prop · H3031d25 · 2015-09-21 00:00:00 — De gröna näringarna har en nyckelroll i arbetet för klimatomställningen, ett hållbart samhälle och en god miljö genom att även kunna producera förnybara industri- och energiråvaror och reducera användningen av fossila råvaror. För att i högre grad ta till vara potentialen för produktion av förnybar energi behövs miljö- och klimatfrämjande insatser samt effektiva och träffsäkra styrmedel. Det kan t.ex. vara att skapa bättre förutsättningar för biogasproduktion ur produkter från de gröna näringarna. Regeringen föreslår därför att budgeten för metanreduce- ringsersättningen ökar med 2016 och beräknar att stödet ökar med mot- svarande belopp 2017–2019. Syftet är att öka produktionen av biogas ur stallgödsel och på så vis minska utsläppen av växthusgaser som förnybar energi produceras. I har vi en unik möjlighet att ta vara på vår skog och kombinera den med vår innova- tionskraft. På så sätt skapas nya produkter och tjänster, som fossila råvaror ersätts, utsläppen av växthusgaser minskas och arbets- tillfällen på landsbygden skapas. Regeringen anser att behöver en lång- siktig skogsstrategi – ett nationellt skogs- program – som optimerar skogens möjligheter att bidra till en hållbar utveckling av det svenska samhället. Det är tid för ett stort steg mot det biobaserade samhället, med utgångspunkt i skogens möjligheter, värden och bidrag till miljökvalitetsmålen. Skogsbruket har också stor betydelse för att nå miljökvalitetsmål och generationsmål inom miljömålssystemet. Arbetet med att i det prak- tiska skogsbruket införliva målbilderna för miljöhänsyn är av grundläggande betydelse och följs noga av regeringen. Regeringen anser att fler naturskogar ska skyddas och naturvårds- hänsynen ska öka i den brukade skogen. I tillägg till skogsägarnas nödvändiga frivilliga insatser förstärker regeringen nu möjligheterna att värna skogens miljövärden också genom formellt skydd. Resurserna för skydd av värdefull skog föreslås öka med för ersättning till markägare för skydd av skog samt en årlig förstärkning med för förvalt- ning för ändamålet. Arbetet inom det nationella skogsprogram- met inriktas på att nå programmets vision: ”Skogen – det gröna guldet – ska bidra till jobb och hållbar tillväxt i hela landet samt till utvecklingen av en växande bioekonomi.” Dialogprocessen som pågår inom det natio- nella skogsprogrammet kommer att fortsätta . Arbetet tar sin utgångspunkt i skogens ekonomiska, sociala och miljömässiga värden och syftar till att skapa ökad samsyn. Frågor behandlas om tillväxt, mångbruk och värdeskapande av skogen som resurs; virkes- produktion, övriga ekosystemtjänster och naturens gränser; främjande av biobaserade produkter och energi, smarta transporter, en skogsindustri i världsklass och ökad export; samt internationella frågor. Efter avslutad dialogprocess avser regeringen att utarbeta ett strategidokument med ett åtgärdsprogram för implementering . Regeringen avser att avsätta till 2019, som i samverkan med satsningar från skogs- sektorn, syftar till att förverkliga det långsiktiga åtgärdsprogrammet. Regeringen vill också peka på möjligheten för intressenter att ta initiativ som länkar till rege- ringens åtgärdsprogram. Synergier mellan nationella skogsprogrammet och regeringens andra strategiska initiativ ska uppmärksammas och utvecklas. Programmet och åtgärder bör utvärderas och baserat på det kan en förnyad dialogprocess ske för vidareutveckling av programmet. När skogsvårdslagen ses över ska hänsyn tas till arbetet med ett nationellt skogs- program. Skogen erbjuder möjligheter att skapa syssel- sättning också för personer långt från arbets- marknaden. Berörda myndigheter som Skogs- styrelsen, Arbetsförmedlingen och andra offent- liga aktörer bör uppmärksamma när myndig- heterna kan bidra till att dessa möjligheter tas till vara. Regeringen följer uppmärksamt arbetet med skogsbrukssektorns jämställdhetsstrategi och ser det som ett viktigt arbete för att trygga kompetensförsörjningen i skogen. och ska fortsätta att utveckla sitt samarbete för att underlätta kontakter med myndigheterna. Regeringen värnar den nationella skogspoliti- ken och följer noggrant nya EU-initiativs på- verkan på svensk skog och skogsnäring. De EU- insatser som berör skogsområdet bör även fort- sättningsvis vara begränsade och respektera sub- sidiaritetsprincipen. Även om det inte finns en gemensam skogspolitik i EU kan svenskt skogs- bruk påverkas av utvecklad unionspolitik på t.ex. klimat- och energiområdet varför goda ramvill- kor för hållbart skogsbruk behöver bevaras och utvecklas också i sådana EU-sammanhang. Vidare avser regeringen spela en aktiv roll av- seende skogsfrågor i det internationella arbetet. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Regeringens intention är att ge goda förutsätt- ningar för jakt och viltförvaltning som näring och fritidssysselsättning och en hållbar förvalt- ning av viltstammar och därmed skapa arbets- tillfällen på landsbygden. Viltet i är en viktig resurs som ska förvaltas långsiktigt. Jakt är en populär fritidssysselsättning och vilda djur är en del av den naturupplevelse som många söker såväl genom jakt som olika former av vilt- skådning. är det viktigt att våra vilda djur och fåglar förvaltas på ett klokt sätt så att deras populationer är livskraftiga och den natur- liga genetiska variationen är bevarad. Det jakt- etiska perspektivet ska beaktas i all jakt. En god jakt och viltförvaltning kännetecknas av en bra balans mellan näringsverksamhet och vilt- närvaro. Exempelvis skapar de ökande klövvilt- stammarna både möjligheter och problem som måste hanteras. I regeringens utveckling av en långsiktig vargförvaltning har ett antal uppdrag beslutats . Dessa avser att sammanfatta och utvärdera befintlig kunskap om hur angrepp orsakade av stora rovdjur på tam- djur och husdjur kan förebyggas, att utreda vad som krävs för att vargpopulationen i ska anses ha gynnsam bevarandestatus enligt art- och habitatdirektivet samt att undersöka om skyddsjakten kan utvecklas. Regeringen ökar satsningen på åtgärder för att förebygga och kompensera för rovdjursskador genom att tillföra 20 miljoner kro- nor till anslag 1:7 Ersättning för viltskador m.m. Genom satsningen förebyggs även kon- flikter kring rovdjurspolitiken. 2.6.8Den gemensamma fiskeripolitiken och fiskerinäringen Regeringens ambition är att främja ett hållbart fiske, såväl i som globalt. De beslut som fattas ska baseras på vetenskapligt underlag i syfte att säkra en ekonomiskt, socialt och miljö- mässigt hållbar utveckling. I detta sammanhang ska vara pådrivande för att de beslut som fattas inom EU leder till en god förvaltning av fiskbestånden. En bärkraftig fiskeriförvaltning är en förutsättning för att stärka sysselsättnings- möjligheterna inom fisket och bidrar till att 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 trygga livsmedelsförsörjningen samt även till att uppnå en god miljöstatus enligt EU:s havsmiljö- direktiv. Genomförandet av EU:s reformerade gemensamma fiskeripolitik förväntas även bidra till att uppfylla det nationella miljökvalitetsmålet om hav i balans. I samband med att regeringen har tagit fram en maritim strategi i syfte att stärka den maritima sektorns konkurrenskraft, håller tillsammans med Havs- och vattenmyndigheten och näringslivet på att ta fram en strategi för yrkesfisket som beräknas vara klar . För att nå ett hållbart fiske krävs innovativa satsningar för att lösa utmaningarna på området. Utvecklingen av selektiva redskap för att minska oönskade fångster är fortsatt viktig för att underlätta landningsskyldigheten. Genomförandet av den reformerade gemen- samma fiskeripolitiken som trädde i kraft har påbörjats, vilket redan har skapat en rad förbättringar för en hållbar förvalt- ning av fiskbestånden. Det är för regeringen viktigt att de nya åtagandena förverkligas, såsom en ekosystembaserad förvaltning, målsättningen om beståndsstorlek över den som ger maximal hållbar avkastning (MSY), skyldigheten att landa alla fångster av arter som omfattas av fångst- begränsningar (landningsskyldigheten) och att fleråriga förvaltningsplaner antas, samt att tar tillvara de nya möjligheter till hållbar förvaltning som reformen ger medlemsländerna. På grund av det arbete som krävs för att genomföra landningsskyldigheten avser rege- ringen förstärka fiskerikontrollen och föreslår därför att nya medel tillförs Havs- och vatten- myndigheten –2019 för detta ändamål. I arbetet med genomförandet av den reformerade fiskeripolitiken finns stora möjligheter till för- enklingar i regelverket för fiskerinäringen, vilka ska tas tillvara. I och med att den nya gemen- samma fiskeripolitiken har fått en extern dimension som anger ramarna för EU:s för- hållande med tredje länder, skapas möjligheter till ett hållbart fiske, stärkta rättigheter för tredje länder och ökad handel på global nivå. är ett känsligt hav och lider av både syrebrist och övergödning, vilket har bidragit till en försvagad beståndsutveckling. Att förbättra tillstånd och således fiskerinäringens möjligheter till ett utvecklat fiske, kräver insatser från samtliga länder kring . Ett starkt grannlandssamarbete innebär att gemensam kompetens och erfarenheter tas tillvara. Rege- ringen kommer därför se till att fortsatt är aktivt inom det regionala samarbetet och drar nytta av de samverkansmöjligheter som upp- kommer. Regeringen fattade 2014 beslut om att avsätta medel till för att bygga ett undersöknings- och forsk- ningsfartyg. Det nya fartyget förväntas vara i drift . Att kunna bedriva ändamåls- enlig undersöknings- och forskningsverksamhet i våra havsområden är angeläget för att bibehålla den kompetens som är nödvändig för att fatta långsiktiga beslut som bidrar till ett hållbart fiske. Regeringens förslag till havs- och fiskeriprogram 2014–2020 innehåller möjligheter till finansiering av åtgärder som kan främja såväl långsiktigt håll- bara fiskbestånd och ett friskare hav som ökad konkurrenskraft för företag med koppling till fiske- och vattenbrukssektorn. Havs- och fiske- riprogrammet utgör det viktigaste finansiella verktyget för genomförandet av EU:s nya gemensamma fiskeripolitik som det också innehåller åtgärder som bidrar till målen inom den integrerade havspolitiken. Genom- förandet av programmet förväntas bidra till till- växt och sysselsättning inom näringar knutna till fiskeri- och vattenbrukssektorn och kommer särskilt att beakta behoven hos det kustnära och småskaliga fisket. Såväl programmet som fiskeri- politiken i stort bidrar till och möjliggör även utvecklingen av verksamheter kopplade till fritidsfiske och fisketurism, vari det kulturella och traditionsenliga fisket ingår. Konsumenterna ska kunna lita på att maten är säker och att informationen om de livsmedel man köper är korrekt. Det ska vara enkelt att göra medvetna val. Företagen har ansvar för att livsmedel på marknaden är säkra och märkta på rätt sätt. Den offentliga livsmedelskontrollen har en viktig roll för såväl producenter som konsumenter och ska vara ändamålsenlig, effektiv och likvärdig i hela landet. Det är vidare mycket angeläget att den offentliga kontrollen även fortsatt inkluderar att förhindra livsmedels- fusk och annat oegentligt förfarande. Ingen ska behöva bli sjuk för att maten inne- håller skadliga ämnen eller sjukdomsfram- kallande mikroorganismer. Det är därför ange- läget att fortsätta arbetet för att nå miljökvali- tetsmålet en giftfri miljö så att skadliga ämnen inte sprids i miljön för att senare förorena våra livsmedel, liksom att fortsätta arbeta för åtgärder som minskar antalet livsmedelsburna smittor i befolkningen. Det svenska arbetet mot antibio- tikaresistens ska präglas av bred samverkan över sektorer samt långsiktighet, den svenska strate- gin ska vara tydlig med mål och prioriterade insatser på såväl nationell som EU- och inter- nationell nivå. ska bidra till att regel- utvecklingen inom EU säkerställer en hög skyddsnivå för människors hälsa. Vid krissitua- tioner är det viktigt att kunna upprätthålla till- gången till dricksvatten och livsmedel. Rege- ringen anser att det är viktigt att ansvariga aktö- rer säkerställer detta. Matvanor och måltider är grundläggande för att förebygga ohälsa. Ohälsa medför lidande för individen och kan samman- taget leda till höga kostnader för samhället. Ur ett folkhälsoperspektiv är det därför viktigt att fortsatt främja bra matvanor bl.a. inom offentlig sektor och att jämställdhetsperspektivet beaktas i arbetet. 2.6.10 Djur och växter Ett gott djurskydd är en angelägen fråga för regeringen. Att behandla djuren väl är ett etiskt ansvar. En hållbar djurhållning med en god djur- hälsa, ett gott förebyggande arbete och ett starkt djurskydd som kan bidra till en låg antibio- tikaanvändning är dessutom viktigt för att bekämpa antibiotikaresistens. Regeringen avser att arbeta kontinuerligt för att förbättra skyddet för djuren, såväl i som för djur utanför gränser, med tydliga krav på att djur- hållningen ska ge djuren möjlighet att utföra sitt naturliga beteende och att beteendestörningar ska förebyggas. Regeringen kommer därför att fortsätta beredningen av betänkandet Ny djur- skyddslag (SOU 2011:75). Ett för 3R-frågor (dvs. att ersätta, att begränsa och att förfina djurför- söken) inrättas vid . 3R-centret kommer att vara betydelsefullt för att säkerställa en ansvarsfull användning av försöksdjur enligt 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 de 3R:ns princip. Nationellt centrum för djur- välfärd vid SLU (SCAW) siktar mot en ledande roll bland de referenscentrum för djurskydd som planeras inom EU liksom mot att bidra till arbetet inom för djurhälsa (OIE). Såväl grundforskning som behovsmotiverad forskning inom djurskyddsområdet bidrar till att säkerställa att djur hålls och sköts i enlighet med vetenskap och beprövad erfarenhet. Det är regeringens målsättning att upprätthålla goda status när det gäller djurhälsa. Som en del av detta kommer regeringen att arbeta nationellt, inom EU och internationellt för en god djur- och folkhälsa. Inom ramen för EU-samarbetet pågår ett arbete med ett nytt gemensamt regelverk för friskare djur, sundare växter och en säkrare jord- bruksbaserad livsmedelskedja. bidrar aktivt i arbetet med målsättningen att förenkla och effektivisera lagstiftningen samt utveckla de förebyggande insatserna och riskstyrningen. verkar för en balanserad, ändamålsenlig lagstiftning, och att EU:s medel används på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt. Utbrott av allvarliga smittsamma djursjuk- domar kan i vissa fall innebära risker för folk- hälsan och även orsaka stora förluster för lant- brukare i drabbade områden. Antibiotikaresistens är en stor utmaning där samarbete mellan djur- och humanhälsa är viktig. och har i upp- drag att samordna arbetet mot antibiotika- resistens och vårdrelaterade infektioner. har ett mycket gott smittskydd, bl.a. därför att man aktivt och långsiktigt har arbetat med att förebygga och bekämpa smittsamma djursjuk- domar. Regeringen anser att det är viktigt att även framöver bibehålla ett gott smittskyddsläge i . Att skydda växter och växtprodukter mot nya allvarliga växtskadegörare är av stor vikt för livsmedelsförsörjningen, för en uthållig och konkurrenskraftig jordbruks-, skogs- och träd- gårdsproduktion samt för skyddet av landskap 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Ett gott skydd har betydelse för flera miljömål, bl.a. Ett rikt växt- och djurliv och Levande Skogar. Det är därför regeringens målsättning att upprätthålla det i huvudsak goda sundhetsläget för växter i . Förhandlingarna om den nya EU-lagstift- ningen om skyddsåtgärder mot växtskadegörare är på väg att avslutas. Regeringens avsikt är att även i genomförandesfasen verka för förenklad och mer effektiv lagstiftning med fokus på före- byggande insatser och med en riskstyrning av åtgärder. Med anledning av områdets gränsöver- skridande karaktär avser regeringen att delta i det löpande arbetet inom EU och internationellt. På grund av den ökade risk som klimatföränd- ring i kombination med ökad global handel innebär för att nya allvarliga växtskadegörare etablerar sig i avser regeringen att inrätta en funktion för riskvärdering vid SLU som stöd till den riskhanterande myndigheten verket. Regeringen anser att en sådan funktion är viktig i arbetet med att motverka allvarliga kon- sekvenser av växtskadegörare för bl.a. jord- och skogsbruk, trädgårdsnäring och biologisk mångfald. Det övergripande målet för samepolitiken är att främja det samiska folkets möjligheter att behålla och utveckla ett eget kultur- och samhällsliv byggt på en hållbar rennäring och andra samiska näringar. En livskraftig rennäring ska ge försörjning på ett långsiktigt hållbart sätt med de samiska kulturvärdena och traditionell kunskap om brukandet av de biologiska resurserna som grund. 2.6.12Utbildning, forskning och innovation De samlade offentliga och privata satsningarna för forskning i och inom EU har ökat för att utveckla användningen och förädlingen av biomassa från jord- och skogsbruk samt akvatiska organismer till nya material. Sådana produkter är betydelse- fulla för att uppsatta klimat- och energimål ska uppnås. Utvecklingen av en biobaserad samhälls- ekonomi, som förs fram i bl.a. EU 2020-strate- gin, kräver ökat fokus på ett hållbart nyttjande av naturresurserna. har tack vare bl.a. god tillgång på skogsråvara och hög kunskapsnivå goda förutsättningar för att ta steget mot en bioekonomi. Utbildning är också betydelsefull för att öka jämställdheten i samhället. För att högskole- utbildningen för den gröna sektorn ska utvecklas optimalt är det enligt regeringens mening viktigt att den attraherar alla grupper av sökande oavsett kön och oavsett etnisk eller social bakgrund. Regeringen fortsätter att arbeta inom ramen för internationella organisationer och processer bl.a. för en öppnare och mer marknadsanpassad handel, en växande och konkurrenskraftig bio- ekonomi med hänsyn till klimat samt global livsmedelsförsörjning och utveckling inklusive ett jämställdhetsperspektiv samt stärkt djur- välfärd. Det inbegriper hållbar produktion i jordbruks-, skogs- och fiskerinäringen, vatten- bruk, livsmedelsstandarder samt värnandet av genetiska resurser på regional och global nivå. Regeringen prioriterar fokus på främjandet av de areella näringarna i syfte att öka exporten och jobbskapande. Regeringen arbetar även fortsatt med tillgång till hållbara råvaror. Därutöver görs fortsatta ansträngningar för att motverka det växande globala problemet med antibiotika- resistens. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 3.1 Anslagsutveckling 1:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 398 081 tkr prisnivå. 3Motsvarar 406 600 tkr prisnivå. 4Motsvarar 414 614 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för att medfinansiera insatser enligt rådets förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU). Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.2 Offentligrättslig verksamhet (som inte får (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) offentligrättsliga verksamhet utgörs av avgifter som erhålls vid handel med skogsodlingsmaterial (kontroll av frö- och planthandel) från statliga myndigheter och affärsverk. bedriver uppdrags- verksamhet som i huvudsak finansieras genom avgifter. Undantag är vissa arbetsmarknads- politiska åtgärder. Avgiftsintäkterna får disponeras av Skogs- styrelsen. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Förstärkningen av de instrument som disponeras av för skydd av skog medför ökade utgifter på anslaget. Regeringen anser därför att anslaget bör tillföras . Regeringen anser att anslaget bör tillföras 2016 för att balansera under- skott i uppdragsverksamhet åt Arbetsförmed- lingen . Regeringen anser att bör tillföras anslaget för förvaltningskostnader för insatser för skogsbruket 2016. Regeringen anser vidare att anslaget bör tillföras 17 866 667 kro- nor 2017, 2018, 35 733 333 minskas anslag 1:2 Insatser för skogsbruket för detta ändamål. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:1 . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 3.4 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. 3.1.21:2 Insatser för skogsbruket Tabell 3.5 Anslagsutveckling 1:2 Insatser för skogsbruket 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för stöd till vissa åtgärder inom skogsbruket och finansierar natur- och kulturmiljövårdsåtgärder inom skogs- bruket och åtgärder för att anlägga och vårda ädellövskog. Anslaget får användas för att täcka utgifter för biotopskydd och naturvårdsavtal. Anslaget får även användas för utgifter för att upprätta renbruksplaner och till att medfinan- siera skogsträdsförädling. Vidare får anslaget användas för vissa admi- nistrationskostnader hos . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:2 Insatser för skogs- bruket besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017, 2018 och 2019–2022. Skälen för regeringens förslag: I hanteringen av vissa bidrag och ersättningar till skogsägare och för att skapa goda förutsättningar för fleråriga naturvårdsprojekt behöver ekonomiska åtagan- den kunna ingås som medför utgifter . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017, 37 000 000 kro- nor 2018 och 2019–2022. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 3.6 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:2 Insatser för skogsbuket Erhållet/föreslaget bemyndigande De instrument som disponeras av för skydd av skog bör förstärkas. Regeringen anser därför att anslaget bör tillföras . För att bidra till genomförandet av det åtgärdsprogram som tas fram inom nationellt skogsprogram beräknar regeringen avsätta 2017–2019. Regeringen anser att anslaget bör minskas med för finansiering av för- valtningskostnader för insatser för skogsbruket 2016. Regeringen anser vidare att anslaget bör minskas med 2017, 2018, 2019, 2020 samt för detta. I enlighet med gällande finansieringsprinciper ökas anslag 1:1 för detta ändamål. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 3.7 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:2 Insatser för skogsbruket Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Tabell 3.8 Anslagsutveckling 1:3 Statens veterinär- medicinska anstalt 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 118 577 tkr prisnivå. 3Motsvarar 118 582 tkr prisnivå. 4Motsvarar 118 582 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Statens veterinär- medicinska anstalts förvaltningsutgifter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (4 684) (4 686) (-2) (varav tjänsteexport) (5 500) (6 300) (-800) (varav tjänsteexport) (5 500) (6 300) (-800) Avgiftsintäkterna får disponeras av . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 1:3 Statens veterinär- medicinska anstalt . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive 123 975 000 kro- nor. Tabell 3.10 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:3 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10).