prop · H3031d24 · 2015-09-21 00:00:00 — Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:7 Trafikavtal ingå ekonomiska åtaganden i samband med tjänste- koncessioner, avtal om trafiktjänst baserat på allmän trafikplikt, samverkansavtal och upp- handling av transportpolitiskt motiverad trafik som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 7 2017–2027. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.44 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:7 Trafikavtal -5 698 000 Erhållet/föreslaget bemyndigande För perioden –2021 beräknas anslaget öka med för ”utvecklad trafik”. Tillskottet möjliggör fortsatt god tillgänglighet till exempel på sträckan – (–), vilket ger förutsätt- ningar för mer pendling över länsgränser som främjar regional utveckling i enlighet med intentioner för hela försöksprojektet. Finan- siering föreslås ske genom att anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur minskas med –2021. Regeringen följer noga utgiftsutvecklingen för anslaget 1:7 Trafikavtal. Tabell 3.45 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:7 Trafikavtal Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:7 Trafikavtal . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , re- spektive . 3.6.81:8 Viss internationell verksamhet Tabell 3.46 Anslagsutveckling 1:8 Viss internationell verksamhet 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för förpliktelser som värdland för (, WMU). Anslaget får även användas till utgifter som omfattar avgifter till internationella organisationer inom transportområdet. beslutade efter regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 22, bet. 2014/15:TU1, rskr. 2014/15:86) en ordning som innebär att vissa avgifter för deltagande i internationella organisationer inom transportområdet betalas via anslaget 1:8 Viss internationell verksamhet. Med avgifter för deltagande i internationella organisationer avses bl.a. Nordliga dimensionens partnerskap för transporter och logistik (NDPTL). Anslaget föreslås permanent öka med för att finansiera tidigare missad växelkursdifferens. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Finansieringen föreslås ske genom att anslaget 1:3 engångsvis minskas med 2016. beräknas anslaget minskas med , vilket innebär att återförs till anslaget 1:3 . Tabell 3.47 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:8 Viss internationell verksamhet Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. särskild utrustning, administration och det nationella transportforskningsbiblioteket BIC. Anslaget får användas för medfinansiering av Statens väg- och transportforskningsinstituts deltagande i EU-projekt. Tabell 3.49 Uppdragsverksamhet i (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:8 Viss internationell verksamhet . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 3.48 Anslagsutveckling 1:9 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 48 216 tkr prisnivå. 3Motsvarar 47 228 tkr prisnivå. 4Motsvarar 47 228 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för utred- ningsverksamhet, kompetensutveckling, lokaler, Regeringen avser att uppdra åt () i uppdrag att genomföra en studie om hur exempelvis inno- vativa lösningar kan öka medborgares vilja och möjlighet att utnyttja kollektivtrafik på lands- bygden. Regeringen föreslår därför att –2017 tillförs anslag 1:9 Statens väg- och transportforsknings- institut. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.50 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:9 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. 3Anslaget minskas med , och för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:9 . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . 3.6.101:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk Tabell 3.51 Anslagsutveckling 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas till utgifter för bidrag som EU beviljar genom det äldre regelverk om finansiering på området för TEN-T och den nya Fonden för ett sammanlänkat , CEF. Bidrag från EU betalas in på statens budgets inkomstsida. Beviljade bidrag utbetalas sedan från statens budgets utgiftssida till de aktuella projekten. De bidrag som får utgör en medfinansiering som utökar den totala ramen för investeringar. gäller nya riktlinjer för TEN-T och för finansiering av TEN, för både energi, transport och it, genom Fonden för ett sammanlänkat (Connecting Europe Facility, CEF). Transeuropeiska nätverket för transporter ska stärka och länka samman trans- portsystemet i EU. De nya riktlinjerna för TEN- T sätter i huvudsak tekniska krav och standarder för nätverket. klassificeras i övergripande transportnät, respektive stomnät. Dessutom pekas nio huvudkorridorer ut. Den huvudkorridor som berörs av är korri- doren mellan och som kallas för Scandinavian–Corridor. gjorde kommissionen en utlysning för TEN-T om nära , vilket är en stor del av utlysningen för program- perioden . Utlysningen omfattar alla trafikslag. Utöver investeringsobjekt kan även vissa innovationsprojekt söka medel från CEF. Regeringen anser att det är fortsatt viktigt att aktivt främjar ett sökande av bidrag från budgeten för CEF och att projekt som till- delats bidrag för TEN-T och CEF slutredovisas så snabbt som möjligt så att bidraget kan betalas ut av kommissionen. Tabell 3.52 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . 3.6.11 1:11 Trängselskatt i Tabell 3.53 Anslagsutveckling 1:11 Trängselskatt i 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas till utgifter för inve- steringar i vägnätet i som finansieras med överskott från trängselskatten samt till medfinansiering av tunnelbane- utbyggnad i . Anslaget får även användas till system- och administrations- utgifter för trängselskatten. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Bestämmelser som anknyter till anslagets användning finns i förordningen (2009:237) om statlig medfinansiering till vissa regionala kollektivtrafikanläggningar m.m. Genom Stockholmsförhandling har staten slutit avtal (dnr N2013/05666/TE) om finansiering och med- finansiering av utbyggnad av tunnelbanan samt ökad bostadsbebyggelse i med , , kommun, kommun och kommun. Enligt avtalet ska staten bidra med statlig medfinansiering till tunnelbane- utbyggnaden i . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:11 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 13 2017–2057. Skälen för regeringens förslag: De in- vesteringar i väginfrastrukturen som finansieras från anslaget för trängselskatt i för- utsätter att ingår avtal med externa parter om ekonomiska åtaganden . Bemyndigandet bör avse all upphandlad verksamhet där fleråriga avtal sluts, som inte faller under 6 kap. 2 § budgetlagen (2011:203). Bemyndigandet avser det total- belopp som regeringen får ha bundit upp i avtal vid budgetårets utgång. I beräkningarna av bemyndigandet inkluderas framtida räntekostnader på upptagna lån. En kalkylränta på , , respektive har använts för åren 2016, 2017 respektive 2018. har en kalkylränta på använts. Räntekostnader redovisas som ett åtagande inom bemyndiganderamen först då lån upptagits. Avgörande för när ett åtagande inträffar är vanligen när respektive kontrakt tecknas. Ekonomiska åtaganden som staten ingår i samband med överenskommelser med kommuner, landsting eller företag om med- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 finansiering av transportinfrastruktur ska dock i vissa fall omfattas av begärda bemyndiganden redan det år staten ingår sådana överens- kommelser. De exakta tidpunkterna för kon- traktstecknandet i de enskilda fallen kan vara svåra att förutse. Av detta följer att det behövs en viss buffert i bemyndigandet. Utan en sådan försämras möjligheterna till att genomföra kost- nadseffektiva upphandlingar och därmed också ett kostnadseffektivt byggande. Exempelvis kan det då bli nödvändigt att skjuta upp den avslutande delen av en upphandling för att inte överskrida bemyndigandet vilket försenar och kan fördyra projektgenomförandet. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:11 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidi- gare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 13 2017– 2057. Tabell 3.54 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:11 Trängselskatt i -1 473 000 -1 845 000 -1 339 000 -10 016 000 Erhållet/föreslaget bemyndigande Överskottet från trängselskatten ska i enlighet med den s.k. Stockholmsöverenskommelsen bl.a. finansiera Förbifart . Därutöver ska överskottet användas till andra väganknutna projekt i för priser samt för utbyggnad av tunnelbanan i . Den del av investe- ringarna som täcks av framtida skatteintäkter finansieras genom lån i . Dessa lån redovisas under anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur tillsammans med övriga lån som tar upp för infra- strukturprojekt, eftersom de ingår i den samlade låneramen för infrastrukturprojekt. Lån tas även upp för räntekostnader. Räntor och återbetal- ning av lån kommer att belasta anslaget 1:11 Uppföljning av överskott i förhållande till avsatta medel Tilldelningen av medel från trängselskatte- inkomster till väginvesteringar utgår från en prognos av hur stort överskott trängselskat- tesystemet förväntas ge , dvs. hur stort nettot av inbetald trängselskatt och kostnaderna för att administrera systemet förväntas bli. I fastställandet av de medel som avsätts till investeringar tas hänsyn till hur väl tidigare beräknade överskott och avsatta medel har stämt överens. I tabell 3.55 nedan finns en sammanställning av inbetald trängselskatt, kost- naderna för administration samt avsatta medel till väginvesteringar –2014. Av tabellen framgår att den ackumulerade dif- ferensen mellan överskott och avsatta medel vid utgången av uppgick till . Detta belopp läggs till det beräknade överskottet 2016, se vidare i tabell 3.57. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.55 Trängselskatt i – uppföljning av överskott i förhållande till avsatta medel till väginvesteringar 2007– 2014 Avsatt till investeringar (på anslagspost i regleringsbrev exkl. Differens mellan överskott och Belopp som faktiskt avsattes i regleringsbrevet för 2012 är högre än det belopp som redovisas i tabellen ovan. Bakgrunden är att ett nytt anslag 1:11 Trängselskatt i fördes upp på statens budget och att investeringsmedlen i och med detta fördes från anslaget 1:1 Väghållning till den nya anslaget. I konsekvens med detta gjordes ett redovisningsmässigt avsteg från principen att ackumulerat överskott från väginvesteringar förs över till kommande år som anslagssparande. I stället tillfördes anslaget 1:11 Trängselskatt i ett belopp motsvarande utgående anslagssparande på 1:1 Väghållning på . Regeringen drog genom beslut in motsvarande belopp under anslaget 1:1 Väghållning. För att uppföljningen av överskott i förhållande till avsatta medel till väginvesteringar 2012 ska bli korrekt behöver beloppet i tabellen därför justeras ned med motsvarande belopp. En utförligare beskrivning av det redovisningsmässiga avsteget gavs i budgetpropositionen . Uppföljning av avsatta medel och hur de har använts Enligt den s.k. Stockholmsöverenskommelsen ska överskottet från trängselskatten huvud- sakligen finansiera Förbifart . Där- utöver ska överskottet användas till andra vägan- knutna projekt i för . Överskottet ska även genom Stockholmsförhandling bidra med medfinansiering av utbyggnaden av tunnel- banan i . Det bör understrykas att beräkningen av de medel som avsätts till investeringar endast är avsedd att spegla de överskott som trängsel- skattesystemet ger och därmed inte hur stor del av överskottet som används till investeringar. Medel till investeringar som inte används enskilda år överförs i stället som anslagssparande till kommande år. Under hade vidare ett anslagsbelopp på omdisponerats inom anslaget för att användas till investeringar. Som framgår av tabell 3.56 nedan hade ett anslagssparande på 1 484 000 000 utgången av 2014. Tabell 3.56 Trängselskatt i – uppföljning av hur avsatta medel har använts 2008–2014 Avsatt till investeringar (på regleringsbrev, exkl. omdisponeringar Användning (kostnader för genomförda 1I enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen fördes det utgående anslagssparandet på direkt till anslaget 1:11 Trängselskatt i . Bakgrunden var att investeringsmedlen fördes från anslaget 1:1 Väghållning till anslaget 1:11 Trängselskatt i . 2Posten Summa tillgängliga medel innefattar även medel som har omdisponerats. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Beräkning av medel som ska avsättas till investeringar Av tabellen nedan framgår att nettoöverskottet från inbetalad trängselskatt beräknas uppgå till 1 2016. I beräkningen av hur stort belopp som ska avsättas till investeringar tas hänsyn till den ackumulerade diffe- rensen mellan överskott och avsatta medel på . Med beaktande av beräknat överskott , samt differens mellan överskott och avsatta medel avser regeringen att avsätta 1 till investeringar i regleringsbrev , se tabell 3.57 nedan. Förändringar vid öppnandet av . har fattat beslut i enlighet med regeringens förslag i propositionen Förändringar av trängselskatten i med anledning av trafikleden och den nya stadsdelen (prop. 2013/14:26, bet. 2013/14:SkU15, rskr. 2013/14:95). Föränd- ringarna föranleds av att trafikleden i kommer att färdigställas för trafik och innebär att och Roslags- vägen, norr om , exkluderas från tillämp- ningsområdet för trängselskatt i . Den nu gällande s.k. Lidingöregeln, som i dags- läget innebär att resande till och från under vissa förutsättningar inte ska betala träng- selskatt, kommer att slopas. Rege- ringen beslutade att lagändringarna skulle träda i kraft . Förändrad trängselskatt för förbättrad framkomlighet och miljö i fattade beslut med anled- ning av propositionen Förändrad trängselskatt och infrastruktursatsningar i (prop. 2013/14:76, bet. 2013/14:SkU24, rskr. 2013/14:186). Beslutet innebär en höjning av trängselskatten i och att trängselskatt ska införas på . Syftet med föränd- ringarna är att förbättra framkomligheten och miljön i , men även att bidra till en utbyggnad av tunnelbanan i , som delfinansieras av medel motsvarande de ökade intäkterna från trängselskatten, efter avdrag för system- och administrationskostnader. Den beslutade höjningen av trängselskatten i beräknas öka intäkterna med ca . Enligt det avtal om finansiering och medfinansiering av utbyggnad av tunnelbanan samt ökad bostads- bebyggelse i som staten slutit med , , kommun, kommun och kommun ska medel motsvarande träng- selskatteintäkter finansiera 9 av investeringskostnaden. Tabell 3.57 Trängselskatten i – beräkning av medel som avsätts till investeringar 2016–2019 Justering för ackumulerad differens Till investeringar (avsätts på anslagspost i Som framgått ovan avser regeringen att avsätta 1 till investeringar 2016. Dessutom avser regeringen att avsätta samman- lagt för administrations- kostnader. Det sammanlagda anslagsbehovet blir därmed 1 . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.58 Anslag 1:11 Trängselskatt i – fördelning på anslagsposter : Investeringar i vägnätet (Förbifart och andra väganknutna projekt i samt utbyggnad av tunnelbanan i ) Tabell 3.59 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:11 Trängselskatt i Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 1:11 Trängselskatt i . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till 1 , 1 respektive 1 . Tabell 3.60 Anslagsutveckling 1:12 Transportstyrelsen 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 2 042 674 tkr prisnivå. 3Motsvarar 2 042 760 tkr prisnivå. 4Motsvarar 2 042 758 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Transportstyrelsens förvaltningsutgifter samt för att betala svenskt medlemskap i internationella organisationer inom transportområdet. Transportstyrelsens förvaltningskostnader för trängselskatt finansieras från anslagen 1:11 Trängselskatt i och 1:14 Trängselskatt i . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.61 Offentligrättslig verksamhet (som inte får 1 Av intäkterna som disponeras 2016 avser 26 818 tkr tillsyn av flygtrafiktjänst i svenskt luftrum och 11 076 tkr administration av infrastrukturavgifter på väg. I enlighet med de finansieringsprinciper som gäller för Transportstyrelsens verksamhet tar myndigheten ut avgifter för att täcka kostnader för tillståndsprövning, tillsyn och registerhåll- ning. Intäkterna från dessa redovisas mot inkomsttitel. Detsamma gäller intäkterna från den s.k. myndighetsavgift som tas ut per avre- sande passagerare från svenska flygplatser och som finansierar regelgivningen och delar av den övriga verksamheten på luftfartsområdet. Med ett fåtal undantag gäller att Transport- styrelsen ska bestämma avgifternas storlek så att full kostnadstäckning uppnås. har det dock ackumulerats betydande över- respektive underskott. Transportstyrelsen har justerat avgiftsnivåerna för att, som ett första steg, uppnå årlig balans mellan intäkter och kostnader. Tabell 3.62 Avgiftsfinansierade transfereringar inom luftfartsområdet (som inte får 1 Intäkterna 2015 består av GAS-avgiften (758 287 tkr) samt den del av under- vägsavgiften som disponeras för medlemsavgift i Eurocontrol (134 052 tkr) och flygplatsers kostnader för kommunikation, navigation och övervakning (CNS 70 715 tkr). När det gäller avgifter som disponeras för särskilda ändamål redovisas i tabell 3.61 den del av intäkterna som motsvaras av verksamhet inom Transportstyrelsen. I tabell 3.62 redovisas den del av intäkterna som är av transfere- ringskaraktär. På luftfartsområdet disponerar Transportsty- relsen intäkter från två avgifter, den gemen- samma avgiften för säkerhetskontroll (GAS) och den s.k. undervägsavgiften. Intäkterna från GAS-avgiften finansierar Transportstyrelsens bidrag till svenska flygplatsers arbete med säker- hetskontroller. Transportstyrelsens andel av undervägsavgiften ska täcka Transportstyrelsens kostnader för tillsyn av flygtrafiktjänster i svenskt luftrum samt den medlemsavgift som betalar för medlemskapet i Eurocontrol. På vägområdet disponerar Transportstyrelsen intäkter från infrastrukturavgifter som tas ut på vägbroarna över respektive Sundsvallsfjärden. Avgifterna tas ut för Trafik- verkets räkning i syfte att finansiera broarna. De intäkter som Transportstyrelsen disponerar för administration av avgiftsupptaget ingår i tabell 3.61. Tabell 3.63 Offentligrättslig verksamhet 2016 – fördelning av budgeterade kostnader på verksamhetsområden och trafikslag Av tabell 3.63 framgår hur de budgeterade kostnaderna i den avgiftsbelagda offentligrätts- liga verksamheten inom Transportstyrelsen för- delas mellan de fyra trafikslagen och myndighetens verksamhetsområden. (varav tjänsteexport) (-23) (varav tjänsteexport) (-50) (varav tjänsteexport) Den uppdragsverksamhet som Transport- styrelsen bedriver hör i huvudsak till vägtrafik- området. Den omfattar bl.a. informationsuttag ur och direktregistrering i vägtrafikregistret och administration av felparkeringsavgifter. I uppdragsverksamheten har Transport- styrelsen justerat avgiftsnivåerna i syfte att uppnå balans mellan intäkter och kostnader. Hantering av ackumulerade över- och underskott uppdrog regeringen åt Transportstyrelsen att redovisa en plan, och vid behov förslag, för hantering av över- och under- uttag av avgifter i myndighetens bruttoredo- visade offentligrättsliga avgiftsbelagda verksam- het och i uppdragsverksamheten. Transport- styrelsen redovisade uppdraget . Redovisningen bereds inom . Föreskriftsansvar för redovisningscentraler för taxi beslutade om lagen (2014:1020) om redovisningscentraler för taxi- trafik samt om ändringar i taxitrafiklagen (2012:211) och lagen (2001:558) om vägtrafik- register (prop. 2013/14:223, bet. 2013/14:TU18, rskr. 2013/14:375). Dessa bestämmelser kommer, när de träder i kraft, att innebära en skyldighet för taxifordon med taxameter att vara ansluten till en redovisningscentral. Syftet är att säkerställa att relevant ekonomisk information om taxiföretags verksamhet finns tillgänglig för skattekontroll. Regeringen avser att i förordning bemyndiga Transportstyrelsen att meddela fö- reskrifter om, utöva tillsyn över samt besluta om tillstånd för redovisningscentraler för taxitrafik. Regeringen anser därför att anslaget 1:12 Transportstyrelsen bör ökas med 1 000 000 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Finansiering sker genom att anslaget 1:1 under utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution minskas med motsvarande belopp. Tabell 3.65 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:12 Transportstyrelsen Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. 3Anslaget minskas med , och för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. Regeringen föreslår att 2 anvisas under anslaget 1:12 Transportstyrelsen . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till 2 , 2 respektive 2 . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.66 Anslagsutveckling 1:13 Trafikanalys 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 67 270 tkr prisnivå. 3Motsvarar 67 273 tkr prisnivå. 4Motsvarar 67 272 tkr prisnivå. Anslaget får användas till Trafikanalys förvalt- ningsutgifter vilket omfattar statistik-, utvär- derings- och analysverksamhet inom transport- området samt statistik avseende maritima näringar. Avgiftsfinansierad verksamhet vid Trafikanalys (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Med avgiftsfinansierad verksamhet avses hos Trafikanalys huvudsakligen medfinansiering i projekt som myndigheten driver. Den höga intäkten har till största delen sitt ursprung från den studie som gjordes på upp- drag av om effekterna av införandet av trängselskatt i , i samband med genomförandet av Den nationella resvaneundersökningen 2011–2014. finns inget motsvarande projekt planerat. Den medfinansiering som kommer att vara aktuell är för Den nationella varu- flödesundersökningen, vilken kommer att sträcka sig och under hela treårs-peri- punkten för medfinansieringen kommer att avse 2016 och av detta följer en stigande intäkts- och kostnadsredovisning .