prop · H203122 · 2015-05-28 00:00:00 — –handläggningstiden för ett anmälningsärende regleras (avsnitt 4.3), –fler kan överklaga ett beslut om startbesked (avsnitt 4.4), –lantmäterimyndigheten ska ingå i den obligatoriska samrådskretsen vid förlängning av genomförandetiden (avsnitt 4.5), –reglerna om markanvisningar och exploateringsavtal samordnas (avsnitt 4.6), –ändrade regler för expediering av lov och förhandsbesked (avsnitt 4.7), och –ändrad reglering av takkupor (avsnitt 4.8). Dessa förslag är huvudsakligen av administrativ karaktär som inte kan förväntas leda till några konsekvenser för hälsan. Verksamhetsutövarens rättssäkerhet vid omgivningsbuller Verksamhetsutövares rättssäkerhet vid omprövning och vid ansökan om nytt eller ändrat tillstånd I avsnitt 5.1 föreslås att tillståndsmyndigheten inte ska få besluta villkor enligt 16 kap. 2 § i fråga om omgivningsbuller enbart på grund av en bostadsbyggnad i omgivningen, om bostadsbyggnaden ingår i ett område med detaljplan eller omfattas av ett bygglov enligt (2010:900), förkortad PBL, det i planbeskrivningen till planen eller i lovet har angetts beräknade bullervärden och villkoren skulle innebära strängare krav avseende omgivningsbuller än vad som följer av dessa värden. Det föreslås också att tillståndsmyndigheten i samband med omprövning av tillstånd enligt 24 kap. 5 § inte ska få meddela skärpta villkor i fråga om omgivningsbuller enbart på grund av att det sedan ett tillstånd har getts eller senast ändrats har tillkommit en bostad i omgivningen. Även i detta fall förutsätts att omgivningsbullret inte överskrider beräknade bullervärden som har angetts i planbeskrivningen eller i bygglovet. Förslagen innebär att tillståndsmyndigheten i de angivna situationerna inte längre kommer att ha möjlighet att skärpa villkoren jämfört med vad som följer av beräknade bullervärden i en detaljplan eller ett bygglov. Detta skulle kunna leda till att villkoren avseende omgivningsbuller i verksamhetsutövares tillstånd i de aktuella situationerna kommer att bli mer tillåtande än vad som skulle vara fallet om de föreslagna reglerna inte genomförs. Det bör dock påpekas att lagändringarna i propositionen Samordnad prövning av buller enligt och (prop. 2013/14:128), som trädde i kraft , innebär att det kommer att ställas större krav på förebyggande av olägenhet för människors hälsa avseende omgivningsbuller i planskedet. bostäder som omfattas av de föreslagna bestämmelserna ska ha utformats med beaktande av risken för olägenhet för människors hälsa på grund av omgivningsbuller. Det bör också påpekas att de föreslagna bestämmelserna endast gäller när det inte finns andra skäl att skärpa villkoren än att nya bostäder har uppförts. Ställs t.ex. nya EU-krav i fråga om bästa möjliga teknik eller vid bedömning enligt 2 kap. för att minska omgivningsbuller så hindrar således inte bestämmelsen tillståndsmyndigheten från att skärpa villkoren. Dessutom föreslås en bestämmelse som ger tillståndsmyndigheten möjlighet att besluta om skärpande villkor trots att bullret inte överskrider de värden som anges i planbeskrivning eller bygglov om det med hänsyn till de boendes hälsa finns synnerliga skäl för sådana villkor. De nu föreslagna bestämmelserna innebär också att ett sådant komplementbostadshus som kan byggas utan krav på bygglov kan komma att uppföras i bullerutsatta lägen utan att detta får leda till villkorsskärpningar avseende omgivningsbuller. I dessa fall säkerställs inte att olägenhet för människors hälsa har förebyggts i samband med att husen uppförs. Det kan således inte uteslutas att fler människor kan komma att bo och vistas i bullerutsatta miljöer och det kan därför inte heller uteslutas att förslaget kan ha viss påverkan på människors hälsa. Förslagets inverkan på människors hälsa begränsas dock av det faktum att komplementbostadshusen omfattas av samma krav i fråga om inomhusbuller som andra bostadshus. Om det framkommer att det bullrar mer inomhus än vad som tillåts enligt föreskrifterna i byggregler kan i vissa fall förelägga fastighetsägaren att vidta åtgärder så att kraven uppfylls (11 kap. 20 § PBL). Denna möjlighet påverkas inte av de nu föreslagna reglerna. Därtill begränsas riskerna för människors hälsa genom att ett komplementbostadshus endast får uppföras i omedelbar närhet av ett befintligt en- eller tvåbostadshus. För befintliga bostadshus, som har kommit till stånd genom en detaljplan eller ett bygglov som har påbörjats för , föreslås inga begränsningar avseende tillståndsmyndighetens möjligheter att skärpa villkoren och inte heller omfattas de av tidigare beslutade begränsningar gällande tillsynsmyndighetens möjligheter att besluta om förelägganden eller förbud. Trots dessa omständigheter medför bestämmelsen att de boende i komplementbostadshus inte kommer att kunna åtnjuta samma rättssäkerhet som andra boende, bl.a. eftersom ett komplementbostadshus kan placeras på tomten på ett sätt som gör det mer utsatt för omgivningsbullret än huvudbyggnaden. Däremot borde rimligen dessa omständigheter begränsa risken för ohälsa för de boende i komplementbostadshuset. Sammantaget innebär förslagen att tillståndsmyndighetens möjlighet att skärpa villkor för omgivningsbuller begränsas jämfört med . Regeringen bedömer därför att förslagen i begränsad utsträckning kan öka risken för olägenhet för människors hälsa på grund av omgivningsbuller. Framförallt är risken kopplad till att den skyddsmekanism som utgör för höga bullernivåer försvinner i de aktuella situationerna. har nya krav införts i PBL som innebär att möjligheterna att förebygga olägenhet för människors hälsa i fråga om omgivningsbuller ska beaktas redan när bostadsbyggnader lokaliseras, placeras och utformas vid planläggning respektive bygglovsprövning (2 kap. 6 a §). 2014/15:122 Förslaget om att ett undantag från straffansvar bör införas I avsnitt 5.2 föreslås ett undantag från straffansvaret för otillåten miljöverksamhet i de fall ett bullervillkor överskrids men omgivningsbullret vid berörd bostadsbyggnad inte överskrider beräknade bullervärden som angetts i planbeskrivningen eller i bygglovet och beräkningen av bullervärdena har gjorts med hänsyn till intresset att förebygga olägenhet för människors hälsa. Förslaget bedöms inte få några konsekvenser för människors hälsa. Nya steg för en effektivare plan- och bygglag I avsnitt 4 föreslås i huvudsak följande: –ett förenklat förfarande för att upphäva tomtindelningar m.m. (avsnitt 4.1), –förtydligade bestämmelser om genomförandetid vid ändring av detaljplan (avsnitt 4.2), –handläggningstiden för ett anmälningsärende regleras (avsnitt 4.3), –fler kan överklaga ett beslut om startbesked (avsnitt 4.4), –lantmäterimyndigheten ska ingå i den obligatoriska samrådskretsen vid förlängning av genomförandetiden (avsnitt 4.5), –reglerna om markanvisningar och exploateringsavtal samordnas (avsnitt 4.6), –ändrade regler för expediering av lov och förhandsbesked (avsnitt 4.7), och –ändrad reglering av takkupor (avsnitt 4.8). Dessa förslag är huvudsakligen av administrativ karaktär som inte kan förväntas leda till några konsekvenser för miljön. Verksamhetsutövarens rättssäkerhet vid omgivningsbuller Verksamhetsutövares rättssäkerhet vid omprövning och vid ansökan om nytt eller ändrat tillstånd I avsnitt 5.1 föreslås att tillståndsmyndigheten inte ska få besluta villkor enligt 16 kap. 2 § i fråga om omgivningsbuller enbart på grund av en bostadsbyggnad i omgivningen, om bostadsbyggnaden ingår i ett område med detaljplan eller omfattas av ett bygglov enligt (2010:900), förkortad PBL, det i planbeskrivningen till planen eller i lovet har angetts beräknade bullervärden och villkoren skulle innebära strängare krav avseende omgivningsbuller än vad som följer av dessa värden. Det föreslås också att tillståndsmyndigheten i samband med omprövning av tillstånd enligt 24 kap. 5 § inte ska få meddela skärpta villkor i fråga om omgivningsbuller enbart på grund av att det sedan ett tillstånd har getts eller senast ändrats har tillkommit en bostad i omgivningen. Även i detta fall förutsätts att omgivningsbullret inte överskrider beräknade bullervärden som har angetts i planbeskrivningen eller i bygglovet. Förslagen har betydelse för möjligheten att uppnå miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. miljömedicin) och länsstyrelserna i respektive län Prop. 2014/15:122 bedömer att förslagen står i konflikt med miljömålet ”God bebyggd Regeringen har delvis en annan uppfattning. Som framkommer i avsnitt 8.5 kan förslagen totalt sett innebära att risken för olägenhet för ohälsa på grund av omgivningsbuller i begränsad utsträckning ökar. Detta kan i sin tur i viss utsträckning motverka den precisering av miljökvalitetsmålet som handlar om att människor inte utsätts för bl.a. skadliga ljudnivåer. bedöms förslagen kunna bidra till att andra preciseringar av miljökvalitetsmålet kan uppnås genom ökade möjligheter att förtäta städer och tätorter. Det gäller framför allt preciseringen om en hållbar bebyggelsestruktur (dnr M2012/1171/Ma). Förtätning möjliggör även en bättre hushållning avseende resurs- och energianvändningen. kan förtätning ge förutsättningar för minskad klimatpåverkan. Förslagen bidrar också till preciseringen av god vardagsmiljö som bl.a. innebär ett varierat utbud av bostäder, arbetsplatser, service och kultur. Förslaget om att ett undantag från straffansvar bör införas I avsnitt 5.2 föreslås ett undantag från straffansvaret för otillåten miljöverksamhet i de fall ett bullervillkor överskrids men omgivningsbullret vid berörd bostadsbyggnad inte överskrider beräknade bullervärden som angetts i planbeskrivningen eller i bygglovet och beräkningen av bullervärdena har gjorts med hänsyn till intresset att förebygga olägenhet för människors hälsa. Förslaget bedöms inte få några konsekvenser för miljön. Färdigställandeskydd för åtgärder som kan genomföras utan krav på bygglov I avsnitt 6 föreslås att det inte ska krävas ett färdigställandeskydd för sådana åtgärder som undantagits från kravet på bygglov, dvs. i fråga om att uppföra en komplementbyggnad eller ett komplementbostadshus eller göra en tillbyggnad i omedelbar närhet till ett en- eller tvåbostadshus eller att inreda ytterligare en bostad i ett enbostadshus. Förslaget medför inte några konsekvenser för miljön. Den tid som åtgår för plan- och byggprocessen är relativt lång, vilket bl.a. påverkar förutsättningarna för en effektiv konkurrens i byggsektorn. De långa processerna tar dels stora personella och ekonomiska resurser i anspråk från exploatören, dels kan markinnehavet i sig medföra betydande räntekostnader som planläggningen pågår. Många mindre aktörer i byggsektorn saknar förutsättningar för att genomföra projekt som förutsätter planläggning. Ett genomförande av förslagen i denna proposition kommer inte att innebära väsentligt fler bostäder i sig. emellertid till att effektivisera plan- och byggprocessen som helhet, 2014/15:122 vilket innebär att tiden från idé till färdigställande kan kortas något. Genom kortare handläggningstider kan den kommunala kapaciteten att handlägga detaljplaner öka något, men framför allt skapar kortade ledtider i planprocessen förutsättningar för att fler mindre och medelstora exploatörer kan ta initiativ till planläggning. Detta kan leda till ökad konkurrens inom byggsektorn och därmed till ett ökat utbud av bostäder. Ett genomförande av förslagen kan därigenom sägas bidra till att förbättra förutsättningarna för bostadsbyggandet. Verksamhetsutövarens rättssäkerhet vid omgivningsbuller I avsnitt 5.1 föreslås att tillståndsmyndigheten inte ska få besluta villkor enligt 16 kap. 2 § i fråga om omgivningsbuller enbart på grund av en bostadsbyggnad i omgivningen, om bostadsbyggnaden ingår i ett område med detaljplan eller omfattas av ett bygglov enligt (2010:900), förkortad PBL, det i planbeskrivningen till planen eller i lovet har angetts beräknade bullervärden och villkoren skulle innebära strängare krav avseende omgivningsbuller än vad som följer av dessa värden. Det föreslås också att tillståndsmyndigheten i samband med omprövning av tillstånd enligt 24 kap. 5 § inte ska få meddela skärpta villkor i fråga om omgivningsbuller enbart på grund av att det sedan ett tillstånd har getts eller senast ändrats har tillkommit en bostad i omgivningen. Även i detta fall förutsätts att omgivningsbullret inte överskrider beräknade bullervärden som har angetts i planbeskrivningen eller i bygglovet. I avsnitt 5.2 föreslås vidare ett undantag från straffansvaret för otillåten miljöverksamhet i de fall ett bullervillkor överskrids men omgivningsbullret vid berörd bostadsbyggnad inte överskrider beräknade bullervärden som har angetts i planbeskrivningen eller i bygglovet och beräkningen av bullervärdena har gjorts med hänsyn till intresset att förebygga olägenhet för människors hälsa. Förslagen bedöms inte få någon direkt påverkan på bostadsbyggandet utan syftar till att trygga verksamhetsutövares rättssäkerhet och utvecklingsmöjligheter när bostäder uppförs i mer bullerutsatta lägen. Förslagen bör dock ses som en komplettering till det nya regelverk som har införts till följd av förslagen i propositionen Samordnad prövning av buller enligt och (prop. 2013/14:128) med syfte att förbättra samordningen av och PBL för att underlätta planering och byggande av bostäder i bullerutsatta miljöer. Inte minst kan de nu aktuella förslagen bidra till att verksamhetsutövare känner större trygghet för att deras verksamhet ska kunna bedrivas även i fortsättningen i samband med att nya bostäder planeras i anslutning till en tillståndspliktig verksamhet, vilket kan göra det lättare för verksamhetsutövaren att acceptera de nya bostäderna. Förslagen bör således indirekt underlätta för planering och byggande av bostäder. De förslag som redovisas i denna proposition bedöms vara förenliga med I sammanhanget bör dock nämnas att och rådets direktiv /49/EG om bedömning och hantering av omgivnings- buller bl.a. fastställer gemensamma definitioner och mätmetoder när det Prop. 2014/15:122 gäller omgivningsbuller. I direktivet ställs även krav på kartläggningar av antalet boende som är utsatta för höga bullernivåer vid den mest exponerade fasaden. Ytterligare bostäder i bullerutsatta lägen kommer troligen innebära att antalet exponerade människor, enligt kartläggningskraven i direktivet, kommer att öka. Förslagen saknar betydelse för jämställdheten mellan män och kvinnor, för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen samt för den offentliga servicen. Inte heller bedöms förslagen påverka förutsättningarna för en digital plan- och byggprocess eller för tillgängligheten för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. De föreslagna ändringarna i när det gäller omgivningsbuller (dvs. 16 kap. 2 b §, 24 kap. 5 a § samt 29 kap. 4 §) medför att möjligheterna att nå de transportpolitiska målen inte förändras jämfört med hur det ser ut . Ändringarna kompenserar därigenom för de osäkerheter som skulle kunna uppstå för verksamhetsutövare till följd av att det blir möjligt att i högre grad bygga bostäder i mer bullerutsatta lägen. De lagändringar som föreslås i denna proposition medför behov av informationsinsatser för bl.a. kommuner, företag och enskilda. I avsnitt 8.1 har redan nämnts att kommer att behöva ta fram (i samråd med ) en vägledning som ett stöd till bl.a. kommunerna i sitt arbete med detaljplaner och bygglov mot bakgrund av de föreslagna bestämmelserna i som syftar till att säkerställa verksamhetsutövares rättssäkerhet vid omprövning av befintliga tillstånd och vid ansökan om nytt eller ändrat tillstånd. Även i övrigt kommer att behöva uppdatera sin vägledning, t.ex. i webbtjänsten PBL kunskapsbanken, med anledning av de föreslagna lagändringarna. 9.1Förslaget till lag om ändring i Tillstånd, godkännande och dispens 2 b § får inte med stöd av 2 § besluta villkor i fråga om omgivningsbuller enbart på grund av en bostadsbyggnad i omgivningen, om 1.bostadsbyggnaden ingår i ett område med detaljplan eller omfattas av ett bygglov enligt (2010:900) och det i planbeskrivningen till planen eller i lovet har angetts beräknade bullervärden, och 2.villkoren skulle innebära strängare krav avseende omgivningsbuller än vad som följer av dessa värden. Trots första stycket får villkor enligt 2 § som innebär strängare krav beslutas om det med hänsyn till de boendes hälsa finns synnerliga skäl för det. Sådana komplementbostadshus som avses i 9 kap. 4 a § får aldrig föranleda villkor i fråga om omgivningsbuller. Paragrafen, som är ny, innehåller undantag från bestämmelserna om villkor vid tillstånd, godkännande och dispens i 2 §. Bestämmelsen är utformad med beaktande av Lagrådets synpunkter. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. Enligt första stycket får tillståndsmyndigheten vid tillståndsgivning, godkännande och dispensgivning inte besluta villkor i fråga om omgivningsbuller enbart på grund av en bostadsbyggnad i omgivningen, om bostadsbyggnaden ingår i ett område med detaljplan eller omfattas av ett bygglov enligt (2010:900), det i planbeskrivningen till planen eller i lovet har angetts beräknade bullervärden och villkoren skulle innebära strängare krav avseende omgivningsbuller än vad som följer av dessa värden. Att en planbeskrivning och ett lov som huvudregel ska innehålla en redovisning av beräknade värden för omgivningsbuller vid en bostadsbyggnad framgår av 4 kap. 33 a § och 9 kap. 40 § . Paragrafen är tillämplig oavsett om det handlar om en eller flera bostadsbyggnader. Med villkor som innebär ”strängare krav avseende omgivningsbuller än vad som följer av dessa värden” avses dels att villkor om lägre bullervärden inte får beslutas än de som finns angivna i planbeskrivningen till detaljplanen eller i bygglovet, dels att villkor i fråga om åtgärder inte får beslutas som medför att sökanden måste vidta åtgärder med syfte att reducera omgivningsbullret mer än vad som följer av de beräknade bullervärdena. Med termen enbart avses i sammanhanget att det kan förekomma andra skäl för att besluta villkor avseende buller än de som detaljplanen eller bygglovet reglerar. Det kan t.ex. handla om nya EU-krav i fråga om bästa möjliga teknik för att minska buller eller en bedömning av bästa möjliga teknik enligt 2 kap. . Det finns således ett utrymme för tillståndsmyndigheten att av andra skäl än närheten till bostadsbyggnader som uppförts i enlighet med en detaljplan eller ett bygglov med beräknade bullervärden, besluta ett bullervillkor eller ställa krav på att verksamhetsutövaren vidtar andra försiktighetsmått. Exempelvis kan en situation uppstå där ny teknik innebär att det går att minska bullret från en verksamhet väsentligt. Vid en prövning ska prövningsmyndigheten ställa upp villkor utifrån bestämmelserna i 2 kap. , bl.a. kravet på bästa möjliga teknik. Om användning av ny teknik kan innebära lägre bulleremissioner får prövningsmyndigheten besluta bullervillkoren i den utsträckning det inte kan anses orimligt att uppfylla dem. ska bedöma om det aktuella omgivningsbullret överskrider de beräknade bullervärdena i planbeskrivningen eller i lovet. I planbeskrivningen och i bygglovet kan det finnas värden avseende såväl enstaka som flera bullerkällor. bedömning av omgivningsbullret görs lämpligen utifrån samma beräkningssätt och metod som har använts vid beräkningarna för detaljplanen eller bygglovet. Saknas bullervärden i planbeskrivningen eller bygglovet är bestämmelsen inte tillämplig. Andra stycket innehåller undantag från första stycket. får således besluta villkor som innebär strängare krav om det med hänsyn till de boendes hälsa finns synnerliga skäl för det. 2014/15:122 av uttrycket synnerliga skäl innebär att tillämpningen av undantags- bestämmelsen ska vara restriktiv. Det kan t.ex. vara fråga om att det har framkommit en väsentlig felaktighet i den bullerberäkning eller de på beräkningen grundade antaganden eller bedömningar, som har utgjort underlag för planbeskrivningen eller bygglovet. De på beräkningen grundade antagandena kan exempelvis ha blivit inaktuella på grund av oförutsedda omständigheter som kommunen rimligen inte kunde känna till i samband med beslutet om detaljplanen eller bygglovet. För att det i en sådan situation ska anses föreligga synnerliga skäl bör felaktigheten kunna anses medföra en betydande olägenhet för de boendes hälsa trots att verksamheten håller sig inom de beräknade bullervärdena. Även andra situationer eller omständigheter, som inte var kända för bullerberäkningen och som leder till att bullernivåerna blir så höga att de kan leda till betydande olägenhet för de boendes hälsa, ska kunna rymmas inom begreppet synnerliga skäl. Det är således en samlad bedömning, om än med restriktivitet, som får göras för att avgöra om det med hänsyn till de boendes hälsa föreligger synnerliga skäl. En verksamhetsutövare som drabbas av villkor med strängare krav med anledning av sådana olägenheter som beror på en kommuns fel eller försumlighet vid planläggningen bör kunna rikta krav på skadestånd mot kommunen med stöd av 3 kap. 2 § skadeståndslagen (1972:207). I tredje stycket regleras att sådana komplementbostadshus som avses i 9 kap. 4 a § aldrig får föranleda att villkor beslutas i fråga om omgivningsbuller. Med detta avses dels att omgivningsbuller vid ett enstaka komplementbostadshus inte ska få föranleda villkor, dels att den omständigheten att det har tillkommit fler permanentboende personer i ett bullerutsatt läge till följd av förekomsten av komplementbostadshus inte ska få föranleda villkor. Med termen omgivningsbuller avses samma sak som enligt 26 kap. 9 a §. Vägledning för vad som menas med termen kan således hämtas från 1 kap. 4 § och förarbetena till den paragrafen (prop. 2013/14:128 s. 76). 24 kap. Tillstånds giltighet, omprövning m.m. Verkan av domar och beslut enligt 5 a § får inte med stöd av 5 § meddela skärpta villkor i fråga om omgivningsbuller enbart på grund av att det sedan tillståndet gavs eller senast ändrades har tillkommit en ny bostad i omgivningen, om 1.bostaden ingår i ett område med detaljplan eller omfattas av ett bygglov enligt (2010:900) och det i planbeskrivningen till planen eller i lovet har angetts beräknade bullervärden, och 2.omgivningsbullret från verksamheten inte överskrider dessa värden. Trots första stycket får skärpta villkor meddelas om det med hänsyn till de boendes hälsa finns synnerliga skäl för det. Sådana komplementbostadshus som avses i 9 kap. 4 a § får aldrig föranleda skärpta villkor i fråga om omgivningsbuller. Paragrafen, som är ny, innehåller undantag från bestämmelserna om villkor vid omprövning av tillstånd i 5 §. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. Enligt första stycket får tillståndsmyndigheten inte meddela skärpta villkor i fråga om omgivningsbuller enbart på grund av att det sedan tillståndet gavs eller senast ändrades har tillkommit en ny bostad i omgivningen, om bostaden ingår i ett område med detaljplan eller omfattas av ett bygglov enligt (2010:900) och det i planbeskrivningen till planen eller i lovet har angetts bullervärden och omgivningsbullret inte överskrider dessa värden. Att en planbeskrivning och ett lov som huvudregel ska innehålla en redovisning av beräknade värden för omgivningsbuller vid en bostadsbyggnad framgår av 4 kap. 33 a § och 9 kap. 40 § . Med skärpta villkor avses både lägre bullervärden och villkor som innebär att tillståndshavaren måste vidta åtgärder som medför kostnader för denne. Det handlar om en skärpning i förhållande till befintliga villkor i tillståndet. är dock inte förhindrad att meddela skärpta villkor om omgivningsbullret från verksamheten överskrider sådana beräknade bullervärden som angetts i planbeskrivningen till en detaljplan eller i ett bygglov. Paragrafen är tillämplig oavsett om det handlar om en eller flera nytillkomna bostäder. Att termen bostad används innebär att bestämmelsen inte endast omfattar nytillkomna bostadsbyggnader utan även nya bostäder som har tillkommit i en befintlig byggnad som inte har innehållit någon bostad.