-17 00:00:00 — generalsekreterare anförde att rådets fortsatta arbete ska prioritera engagemang, transparens och skyddet av mänskliga rättigheter. Viktiga fokusområden för fortsatta arbete är att uppmuntra politiska partiers ökade öppenhet och ansvarsskyldighet, att it-verktyg ska vara transparenta, granskningsbara och ge möjlighet att utkräva ansvar som den personliga integriteten garanteras. Vidare ska fortsätta fokusera på att förstärka medie- och informationskunnigheten. Många stater arbetar med att konsolidera och utveckla demokratins och och kommissionen för demokrati genom lag () har här en viktig uppgift att kontinuerligt följa utvecklingen på framför allt det konstitutionella området bland dess 60 medlemsstater, innefattande samtliga medlemmar i samt , , , , , , , , , , och . 2014/15:66 också Kosovo blivit medlem. Kommissionen bidrar med granskning av lagförslag och kan ge råd och annat stöd till medlemsstater när detta behövs. Kommissionen bidrar på så sätt till att sprida det europeiska konstitutionella arvet. har också en viktig roll som granskare och rådgivare till ombudsmannainstitutioner och valmyndigheter i medlemsstaterna samt som utbildare av lagstiftare och olika kategorier av rättstillämpare. Kommissionen arbetar på begäran av medlemsstaterna, på uppdrag av organ och på uppdrag av andra organisationer. Resultaten av arbete framgår av yttranden och rapporter rörande ett visst land, region eller tema. har vid sidan av sin återkommande rapportering om konstitutions- och demokratifrågor bland annat avgett yttranden om lagstiftning avseende frivilligorgansationer i och om domstolsorgansation i . Yttrandet om frivilligorganisationer i var mycket kritiskt. har också antagit riktlinjer om föreningsfrihet vilka utformats i samarbete med . På begäran av författningsdomstolen i avgav ett yttrande med kritiska synpunkter om det moldaviska lagförslaget gällande kontroll av ämbetsmän och domare. Detta förslag inrymmer undersökningsmetoder såsom användning av personer som arbetar under täckmantel och så kallade agents provocateurs. Ett av årets viktigaste yttranden har gällt lustrationslagstiftning. Denna gäller möjligheten att skilja vissa personer från sina befattningar på grund av deras tidigare uppträdande både under och under Janokovichs tid som president. utgick i sitt yttrande från fyra huvudprinciper härledda från internationella standarder på området: 1) skuld ska konstateras i varje enskilt fall, 2) principerna om rätt till försvar, oskuldspresumtionen och rätt till överklagande, 3) skillnaden mellan syftet med lustration, det vill säga att skydda en ny demokrati och straffrätt ska beaktas och 4) lustration måste ske inom strikta tidsgränser både när det gäller den period som granskas och den tid som verkställigheten varar. Kommissionen fann att lagstiftningen har flera allvarliga brister, bland annat vad gäller att individuell skuld måste kunna påvisas och att kriterierna för lustration måste göras klarare. Ansvaret för beslut bör inte heller ligga på justitieministeriet utan på en oberoende kommission med det civila samhällets medverkan. har kommissionen även spelat en betydande roll i ansträngningarna med en ukrainsk författningsreform. Inom ramen för straffrättsliga styrkommitté (CDPC) har en expertgrupp förhandlat fram en konvention mot handel med mänskliga 2014/15:66 organ. Konventionen antogs av ministerkommittén och kommer att öppnas för undertecknande . CDPC har, tillsammans med gruppen av stater mot korruption, även deltagit i förhandlingarna av en konvention mot manipulation av sportresultat. Konventionen antogs av ministerkommittén och öppnades för undertecknande . för det straffrättsliga samarbetet (PC- OC) har påbörjat arbetet med att uppdatera konventionen om överförande av dömda personer. I ett första steg kommer PC-OC att utarbeta ett ändringsprotokoll till konventionens tilläggsprotokoll. 8Relationer till andra länder och utvecklingen i vissa medlemsstater innehade ordförandeskapet i . Inför ordförandeskapet antogs en handlingsplan för implementering av åtaganden som följer av medlemskapet i . var det ökande trycket mot människorättsaktivister och journalister i föremål för diskussion i ministerkommittén och generalsekreterare uttryckte oro över läget. Som ett resultat av kontakter mellan generalsekreterare och president i frågan upprättades en arbetsgrupp med fokus på mänskliga rättigheter med företrädare från civila samhället, presidentadministrationen och parlamentet. Sedan kriget mellan och har konflikten mellan och återkommande behandlats inom ramen för arbete. generalsekreterare presenterar en rapport rörande konflikten. presenterades sådana rapporter samt och de har båda antagits av ministerkommittén. Rapporterna ger en överblick av utvecklingen , en bedömning av huruvida åtaganden relaterade till konflikten efterlevs, en bild av MR-situationen i de områden som påverkats av konflikten samt en beskrivning av aktiviteter för att möta konfliktens konsekvenser, inklusive förslag till fortsatt agerande. Rapporteringen avseende MR-situationen i utbrytarregionerna försvåras av att sekretariat nekas tillträde till att besöka regionerna av de facto-myndigheterna. civilsamhällesrepresentanter och genomförande av förtroendeskapande åtgärder avseende utbrytarregionerna. Det inbegriper arbete rörande Skr. 2014/15:66 kulturarvsfrågor och i stöd till språkundervisning i engelska. Situationen på , mot bakgrund av den militära konflikten mellan och 1974, står fortsatt på ministerkommitténs dagordning. har på cypriotiskt initiativ diskuterat militära närvaro och vad anser vara konventionsbrott av på norra . fortsätter att bevaka verkställigheten för domarna i det mellanstatliga målet mot samt ett flertal individuella fall, där befunnits ansvarigt för kränkningar bland annat avseende försvunna personer, äganderätt och levnadsförhållanden för grekcyprioter i norr. avgav en dom gällande skadestånd i målet mot . Domstolen fann, i ett mellanstatligt mål, att kunde åläggas skadeståndsskyldighet enligt . förpliktas att betala skadestånd om totalt som ersättning för ideella skador för släktingar till försvunna personer samt för grekcyprioter på Karpashalvön. har inte verkställt domen utan deklarerat att verkställighet är avhängig utvecklingen i relaterade mål. Domen kommer att behöva följas upp av ministerkommittén . samarbete med Kosovo grundar sig på att verkar i enlighet med resolution (1999) om ett statusneutralt angreppssätt. verksamhet i Kosovo försvåras dock av oenighet mellan medlemsstaterna beträffande Kosovos status. Tillsammans med andra stater har , trots statusfrågans restriktioner, verkat för att i ökad grad engagera avseende demokrati- och rättsstatsinsatser med utgångspunkt i individens rättigheter. stöd har en viktig funktion att fylla i Kosovos kapacitetsuppbyggnad och reformagenda. utgör också ett viktigt komplement till övriga bilaterala och internationella utvecklingsinsatser, inte minst till EU:s rättsstatsmission i Kosovo och dess insatser inom rättsstatsområdet. Kosovo har tagit aktiva steg mot fullt medlemskap i . Närmandet inleddes med att Kosovo öppnade ett generalkonsulat i . blev Kosovo medlem i utvecklingsbank och blev landet medlem i . Det är tänkbart att frågan om fullt medlemskap kommer upp . En resolution om fullt medlemskap i kan antas av ministerkommittén med två tredjedelars majoritet. Den parlamentariska församlingen har därtill utvecklat egna kriterier för medlemskap och måste konsulteras innan ministerkommittén fattar sitt beslut. har givit generalsekreteraren brett stöd för den föreslagna grannskapspolitiken som antogs . grannskapspolitik har därefter formulerats efter förslag av generalsekreteraren. Verksamheten finansieras främst via EU men även genom frivilligbidrag från medlemsstaterna. grannskapspolitik tillmäts stor betydelse av EU och ett antal medlemsstater särskilt från . har beslutat om prioriteringar för samarbete mellan och , och för perioden – 2014. Vidare har mindre Europarådskontor inrättats i och . har även beslutat om ett reducerat samarbetsprogram med för perioden –2015. Syftet från generalsekreterarens sida är att söka knyta dessa länder närmare och dess värderingar innan länderna vänder sig till andra organisationer för inspiration och samarbete. Nya samarbetsavtal med , och – 2017 är under utarbetande. De nya prioriteringarna är till stor del en förlängning av tidigare prioriteringar. Handlingsplanen för blir alltjämt mindre omfattande än för och . Generalsekreterarens linje är att konsolidera det samarbete som påbörjats med nämnda länder och koncentrera verksamheten kring handlingsplanerna för dessa och att inte utvidga verksamheten till ytterligare länder i grannskapet. Syftet är att underlätta övergången till politisk demokrati och främja gott styrelseskick i grannskapet på basis av relevanta Europarådsstandarder, mekanismer och instrument. är inte medlem av , men deltar i verksamhet inom ramen för vissa av organ och konventioner, såsom gruppen av stater mot korruption och konventionen om människohandel. är också observatör i styrkommittén för mänskliga rättigheter och dess underordnade organ, liksom i styrkommittén för media och informationssamhället. önskar generellt utöka sitt deltagande i styrkommittéer. På lång sikt är målsättningen för att ska bli en fullvärdig medlem i organisationen. För att detta ska bli möjligt är det dock nödvändigt att tar itu med de rekommendationer som ministerkommittén och den parlamentariska församlingen beslutat om, bland annat avseende frisläppande av politiska fångar och införande av ett moratorium avseende dödsstraffets tillämpning. har generalsekreteraren gjort uttalanden om där dessa krav upprepats. Arbetet inom ramen för program till stöd för en demokratisk utveckling i har fortgått med fokus på det civila samhället och oberoende medier. och EU delar fundamentala värden som mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen. Organisationerna genomför olika men kompletterande uppgifter för att främja dessa värden. Sedan undertecknandet av ett samförståndsavtal mellan och EU 2007 har samarbetet mellan de två organisationerna intensifierats, både kvalitativt och kvantitativt. verksamhet och reformer av organisationen är i ökande grad kopplad till samarbetet med EU. Bidragande till detta är i första hand den fördjupade dagordningen om mänskliga rättigheter i EU, som accentuerades genom Lissabonfördraget, och EU:s framtida anslutning till om de mänskliga rättigheterna. EU:s framtida anslutning till (se avsnitt 5) kan antas leda till en kvalitativ förändring av EU-samarbetet inom och med . Den fördjupade MR-fokuseringen i EU, bland annat med rättighetsstadgans bindande karaktär samt att för grundläggande rättigheter i gradvis stärker och utökar sin verksamhet, har väckt viss oro i sekretariat med hänvisning till risken för dubbelarbete. EU bedriver dock ingen egen övergripande MR-granskning av sina egna medlemsstater på det sätt gör och kompetens på detta område begränsas av unionsrätten. anser dock att EU:s ökande intresse för MR-frågor i grunden är positiv också för med dess solida och kompetens. Utvecklingen i EU inom kärnområden kan bidra till att stimulera och stärka verksamhet både substansmässigt och finansiellt. Samarbetet mellan och EU sker främst i gemensamma samarbetsprogram och verksamheter. En viktig prioritering för samarbetet mellan organisationerna är främjandet av demokratisk utveckling och fred både på västra (, och , , , , och Kosovo) och i södra (, och ). Samarbetsprogrammet syftar till att stödja dessa länders deltagande i EU:s stabiliserings- och associeringsavtal, eller grannskapspolitiken, och därigenom främja ett närmande till och integration med EU. Ungefär 180 samarbetsprogram har genomförts i stater som (), (), (), , , (), , , , , , , (), , , (), Bosnien och () samt med vissa ickemedlemsstater. Kosovo har omfattats av samarbetsprogram . De flesta program och aktiviteter löper och många har förlängts . 2014/15:66 samarbetade och EU med att utforma mer strategiska och strukturerade former för samarbetet. Ansträngningarna resulterade i ett undertecknande av ett nytt ramverk för samarbetet kring EU:s utvidgnings- och grannskapspolitik för åren 2014– 2020. Överenskommelsen möjliggör ett mer strategiskt och resultatorienterat samarbete med fokus på främjande av mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsutveckling och baseras på konventioner, övervakningsmekanismer och biståndsprogram. EU:s stöd till arbete med mänskliga rättigheter uppgick till . Motsvarande siffra för arbete med rättsstatsutveckling uppgick till och för arbetet med demokrati till . Vidare deltar med viss regelbundenhet i EU:s rådsarbetsgrupper, främst i arbetsgruppen för och , arbetsgruppen för mänskliga rättigheter och arbetsgruppen för västra . Samarbetet mellan organisationerna fördjupas ytterligare via kontaktkontor i och EU:s delegation i . Den numera ständiga högnivådialogen mellan och EU förs mellan generalsekreterare och ordförande, viceordförande, högrepresentanten för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt andra kommissionärer. Dialogen har resulterat i ett antal gemensamma uttalanden mellan generalsekreteraren och olika företrädare för . gjordes ett sådant uttalande tillsammans med högrepresentanten om dödsstraffet, och gjordes ett uttalande tillsammans med EU- kommissionens viceordförande om samarbetet organisationerna emellan. Därutöver har olika högnivåmöten hållits mellan generalsekreteraren, ministerkommitténs ordförande, kommissionens viceordförande och högrepresentanten. 9.2Organisationen för säkerhet och samarbete () Riktlinjerna för samarbetet mellan och vilar på ett gemensamt uttalande från organisationernas respektive ordföranden samt en deklaration om samarbete . Utgångspunkten är att de båda organisationerna ska komplettera varandra med hänsyn till sina respektive mandat, arbetsmetoder och olikheter i medlemskap. Kontakterna organisationerna emellan sker genom så kallade 2+2-möten mellan och respektive ordförande och generalsekreterare, den så kallade samordningsgruppen, möten på tjänstemannanivå, ad hoc-deltagande i varandras möten på olika nivåer, samarbete i fält samt trepartsmöten mellan , och FN. har ett kontor i och för att stärka kontakterna. har emellertid inte upprättat motsvarande kontor i . representant i deltar i möten med kommittén för den mänskliga dimensionen och i permanenta rådet på och generalsekreterare inbjuds Skr. 2014/15:66 till dialog med medlemsstaterna i permanenta rådet respektive ministerkommittén. Samarbetet mellan och fokuserade på fyra prioriterade områden: kamp mot terrorism, bekämpande av människohandel, skydd av rättigheter för personer tillhörande nationella minoriteter samt främjande av tolerans och ickediskriminering. Varje enskilt möte i samordningsgruppen koncentreras kring två av de prioriterade samarbetsområdena. Möten äger rum . Utöver dessa områden samarbetar också organisationerna inom bland annat valobservation, mediefrågor samt expertutlåtanden rörande konstitutionella frågor och lagstiftning. Det belgiska Europarådsorförandeskapet har satt som mål att utöka det operationella samarbetet mellan organisationerna. Generalsekreteraren har upparbetat nära och täta kontakter med generalsekreterare , bland annat så deltar Jagland i FN:s högnivåsegment. Relationerna mellan och FN bygger på ett samarbetsavtal som undertecknades samt på en skriftväxling . Genom en resolution i generalförsamlingen 1989 beviljades en stående inbjudan att delta som observatör i FN:s olika sessioner och arbete. antas en resolution om samarbetet mellan FN och . Ett utkast till resolution bereds och antas först av ministerkommittén i och vidarebefordras sedan till för antagande. Den senaste resolutionen om samarbetet antogs . Texten tog upp en mängd samarbetsområden, däribland skydd av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, förebyggande av tortyr, kamp mot rasism och diskriminering, rättigheter för personer tillhörande minoriteter, bekämpande av människohandel, barnets rättigheter, jämställdhet, flyktingar, internet, terrorism, interkulturell dialog, demokratifrågor samt bekämpande av korruption. I likhet omnämndes inte dödsstraffet i resolutionen då det inte gick att nå konsensus i generalförsamlingen. Såväl 2013 som 2014 ägde det årliga utbytet i MR-frågor rum mellan FN och i . Vid mötena diskuterade deltagande experter från huvudstäderna bland annat utvecklingen och huvudresultaten av den 67:e och 68:e generalförsamlingen, samarbetet mellan de båda organisationerna på MR-området och teman för MR- rådet. 2014/15:66 10 budget beslutar i frågor som rör program och budget. Den parlamentariska församlingen yttrar sig. Organisationen arbetar i enlighet med ministerkommitténs beslut med ett tvåårigt program- och budgetsystem där tanken är att man år 1 lägger fast hela programmet för tvåårsperioden samt budgeten för och en preliminär budget för . görs sedan endast mindre budgetjusteringar för år 2 som kan nödvändiggöras av den ekonomiska och politiska utvecklingen. För budgetcykeln åren 2014–2015 har ministerkommittén enats om att budgeten ska baseras på principen om nominell nolltillväxt, vilket i praktiken innebär en budgetreduktion. Nedbantning av verksamheten och personalnedskärningar torde bli ofrånkomliga om en sådan budget ska kunna hållas och det var också staternas avsikt. Den ordinarie budgeten ligger på . De stater som drivit igenom principen om nominell nolltillväxt har signalerat att den politiken kommer att ligga fast . Att den finansiella krisen i också påverkat står därmed klart. har i budgetarbetet givit sitt stöd för att verksamheten ska fokuseras på de tre kärnområdena, varvid stödet till bedömts särskilt viktigt. En betydande del av den ordinarie budgeten, , går till löner och pensioner. Om inte inkluderas blir andelen . De stora bidragsgivarna till ordinarie budget är , , och som står för var, tätt följt av (11,) och därefter (6,). andel uppgår till av den ordinarie budgeten. Alla medlemsländer betalar därutöver till de partsavtal som de är medlem av. uppgick samlade bidrag till efter det att avdrag gjorts för överskott från tidigare års budgetar och partsavtal. lade fram önskemål om att bli stor givare till ordinarie budget, det vill säga i samma omfattning som , , , och . Förteckning över medlems- och kandidatländer samt observatörsländer Länder som sökt inträde i Länder som har särskild gäststatus i parlamentariska församlingen (gäststatusen suspenderad) Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , Y , M , K , S-E Bucht, P , H Hellmark , I , Å , M , A Ygeman, A , P , M , A Bah Kuhnke, A Strandhäll, A Shekarabi, G , A Hadzialic Regeringen beslutar skrivelse 2014/15:66 Verksamheten inom m.m. och