prop · H3031d8 · 2015-09-21 00:00:00 — 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Förslag till statens budget Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd............................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder ...................... Beskrivning av anslagsposterna....................................................... 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete ............ 1:6 Utvärdering av internationellt bistånd ..................................... 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 2.1 Biståndsram, härledning av utgiftsområde 7 Internationellt bistånd.......... Tabell 2.2 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 7 ...................................................... Tabell 2.3 Härledning av ramnivån 2016–2019. Tabell 2.4 Ramnivå 2016 Realekonomiska fördelad. Tabell 2.5 Utfall anslag 1:1 Biståndsverksamhet genom Sida 2012-2014..................... Tabell 2.6 Utfall anslag 1:1 Biståndsverksamhet genom UD m.fl. 2012-2014 ............ Tabell 2.7 Resultatindikatorer i urval Ökad jämställdhet och stärkt egenmakt för kvinnor och flickor ............................................................................................... Tabell 2.8 Resultatindikatorer i urval Förbättrad miljö, begränsad klimatpåverkan och stärkt motståndskraft mot miljöpåverkan, klimatförändringar och Tabell 2.9 Resultatindikatorer i urval Stärkt demokrati och ökad respekt för Tabell 2.10 Resultatindikatorer i urval Förbättrade möjligheter för fattiga människor att bidra till och dra nytta av ekonomisk utveckling och erhålla god utbildning33 Tabell 2.11 Resultatindikatorer i urval Förbättrad grundläggande hälsa...................... Tabell 2.12 Resultatindikatorer i urval Värnad mänsklig säkerhet och frihet från våld39 Tabell 2.13 Resultatindikatorer i urval Räddade liv, minskad nöd och upprätthållen Tabell 2.14 Anslaget 1:1 Biståndsverksamhet, Utvecklingssamarbete genom Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete............................................................. Tabell 2.15 Anslaget 1:1 Biståndsverksamhet................................................................ Tabell 2.16 De 10 största kärnstöden till multilaterala organisationer 2014-20161 ..... Tabell 2.17 Anslagsutveckling för 1:1 Biståndsverksamhet .......................................... Tabell 2.18 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet.............. Tabell 2.19 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:1 Biståndsverksamhet ........ Tabell 2.20 Anslagsutveckling för 1:2 Styrelsen för internationellt Tabell 2.21 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:2 Styrelsen för Tabell 2.22 Anslagsutveckling för 1:3 ................................. Tabell 2.23 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:3 Nordiska Afrikainstitutet69 Tabell 2.24 Anslagsutveckling för 1:4 .............................. Tabell 2.25 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:4 Tabell 2.26 Anslagsutveckling 1:5 : Internationellt Tabell 2.27 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:5 : Internationellt Tabell 2.28 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:5 : Tabell 2.29 Anslagsutveckling för 1:6 Utvärdering av internationellt bistånd ............ 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 2.30 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:6 Utvärdering av 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Diagram 2.1 Utbetalt stöd från UD och Sida 2014....................................................... 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.fastställer biståndsramen för av vid budgeteringstillfället beräknad bruttonationalinkomst (BNI) beräknat enligt EU-förordningen för nationalräkenskaperna ENS 2010 (avsnitt 2.1), 2.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 77 2017–2027 (avsnitt 2.7.1), 3.bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar för statliga garantier för biståndsverksamhet som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 10 (avsnitt 2.7.1), 4.bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar för statliga garantier till Internationella återuppbyggnads- och () som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till 2 247 182 (avsnitt 2.7.1), (avsnitt 2.7.1), 6.godkänner att medverkar i kapitalhöjningen i Inter-amerikanska Investeringsbolaget (IIC) som sker genom teckning av aktier som tilldelas medlemsländerna och bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier till IIC med (2.7.1), 7.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, när det gäller anslag som står till regeringens disposition, enligt följande uppställning: 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 8.bemyndigar att 9. för anvisar ett ramanslag för anslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete ingå avtal om samarbetsprojekt som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2019 (avsnitt 2.7.5), under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd för enligt följande uppställning: 1:2 (Sida) 1:6 Utvärdering av internationellt bistånd 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 2 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Under utgiftsområdet Internationellt bistånd finns sex anslag: biståndsverksamhet, förvaltningsanslagen för (Sida), (), (FBA), anslag för internationellt utvecklingssamarbete samt anslaget för utvärdering av internationellt bistånd. De delar som inte finansieras från biståndsramen är förvaltningskostnader för samarbete inom samt garantiavgifter, avseende Nordiska investeringsbankens miljöinvesteringslån, som inte klassificeras som bistånd. Regeringens förslag: fastställer biståndsramen för av vid budgeteringstillfället beräknad bruttonationalinkomst (BNI) beräknat enligt EU- förordningen för nationalräkenskaperna ENS 2010. Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslår att biståndsramen uppgår till , vilket motsvarar av beräknad BNI enligt EU- förordningen för nationalräkenskaperna ENS 1995. Enligt förordningen för nationalräkenskaperna ENS 2010, som infördes och som medförde förändringar i beräkningsmetoden för BNI, motsvarar biståndsramen av beräknad BNI. Ökningen från (1,ENS 1995) till (1,ENS 1995) medför att biståndsramen tillförs . I ökningen ingår medel till den gröna klimatfonden (GCF) och andra bidrag till klimatfinansiering i utvecklingsländer. Regeringens målsättning är fortsatt att biståndet ska uppnå av BNI enligt den nya beräkningsmetoden. I biståndsramen ingår kostnader som klassificeras som bistånd (Official Development Assistance, ) i enlighet med den definition som används av biståndskommittén vid och utveckling (/DAC). Majoriteten av kostnaderna återfinns under anslag inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Det föreslagna beloppet för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd uppgår till . I utgiftsområde 7 ingår för garantiavgifter avseende Nordiska investeringsbankens miljöinvesteringslån och som avser förvaltningsutgifter för samarbete inom som inte klassificeras som bistånd. Dessa kostnader ingår inte i biståndsramen. I biståndsramen ingår också kostnader från andra delar av statens budget som kan klassificeras som bistånd. Kostnaderna uppgår till 2016 och är en minskning med jämfört med föregående år. Detta beror bl.a. på att kostnaderna för asylmottagande i minskar något. Som andel av biståndsramen 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 uppgår kostnaderna inom andra utgiftsområden till 2016, jämfört 2014. Kostnader inom andra utgiftsområden som ingår i biståndsramen Nedan följer en beskrivning av de kostnader som ingår i biståndsramen men som återfinns under andra utgiftsområden. Kostnader för mottagande av asylsökande Kostnader för mottagande av asylsökande från låg- och medelinkomstländer i ingår i den svenska biståndsramen. har i enlighet med /DAC:s riktlinjer möjlighet att såväl kunna hjälpa en person i behov av skydd i ett flyktingläger i t.ex. , som bekosta omhändertagandet av en flykting han eller hon befinner sig i . ska vara en för de som flyr undan förföljelse och förtryck och tar ett stort ansvar för det internationella skyddet av flyktingar. beräknas kostnaden för asylsökande från låg- och medelinkomstländer, som räknas in i biståndsramen, uppgå till , vilket motsvarar av det totala biståndet. Det innebär en minskning med 0,7 miljarder . Att kostnaden minskar beror främst på en minskning av antalet asylsökande. Antalet asylsökande i är dock fortfarande mycket stort. Den humanitära situationen i världen är allvarlig, inte minst i . Som följd har miljontals människor drivits på flykt. Merparten av världens flyktingar befinner sig på flykt i sina hemländer eller i något angränsande land. , , och har tillsammans tagit emot närmare 4 miljoner syriska flyktingar. Uppemot 8 miljoner syrier befinner sig på flykt i sitt hemland. Sedan konflikten i bröt ut har också fler än 200 000 syrier sökt skydd i något EU-land. Över hälften av dessa har ansökt om asyl i eller . Syrier, eritreaner och somalier har utgjort de största grupperna av asylsökande i . bedömer regeringen att drygt hälften av antalet asylsökande kommer att komma från , och . En ovanligt hög andel av de asylsökande som kommer till EU är ensamkommande barn. är det land inom EU dit flest ensamkommande barn söker sig. antas de utgöra av antalet asylsökande som kommer till , vilket kan jämföras 2014. har enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. ett huvudansvar för mottagandet av asylsökande från det att ansökan om asyl lämnas in till dess att personen tas emot i en kommun, om uppehållstillstånd har beviljats, alternativt lämnar landet vid avslagsbeslut. För att beräkna kostnaden som ska ingå i biståndsramen görs först en bedömning av hur många personer som kommer att söka asyl i samt en beräkning av hur stor andel av dessa som antas komma från låg- och medelinkomstländer enligt /DAC:s klassificering, vilket i normalfallet är av det totala antalet asylsökande i . Därefter räknas den genomsnittliga vistelsetiden i mottagande fram för dessa personer. I beräkningarna ingår tiden från ansökan till bosättning efter beslut om uppehållstillstånd eller till slutligt beslut om avvisning eller utvisning. Det är emellertid endast kostnader för det första årets vistelse i som klassificeras som bistånd. Den genomsnittliga vistelsetiden beräknad som antal dygn multipliceras med antalet asylsökande samt kostnaden per person och dygn i mottagandet. Beräkningarna bygger på en prognos om 73 000 asylsökande, varav antas komma från låg- och medelinkomstländer. Den genomsnittliga dygnskostnaden uppskattas till per person och genomsnittligt antal dygn per person prognostiseras till 221. Kostnader för självmant återvändande, för personer vars asylansökningar avslås, ingår också i det belopp som klassificeras som bistånd. Det uppgår till . Även kostnader för mottagandet av personer som vidarebosätts i och deras resor till ingår i avräkningen och uppgår till . Migrationens positiva bidrag till utveckling, inte minst genom remitteringar, måste tillvaratas. Regeringens förhoppning är att en global utveckling kommer till stånd, politiskt, ekonomiskt, socialt och ekologiskt, som innebär att allt färre människor ska lida nöd och tvingas på flykt. Men med den humanitära situation som råder , är behoven av asyl omfattande och de kostnader för asylsökande som faller inom biståndsramen förhållandevis höga. Kostnaderna för mottagande av asylsökande ingår i utgiftsområde 8 Migration. I biståndsramen ingår även kostnader för det svenska bidraget till den del av Europeiska unionens (EU) gemensamma bistånd som finansieras genom EU:s reguljära budget. uppgår dessa kostnader inom utgiftsområde 27 till , vilket motsvarar del av de faktiska kostnaderna för biståndet inom den totala EU-budgeten 2014. EU bedriver utvecklingssamarbete med nästan alla låg- och medelinkomstländer och inom ett stort antal sektorer. Allokering av resurser liksom utvecklingssamarbetets inriktning slås fast i s.k. externa finansiella instrument som har varierande geografiskt och tematiskt fokus. I ministerrådets arbetsgrupper utarbetar tillsammans med övriga medlemsstater, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten (EEAS) EU:s gemensamma utvecklingspolitik. bidrar även till att påverka utformningen av EU:s bistånd i genomförandekommittéerna, expertgrupper och via ambassaderna i fält. I biståndsramen ingår biståndsrelaterade förvaltningskostnader för utlandsmyndigheter och enheter i . /DAC:s riktlinjer lägger fast ett antal principer för vad som kan räknas som förvaltningsresurser för policyarbete och genomförande av bistånd. /omfattar lönekostnader för personal med biståndsrelaterat arbete vid huvudkontor och vid utlandsmyndigheter samt drift av berörda myndigheter, inklusive kostnader för lokaler, it, fordon m.m. De kostnader inom utgiftsområde 1 om 448 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 som ingår i biståndsramen 2016 utgörs av faktiska utfall för dessa verksamheter. Kostnadsberäkningen grundas på tidsåtgång för biståndsrelaterat arbete på respektive utlandsmyndighet och UD-enhet i . Det handlar t.ex. om dialog och rapportering om utvecklingspolitiska frågor och om värdlandets roll i utvecklingspolitiken i multilaterala forum såsom FN, samt i EU. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) disponerar inom utgiftsområde 6 för sin internationella biståndsverksamhet, som inkluderas i biståndsramen. Vidare ingår i biståndsramen bidrag till () om ca inom utgiftsområde 22 och bidrag till demokratiinsatser i och om ca inom utgiftsområde 5. I biståndsramen inkluderas även den del av bidrag till vissa FN-organ och andra internationella organisationers reguljära budget som belastar anslag inom andra utgiftsområden men som klassificeras som bistånd. Dessa organisationer är FAO, CITES, , , , IUCN, , , , , , , UNPKO, UPU, , , och . De kostnader om ca som ingår i biståndsramen 2016 utgörs av faktiskt utbetalt belopp 2014 till dessa organisationer. fördelas stipendiemedel till universitet och högskolor avseende stipendier för särskilt kvalificerade studieavgiftsskyldiga studenter. Stipendiemedel som avser studenter från länder som enligt /DAC klassificeras som mottagarländer för bistånd inkluderas i biståndsramen, i enlighet med /DAC:s riktlinjer. De kostnader inom utgiftsområde 16 om som ingår i biståndsramen 2016 utgörs av faktiska utfall. disponerar , för att upprätta en webbtjänst i syfte att öka synlighet och transparens och därigenom möjliggöra minskade avgifter vid remitteringar. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 föreslår regeringen att flyttas till utgiftsområde 8 Migration anslaget 1:3 Migrationspolitiska åtgärder för bidrag till Internationella organisationen för migration (IOM). Bidraget till IOM har tidigare belastat anslag 1:1 Biståndsverksamhet under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Tabell 2.1 Biståndsram, härledning av utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Kostnader inom andra utgiftsområden Kostnader inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Biståndsram i procent av beräknad BNI enlig ENS 19953 Biståndsram i procent av beräknad BNI enligt ENS 2010 Klimatinsatser inom utgiftsområde 7 som inte finansieras Kostnader inom utgiftsområde 7 som inte finansieras från biståndsramen och inte definieras som bistånd5 Totalt för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd 1Inklusive vår- och höständringsbudget 2015 2Beloppen för flyktingkostnader 2016-2019 baseras på en prognos av förväntat antal asylsökande 3Det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet. Det befintliga regelverket ENS 1995 uppdaterades till ENS 2010. 4Ytterligare medel tillfördes utgiftsområde 7 i vårändringsbudget 2015 för klimatinsatser som klassificeras som bistånd enligt /DAC:s definition. 5De delar som inte finansieras från biståndsramen är förvaltningskostnader för samarbete inom samt garantiavgifter, avseende Nordiska investeringsbankens miljöinvesteringslån, som inte klassificeras som bistånd. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 2.2 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 7 1:6 Utvärdering av internationellt bistånd 2013 2:1 Reformsamarbete i Totalt för utgiftsområde 07 Internationellt bistånd 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Tabell 2.3 Härledning av ramnivån 2016–2019. Tabell 2.4 Ramnivå 2016 Realekonomiska fördelad. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Förändring till följd av: till/från andra Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, d.v.s. utbetalningar av bidrag från staten, t.ex. hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Målet för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd är: att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck (prop. 2013/14:1 UO 7, bet. 2013/14:UU2) se även (skriv. 2013/14:131 UO 7, bet. 2013/14:UU20). I likhet med utformningen av politiken inom andra utgiftsområden omfattas utgiftsområdet Internationellt bistånd av politik för global utveckling (prop. 2002/03:122, bet. 2003/04: UU3, rskr.2003/04:112) som regeringen redogör för i propositionen Gemensamt ansvar – politik för global utveckling. Resultatredovisningen i denna budgetproposition inkluderar resultat från det bilaterala och multilaterala utvecklingssamarbetet samt EU:s utvecklingssamarbete. internationella utvecklingssamarbete redovisas i avsnittet om under utgiftsområde 2, Samhällsekonomi och finansförvaltning. Redovisning för kostnader och resultat för mottagande av asylsökande görs under utgiftsområde 8, Migration. Det bistånd som tilldelas andra myndigheter än Sida direkt från biståndsbudgeten består till stor del av civila krishanteringsinsatser. Resultaten av denna verksamhet redovisas främst under utgiftsområde 5, Internationell samverkan. Även erhåller medel från biståndsbudgeten. Deras verksamhet redovisas både under utgiftsområde 5 och 7. förvaltningskostnader redovisas under utgiftsområde 1, . Vissa FN-organ får även bidrag från andra utgiftsområden vilket redovisas under dessa. 2.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder I redovisningen och bedömningen av biståndets resultat använder sig regeringen framför allt av myndigheters och multilaterala organisationers årsrapporter och årsredovisningar, svenska och internationella utvärderingar, revisioner, analyser samt forskning. I uppföljningen och resultatredovisningen av utvecklingssamarbetet används olika metoder och källor till information. Kvantitativa indikatorer kompletteras med kvalitativa uppföljningsmetoder vilket bidrar till en balans mellan kortsiktiga och långsiktiga resultat. Uppföljning ska i så stor utsträckning som möjligt utgå från samarbetsländernas system för insamling och sammanställning av resultat och statistik. I denna budgetproposition kompletteras resultatredovisningen av ett urval indikatorer för det multilaterala och bilaterala utvecklingssamarbetet för varje tematiskt område. I regleringsbrevet fick Sida i uppdrag att redovisa ett antal indikatorer som skulle ge förutsättningar att följa resultaten av utvecklingssamarbetet på en övergripande nivå. Dessa indikatorer används för att illustrera resultat för det bilaterala utvecklingssamarbetet i årets resultatredovisning. Det krävs dock ett fortsatt arbete med uppföljning och resultatredovisning för att kunna ge en mer representativ bild av verksamheten. Arbete krävs även för att säkerställa att könsspecifika indikatorer finns inom såväl det bilaterala som det multilaterala utvecklingssamarbetet. Indikatorerna för det multilaterala biståndet har valts ut bland multilaterala organisationers befintliga resultatramverk. Utgångspunkten har varit att de ska vara relevanta för att följa utvecklingen inom respektive tematiskt område. För några tematiska områden är det lättare att identifiera mätbara indikatorer, som inom hälsa och utbildning. För andra områden, som jämställdhet, demokratisk utveckling, mänskliga rättigheter, miljö samt konflikt och säkerhet är det betydligt svårare. Det är därför viktigt att redovisningen beaktar både kvalitativa och kvantitativa aspekter. Resultatindikatorerna finns angivna i tabeller under respektive tematiskt område i avsnitt 2.4.2. Resultat (tabell 2.7 - 2.13). Resultatredovisningen är uppdelad på sju tematiska områden: 1.Ökad jämställdhet och stärkt egenmakt för kvinnor och flickor 2.Förbättrad miljö, begränsad klimatpåverkan och stärkt motståndskraft mot miljöpåverkan, klimatförändringar och naturkatastrofer 3.Stärkt demokrati och ökad respekt för mänskliga rättigheter 4.Förbättrade möjligheter för fattiga människor att bidra till och dra nytta av ekonomisk utveckling och erhålla god utbildning 6.Värnad mänsklig säkerhet och frihet från våld 7.Räddade liv, lindrad nöd och upprätthållen mänsklig värdighet. Resultat redovisas även från multilateral och humanitär utvecklingspolitik liksom arbete inom ramen för förhandlingarna av den nya globala agendan för hållbar utveckling bortom 2015. Fördelningen av det svenska biståndet fastställde biståndsram för av beräknad bruttonationalinkomst (BNI) vilket motsvarade . Utfallet av biståndet som redovisades till DAC uppgick till motsvarande av senast tillgängliga BNI-uppgift . Den svenska biståndsvolymen överstiger därmed med mycket god marginal FN:s mål om ett bistånd på av BNI och gör att , räknat i procent, är den största biståndsgivaren av . Merparten av biståndsramen, av det utfall som redovisas till DAC, utgörs av verksamhet under anslag 1:1 Biståndsverksamhet. Kostnader från andra utgiftsområden utgörs till stor del av kostnader för mottagande av aslysökande (, av biståndsramen), EU:s gemensamma bistånd (1 984 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 , av biståndsramen) och kostnader för utrikesförvaltningens förvaltningskostnader (, av biståndsramen). Bilateralt bistånd är det stöd som kanaliseras till ett geografiskt eller ett tematiskt område. Det biståndet styrs av bilaterala, regionala och tematiska strategier. Den stora merparten av det bilaterala biståndet genomförs av Sida. En del av det bilaterala biståndet kanaliseras genom multilaterala organisationer s.k. multi-bi bidrag. Multi-bi bidraget uppgick till ca . En annan del kanaliseras genom organisationer i det civila samhället. samarbetsländer inom det bilaterala utvecklingssamarbetet är (uppräknade efter geografisk region): , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , Bosnien, och , , , , , och . Regionalt samarbete sker i och , , , söder om samt . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 2.5 Utfall anslag 1:1 Biståndsverksamhet genom Sida 2012-2014 Stöd genom svenska organisationer i det civila samhället Regionala och bilaterala strategier för Regionala och bilaterala strategier för Regionala och bilaterala strategier för och Reformsamarbete med , och Turkiet1 Särskilda insatser för mänskliga rättigheter och demokratisering Globala insatser för miljö- och klimatmässigt hållbar utveckling Globala insatser för socialt hållbar utveckling Globala insatser för ekonomiskt hållbar utveckling Globala insatser för mänsklig säkerhet Särskilda insatser för demokratisering och yttrandefrihet Särskilt demokratistöd genom svenska partianknutna organisationer