prop · H20390 · 2015-03-17 00:00:00 — Vidare diskuterades behov och inriktning av utökat samarbete mellan centrala myndigheter med ansvar för energirespektive byggfrågor i de nordiska länderna. Härtill har myndighetssamarbetet om tillsyn och marknadskontroll rörande ekodesign och energimärkning av produkter fortlöpt inom ramen för projektet . slutfördes de utvärderingar av Nordisk energiforskning (NEF) som tidigare initierats, med resultatet att NEF även fortsättningsvis ska arbeta med såväl forskning och utveckling som med policystödjande verksamhet. NEF har därmed kunnat utforma sin strategi –2018 som grund för kommande verksamhet och utlysningar. Vidare har arbetet med en ny upplaga av studien , som tas fram i samarbete med , påbörjats. Rapporten kommer att fokusera på systemintegration, smarta energi- och transportsystem i städer samt på hur det nordiska energisystemet kan samverka med det europeiska. Tidsplanen är inriktad mot en publicering av rapporten i mitten av 2016. Elmarknadsgruppen har främst arbetat med sex prioriterade områden i enlighet med Elmarknadsgruppens fyraårsplan (2014–2017), där nätinvesteringar och planer, systemhantering och integration av mer förnybar energi, utveckling av en mer harmoniserad slutkundsmarknad, förbrukarflexibilitet samt effektproblematik är centrala delar. Vad gäller arbetet med en harmoniserad nordisk slutkundsmarknad har man inte gått i mål med ambitionen att nå detta till 2015. Istället föreslår man inom samarbetet att utveckla den nordiska elmarknaden på bred front med fokus på uppnåeliga resultat på kort sikt samt behovet av en samlad Skr. 2014/15:90 nordisk röst inom det europeiska samarbetet. Denna nya målsättning för elmarknaden slogs också fast vid energiministrarnas möte i Keflavik . Där godkändes även Nordisk Energiforsknings nya strategi –2018. Det nordiska samarbetet bygger i hög grad på en kulturell värdegemenskap där kultursamarbetet är en av hörnstenarna. Det nordiska kultursamarbetet är också en plattform för att öka kännedomen om, och intresset för, de nordiska länderna i vår omvärld. – 2020 arbetar de nordiska kulturministrarna under en gemensam strategi för det nordiska kulturella samarbetet. Strategin innehåller fem teman, vilka ska vara vägledande för samarbetet . Dessa teman är det hållbara, det kreativa, det interkulturella, det unga och det digitala . Det isländska ordförandeskapet fokuserade inom kultursektorn dels på det tvärsektoriella projektet , som lyfter kreativitet som undervisnings- och forskningsmetod. Ordförandeskapet fokuserade även på projektet , en hemsida där nordiska musiker turas om att välja ut och presentera en spellista med intressanta nordiska artister. Under sitt möte i skrev de nordiska kulturministrarna under en deklaration om arkivens unika roll i de nordiska samhällena. I deklarationen framgår att arkiven bevarar och förvaltar ländernas kulturarv, dokumenterar samhällens och individers förflutna, rättigheter och historia, men också att de utgör en viktig del av de nordiska demokratiernas fundament. Därmed bekräftade ministrarna sina respektive länders anslutaning till universella deklaration om arkiv. För att föra en öppen dialog mellan ministerrådet och de nordiska ländernas kulturliv anordnas löpande s.k. nordiska kulturforum med olika teman. I anslutning till session i hölls ett forum på temat nordisk kulturpolitik och hur man kan undersöka och bekräfta dess effekter. presenterades en utvärdering av nordiska hus och institut under kulturministrarna. Utvärderingen granskade deras mål, verksamhet och resultat. Verksamheten bedömdes vara omfattande och dynamisk och det uppskattades att cirka 335 000 personer kommer i kontakt med nordiskt kultursamarbete. diskuterades även en fortsättning av KreaNord: ett globaliseringsinitiativ som sjösattes av de nordiska statsministrarna 2008. KreaNord syftar till att förbättra tillväxtpotentialen i regionens kulturella och kreativa näringar. En handlingsplan godkändes –2015. Kulturministrarna och näringsministrarna är ansvariga för projektet och bidrar med medel till KreaNords avveckling . Efter det att KreaNord har avvecklats kommer verksamheten som sådan att förvaltas i ett s.k. fyrtornsprojekt under näringsministrarna, med fortsatt bäring på och representation från kultursektorn. Det nordiska samarbetet inom ramen för utbildning och forskning Inom ramen för för utbildning och forskning (MR-U) har sex globaliseringsprojekt varit fortsatt aktuella . Fokus har bl.a. legat på att sprida resultat och erfarenheter från projekten. Toppforskningsinitiativet inom klimat, energi och miljö (TFI) och initiativet om eScience fortsatte . TFI följdes upp, t.ex. i anslutning till satsningar på grön växt. Under ordförandeskapsår slutfördes en omorganisering av nordiskt språksamarbete. Den nya organisationen trädde i kraft . I och med omorganiseringen fick bl.a. förvaltningsorganet på språkområdet en starkare ställning. fortsatte arbetet inom det treåriga programmet Hållbar nordisk välfärd som lanserades 2013.. Programmet ska bidra till att åstadkomma innovativa, nya och välfungerande lösningar på välfärdsproblemen i . Inom ramen för programmet initierades nordiskt samarbete genom konkreta insatser och kunskapsutbyte om unga, arbetslöshet och utbildning. Inom utbildnings- och forskningssektorn har t.ex. en kunskapsbank om avhopp från skolan etablerats och ett svenskt initiativ om lärande på arbetsplats inletts, båda inom området Utbildning och arbete för välfärd. Inom social- och hälsopolitikens område har vissa aktiviteter inom ramen för Forskning för välfärd fortsatt, bland annat projektet om sociala ojämlikheter i hälsa och välfärd som var integrerat i ett av Nordforsks utlysningar . Detta inom ramen för samarbetsprogrammet om hälsa och välfärd. På området Infrastruktur för välfärd pågår ett nordiskt samarbete om kliniska multicenterstudier och högspecialiserade behandlingar. MR-U beslutade om nya stadgar för det nordiska forskningsorganet Nordforsk. I samband med detta beslutades att inrätta en adhoc-grupp som skulle se över vissa forskningsinfrastrukturfrågor och styrningsfrågor rörande NordForsk. Baserat på adhoc-gruppens resultat och slutsatser beslutade ÄK-U om att för Bioetik och Nordiskt sommaruniversitet ska integreras i Nordforsks verksamhet. Ad hoc-gruppen har även arbetat fram förslag om ett nytt mål- och resultatkontrakt för NordForsk vilket förväntas antas på det första MR-U . Arbetet för barn och unga Nordiska barn- och ungdomskommittén (NORDBUK) är Nordiska ministerrådets rådgivande och samordnande organ i barn- och ungdomspolitiska frågor. Barn och unga är en prioriterad målgrupp i och ett viktigt politikområde i de nordiska länderna och de självstyrande områdena. Det övergripande målet för NORDBUK är att främja barns och ungas möjligheter till goda levnadsvillkor, samt barn och ungas inflytande. Dit hör bland annat nya metoder för flickors och pojkars deltagande i demokratiska processer, mångfald och mänskliga rättigheter. NORDBUK avsätter till projekt och organisationsbidrag i syfte att stärka nordisk identitet bland barn och unga genom kulturella, sociala eller politiska aktiviteter. Bidragsgivningen hanteras av Kulturkontakt Nord i , . Genom bidragsgivningen har fler ungdomsorganisationer och projekt . 2014/15:90 givits möjlighet att samverka genom olika projekt och samverkansinsatser för att stimulera nordiskt erfarenhetsutbyte och identitetsbyggande bland barn och unga i . NORDBUK har utvärderat Nordiska ministerrådets strategi för barn och unga i . Utifrån utvärderingens resultat föreslår NORDBUK att det ska inledas en remiss-dialogprocess av ett nytt förslag på samarbetsprogram för barn och unga i . NORDBUK menar att ett nytt samarbetsprogram ska, som den nuvarande strategin, fortsatt gälla för hela ministerrådets arbete generellt. I samband med session i arrangerade NORDBUK ett seminarium i riksdag för att uppmärksamma arbetet med och barns rättigheter i de nordiska länderna och på . Panelen bestod bland annat av samtliga nordiska barnombudsmännen/ barneombud/børneråd, och NORDBUK har för avsikt att fortsätta dialogen med dessa . Under det svenska ordförandeskapet i NORDBUK 2013 genomfördes en förstudie om barnfattigdom. Som en uppföljning fick Nordiskt välfärdscenter (NVC) ett utvecklat uppdrag att ta fram konkreta exempel på hur barnfattigdom kan bekämpas. NORDBUK samverkade med NVC och andra aktörer, och stöder projektet med . Projektet pågår även . lanserades det treåriga programmet Hållbar nordisk välfärd (HNV) som är ett samarbete mellan ministerrådet för utbildning och forskning (MR-U) och ministerrådet för social- och hälsopolitik (MR-S). Programmet innehåller ett antal projekt inom tre insatsområden: Utbildning och arbete för välfärd, Forskning för välfärd samt Infrastruktur för välfärd. Programmet är sektorsövergripande men MR-U har huvudansvar för det första området medan (MR-S) har huvudansvar för de andra två. Programmet ska bidra till att åstadkomma innovativa, nya och välfungerande lösningar på välfärdsproblemen i . Inom ramen för programmet initieras nordiskt samarbete dels genom konkreta insatser och dels genom att skapa plattformar för dialog och kunskapsutbyte. startades flera delprojekt inom ramen för programmet, bl.a. ett projekt om biobanker och hälsoregister, ett om välfärdsteknologi och ett om forskningssamarbete inom välfärdsprofessionerna. ordnades ett seminarium där bland andra projekten på arbetsplats och projektet mot avhopp från skolan, presenterades. hölls också en halvtidskonferens där det bl.a. presenterades dittills genomfört arbete inom ramen för programmet. Ytterligare aktiviteter som pågår inom social- och hälsopolitikens område är bl.a. projektet om social ojämlikhet i hälsa och välfärd, nordiskt samarbete om kliniska multicenterstudier och högspecialiserade behandlingar. 2014/15:90 Det nordiska samarbetet inom social- och hälsopolitik MR-S beslutade om ett uppdrag att göra en oberoende rapport om det nordiska samarbetet på hälsoområdet . Den så kallade Könbergrapporten överlämnades till MR-S . I rapporten presenteras 14 förslag till hur det nordiska samarbetet på hälsoområdet kan utvecklas. Rapporten presenterades och diskuterades på MR-S möte . MR-S har beslutat att i ett första steg arbeta vidare med fem av förslagen i rapporten: förslagen om högspecialiserade behandlingar, sällsynta diagnoser, psykiatri, hälsoberedskap och tjänstemannautbyte. MR-S beslutade även att diskutera rapportens förslag om antibiotikaresistens med ministerkollegor ansvariga för utrikes- och biståndsfrågor. Genomförande, uppföljning och fortsatt ställningstagande till rapportens förslag förväntas vara en central fråga för sektorns arbete under framöver. I samband med diskussionen om hälsoberedskap på MR-S uppmärksammade hälsoministrarna genom en deklaration också vikten av ett närmare nordiskt samarbete i ljuset av det pågående utbrottet av ebola i . Med utgångspunkt i den utvärdering som gjordes 2012 av i (för hälsovetenskap, NHV) beslutade MR-S att lägga ner skolan med sikte på att skolan skulle vara avvecklad . Beslutet har bekräftats av . Nedläggningen är föranledd av omvärldsförändringar som har lett till att den nordiska nyttan av gemensamma utbildningsprogram på folkhälsoområdet har minskat avsevärt sedan skolan startades . Den viktigaste faktorn är att det numera finns såväl forskning som akademisk utbildning på folkhälsoområdet i de nordiska länderna. Det nordiska samarbetet för fiskeri, havsbruk, jordbruk, livsmedel och skogsbruk Den högst prioriterade frågan för för fiskeri, havsbruk, jordbruk, livsmedel och skogsbruk (MR-FJLS) har varit frågan om ett biobaserat samhälle. har unika förutsättningar bl.a. genom tillgången på skogsråvara som kan förädlas i större utsträckning. Det isländska ordförandeskapet prioriterade inom ramen för prioriteringsbudgeten, ett projekt för att utveckla området bioekonomi i , Nordbio. Idén kommer från det förslag som för jordbruks- och matforskning (numera även forskning om rennäringen, NKJ) tog fram 2012: Nordiskt bioekonomiinitiativ (NBI). Syftet var att koordinera de nordiska länderna inför förhandlingar och kommande utlysningar inom EU inför Horizon 2020. Ett pilotprojekt var det s.k. Arctic Bioeconomy Initiativ som leddes av . MR-FJLS har utsetts till huvudansvarig för budget och koordinering av större delen av projektet. På svenskt initiativ har en styrgrupp formerats med en representant för varje land, de tre självstyrande områdena samt observatörer från ÄK-FJLS sekretariat, Nordforsk, Nordgen, Nordisk innovation, Nordisk energiforskning och Nordregio. Under det nordiska paraplyet för bioekonomi finns bl.a. ett skogligt projekt (kallat biomass in the Nordic Bioeconomy, ”Woodbio”). ligger på vedbiomassan som råvara för bioenergi, kemikalier med mera. Det isländska ordförandeskapet initierade i samverkan med MR-FJLS en uppföljning av Selfossdeklarationen om skog som antogs 2008. Arbetet resulterade i såväl en sammanställning av forskningsaktiviteter och projekt som en pågående arbetsgrupp för att ta fram underlag för nya strategiska mål inom det nordiska skogssamarbetet. Skogsforskning (SNS) arbetar för att utveckla forskningssamarbetet, ge underlag för policyutveckling och stärka roll inom En strategi har antagits –2017 och fokusområden är bioekonomi, klimatfrågorna och sociala aspekter på Under det isländska ordförandeskapet koncentrerades det nordiska fiskerisamarbetet till de utmaningar som fisket står inför, både ur ett samhälleligt perspektiv (socio-ekonomiskt) och ett biologiskt perspektiv. Utmaningarna för en hållbar fiskeriförvaltning presenterades på en internationell konferens i Bergen , resultatet av rapporten har spridits till andra internationella organisationer. I syfte att föra fram vikten av samarbete mellan länder när det gäller havens resurser arrangerades en konferens om samarbete och konflikter i fiskerisektorn, där bidrog i egenskap av expertråd. MR-FJLS har arbetat målmedvetet och aktivt för tvärsektoriellt samarbete och varit framgångsrikt i övergripande, tvärsektoriella prioriteringar såsom hållbar utveckling, grön tillväxt, forskningssamarbete och nabosamarbetet m.m. MR-FJLS har också påbörjat arbetet med ett nytt ramprogram för åren 2016–2020. MR-FJLS har vidare identifierat en klar nordisk nytta med att samarbeta kring växtförädling i ett offentligt och privat partnerskap. finansieringen av partnerskapet sker genom avsättning av medel från de nationella budgetarna och driften är förlagd till Nordiskt genresurscenter (NordGen) i . MR-FJLS-institutionen har fortsatt arbeta aktivt med att kostnadseffektivisera verksamheten för att komma till rätta med de tidigare ekonomiska problemen. Resultatet är att ekonomin nu måste anses vara väl i balans. NordGen har tecknat ett nytt kontrakt för perioden –2017 med riktlinjer för sitt fortsatta arbete som är koncenterat till bevarande och kartläggning av genetiska resurser. Stadgarna för institutionen har också omarbetats för att anpassa NordGen till de nya styrningsformer som beskrivits i Generalsekreterarens förslag i ”Nytt ” och som beslutats av MR- MR-FJLS program Ny Nordisk Mat har aktivit och framgångsrikt arbetat med högt prioriterade frågor . samarbetsarrangemang genomförts på med seminarier för små matproducenter samt ett nordiskt mästerskap i mathantverk. mat har också deltagit vid den första nordiska matfestivalen i för att sprida kunskap om det nordiska köket och smakerna. avslutades vid utgången av 2014 efter åtta framgångsrika år. Mat kommer i stället fr.o.m. att vara en integrerad del av MR-FJLS verksamhet och en särskild styrgrupp har inrättats för Syftet är bl.a. att stimulera externa aktörer att föra konceptet vidare och fortsätta i NNM-anda, samt att Det treåriga nordiska projektet om matsvinn inom MR-FJLS som startade fortsatte med bland annat översyn av regelverk och fördjupningsintervjuer både när det gäller datummärkning, och de olika matbankerna i . Arbetet med att minska matsvinnet är angeläget då det uppstår ungefär matavfall i hela kedjan bara i . De nya nordiska näringsrekommendationerna (NNR2012), som framtagits under ett flerårigt projekt inom MR-FJLS, publicerades i bokform och delar av publikationen har därefter getts ut på svenska. Rekommendationerna utgör underlag för bl.a. kostråd och för nyckelhålsmärkningen. olika sätt informerat om NNR 2012 , bl.a. har man i samarbete med för nutrition och livsmedelsvetenskap ordnat ett symposium i . Nytt nordiskt samarbetsprogram för innovations- och näringspolitiken inleddes arbetet med det nya nordiska samarbetsprogrammet för innovations- och näringspolitik som togs fram under det svenska Det nya samarbetsprogrammet bygger vidare på de erfarenheter och goda resultat som uppnåtts i föregående samarbetsprogram och har som utgångspunkt att möta några av de utmaningar som står inför . kommer samarbetsprogrammet att koncentreras till fyra prioriterade Entreprenörskap och finansiering, med fokus på att stärka entreprenöriella kompetenser och förbättra möjligheterna till finansiering i tidiga skeden respektive att utveckla till en föregångsregion för nya och innovativa digitala lösningar. Grön tillväxt, som ska bidra till att stärka som en ledande innovationsregion inom klimatsmarta lösningar och grön tillväxt. Nya välfärdslösningar, som ska bidra till att stärka som en innovativ och ledande region inom området hälsa och välfärd. Kultur och kreativitet för tillväxt, med inriktning på att stärka de nordiska kulturella och kreativa näringarnas konkurrenskraft och främja korskopplingar med andra sektorer inom ekonomin. Samarbetsprogrammet ska leda till aktiviteter som skapar ett mervärde i och med att de genomförs på nordisk nivå istället för nationellt. Arbetet med att genomföra för har fortsatt att ha hög prioritet för de nordiska EU-länderna. Strategin har blivit mer resultatinriktad och har tydligare förankrats i Europeiska kommissionens förslag till stödförordningar och i EU:s tillväxtagenda. 2014/15:90 har en översyn av arbetet inom strategin ägt rum, i syfte att utveckla en reviderad handlingsplan med större fokus och tydligare har deltagit i detta arbete och har bidragit med såväl kunskap som förslag till genomförandet av strategin. MR-FJLS har fortsatt sitt engagemang inom ramen för EU:s fiskefrågor och här har ett aktivt arbete bedrivits, liksom på skogsområdet där har ett huvudansvar för ett flertal skogsrelaterade projekt inom strategin. Östersjöstrategins handlingsplan har förstärkts , framför allt genom en rad initiativ som ryms inom det övergripande flaggskeppsprojektet skogsförvaltning i – EFINORD inom prioritetsområde . MR-FJLS sekretariat har med stöd av ministerrådet tagit på sig uppgiften att vara s.k. Horizontal Actionleader för bioekonomi inom Östersjöstrategin. möten hållits i syfte att identifiera prioriteringar och initiera Totalt uppgår finansieringen från EU till de gränsregionala, transnationella och interregionala program som deltar i till cirka finansieringsmöjlighet utan är i sig också strategiska forum för diskussioner om prioriteringar och konkreta insatser både över gränser och mellan lokala, regionala och nationella aktörer. strukturfondprogram och landsbygdsprogrammet kan 2014–2020 användas till samarbete med andra länder. Internationellt samarbete, både i närområdet och i ett större globalt perspektiv, är en förutsättning för att bättre kunna möta samhällsutmaningarna som står inför i termer av bland annat ökad global konkurrens, den demografiska utvecklingen samt klimat-, miljö- och energifrågorna. Regeringens inriktning är att strategiskt använda de verktyg som finns inom EU:s sammanhållningspolitik för att finansisera och genomföra samarbetsprojekt med partners i andra medlemsstater och i tredje land. I det arbetet är 13 program för territoriellt samarbete, som deltar i 2014–2020, av stor betydelse. Under session i genomfördes ett En rundabordsdiskussion hölls i i MR-FJLS regi om livsmedels- och veterinärbyrås (FVO) och EFTA:s övervakningsorgans () revisioner och rekommendationer. Syftet med samtalen var att diskutera, utbyta erfarenheter och ta fram goda exempel på hur man kan arbeta med FVO:s och ESA:s rekommendationer på ett enhetligt sätt och på så sätt förbättra den Inför ett arbetsmarknadsministermöte inom EU (EPSCO) träffades den nordisk-baltisk-polska EU-informationsgruppen i under Informationsgruppen, som tillhör en av MR-A:s arbetsgrupper, är ett forum där man diskuterar och informerar om ländernas ståndpunkter inom olika sysselsättningsrelaterade EU-frågor. 2014/15:90 Under höstmötet presenterade bl.a. sina prioriteringar inför ordförandeskapet i EU och länderna informerade varandra om hur långt de kommit i processen med genomförandet av det så kallade tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet. Även i NMR:s arbetsrättsutskott skedde diskussioner och informationsutbyte om olika aktuella EU-rättsliga frågeställningar inom sysselsättningsområdet. I samband med MR-A:s möte i genomfördes en inledande temadiskussion om ”social dumpning”, som kommer att vara ett fokusområde under det danska ordförandeskapet. 5Det nordiska utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet Det nordiska utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet har fortsatt att utvecklas och fördjupas, såväl när det gäller engagemanget för närområdesfrågorna som för utökad samverkan kring viktiga globala frågor och den internationella utvecklingen. Samarbetena inom ramen för det informella nordiska utrikespolitiska samarbetet (de nordiska utrikesministrarna, ) och det nordisk-baltiska samarbetet (NB8) har fått ökad säkerhetspolitisk aktualitet i ljuset av den senaste tidens utveckling i det östra grannskapet och i vårt närområde. De nordiska ländernas gemensamma intressen och geografiska närhet gör det naturligt för oss att ytterligare stärka samarbetet inom utrikes- och säkerhetspolitiken. leddes det nordiska utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet av och det nordisk-baltiska samarbetet av . Den 11–ägde ett nordiskt utrikesministermöte rum i Keflavik på . Ett gemensamt uttalande om nordiskt utrikes- och säkerhetspolitiskt samarbete antogs av de nordiska utrikesministrarna. Mötet följdes av ett gemensamt nordiskt utrikesminister- och försvarsministermöte. Flera säkerhetspolitiska frågor diskuterades, bl.a. utveckling av det nordiska försvarssamarbetet, krishanteringsinsatser, och Nato:s partnerskap. Ytterliggare ett nordiskt utrikesministermöte ägde rum på den 29–. Under överläggningarna ägnades en stor del av tiden åt diskussion om situationen i . Vid mötet behandlades också bland annat den ryska aggressionen mot , nordiskt ambassadsamarbete, kandidaturer och arktiskt samarbete. Vid utrikesministrarnas möte , i anslutning till session i , kretsade diskussionen främst kring den säkerhetspolitiska situationen i vårt närområde, aggression mot och olagliga annektering av och Sevastopol, situationen i /samt ebolautbrottet i . Vidare diskuterades den svenska kandidaturen till , andra FN- och kandidaturfrågor samt fortsatt utveckling av det nordiska I anslutning till mötet lanserade utrikesministrarna ett gemensamt nordiskt initiativ för energieffektivisering och humanitärt Skr. 2014/15:90 stöd till . Vid session i presenterade utrikesminister de nordiska regeringarnas gemensamma redogörelse för det utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet . I redogörelsen läggs fokus vid konflikten i och agerande samt situationen i /. Det konstaterades vidare att det skett en betydelsefull utveckling och fördjupning av det nordiska utrikespolitiska samarbetet, inte minst med inspiration från den så kallade Stoltenbergrapporten. Arbetet har också fortsatt med att utveckla det allt tätare ambassadsamarbetet mellan de nordiska länderna. Syftet med samarbetet är att bidra till en gemensam resursanvändning och ökad effektivitet, liksom till en bredare diplomatisk närvaro och ett större inflytande. Samlokalisering i olika former finns på ett drygt trettiotal platser i världen.