prop · H3031d11 · 2015-09-21 00:00:00 — Det är bl.a. av dessa anledningar av största vikt att och Arbetsförmedlingen tydligt informerar den enskilde om de alternativ som finns och vad som blir följden för den enskilde om denne fullföljer respektive väljer att ansöka om sjukpenning. Detta är särskilt viktigt då avsikten är att som programform ska upphöra och att inga personer ska skrivas in i eller återinträda i . Bestämmelsen om att det vid beräkning av hur många dagar som förflutit i rehabiliteringskedjan ska bortses från dagar i , bör fortsätta att tillämpas från ikraftträdandet även för de personer som före nämnda datum har påbörjat sitt deltagande i programmet. Det bör även vara möjligt att beviljas boendetillägg enligt äldre bestämmelser för den som från och med ikraftträdandet väljer att fortsätta sitt deltagande i . Regeringens förslag avviker något från förslaget i promemorian vad gäller ikraftträdandetidpunkten. Regeringen anser i likhet med att de individer som är i när de nya reglerna träder i kraft bör få rimlig tid att välja om de vill fullfölja eller ansöka om sjukpenning på nytt. Personer som har haft sjukpenning maximalt antal dagar erbjuds möjlighet att delta i . Det har framkommit att detta för många innebär minskade inkomster. I vissa fall behöver människor komplettera sin försörjning med försörjningsstöd de befinner sig i . Arbetsförmedlingen har i tidigare rapporter framfört att Arbetsförmedlingen får lägga mycket tid på ekonomisk rådgivning för de personer som deltar i . Människors oro för den egna ekonomin försvårar också arbetet med rehabilitering. Förslagen i denna promemoria innebär således en ökad trygghet för enskilda försäkrade som är långvarigt sjuka. Detta ger, i sin tur, bättre förutsättningar för rehabilitering och återgång i arbete. De negativa effekterna med nuvarande regelverk är särskilt påtagliga för de personer som inte har kvalificerat sig för full ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. I tabell 3.5 illustreras detta med ett typfall. Typfallet avser en ensamstående person med två barn i åldrarna , en månadshyra på samt kostnader för hushållsel och hemförsäkring om totalt . Personens sjukpenning antas vara densamma som genomsnittet för samtliga som har haft sjukpenning än . avslutas sjukpenningen och personen övergår till . Personen får aktivitetsstöd med per dag. Det framgår att personens disponibla inkomst, dvs. inkomst efter skatt, är så länge han/hon får sjukpenning. personen deltar i är den disponibla inkomsten avsevärt lägre, . Det framgår att personens inkomster är så låga att han/hon har rätt till ekonomiskt bistånd med under förutsättning att personen inte har några tillgångar så som lägenhet, bil eller sparande. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Tabell 3.5 Disponibel inkomst för en ensamstående med två barn före och efter övergången till arbetslivsintroduktion Kronor , avrundade belopp Källa: beräkningar. och Arbetsförmedlingen samarbetar löpande för att underlätta övergången från sjukförsäkring till aktivt arbetssökande eller arbete. En del i detta samarbete är att kartlägga rehabiliteringsbehovet för de personer som närmar sig den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen. Behovet av kartläggningar och aktiva rehabiliteringsinsatser kommer att finnas kvar. Genom att den bortre tidsgränsen tas bort får större utrymme att fokusera på insatser tidigare i ett sjukfall. I anslutning till att en person uppnår den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen vidtar ett antal aktiviteter i syfte att underlätta övergången till . I och med avskaffandet av den bortre tidsgränsen försvinner dessa aktiviteter, vilket leder till minskad administration. Administrationen underlättas också av att det är aktuellt att handlägga ansökningar om att få rätt till fler dagar med sjukpenning efter dag 914 i sjukfallet. Administrationen minskar dessutom genom att utbetalning av aktivitetsstöd till personer som finns i upphör, när programmet avskaffas. Ytterligare en faktor som minskar administrationen är att antalet nya sjukfall blir färre när inflödet av s.k. återvändare upphör. beräknas förslagen leda till att kommer att behöva administrera ca 7 000 fler sjukfall. Detta leder till ökade administrativa kostnader för . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 derna ökar också på grund av förändringar i itstöd m.m. Den totala effekten är svår att bedöma. Bedömningen är att besparingar och kostnader huvudsakligen tar ut varandra, vilket medför att totala förvaltningskostnader är oförändrade till följd av de här föreslagna förändringarna. Till följd av förslagen i denna proposition kommer personer som tidigare skulle ha deltagit i programmet fortsättningsvis kunna beviljas ersättning inom sjukförsäkringen eller övergå till Arbetsförmedlingen i samband med en individuell prövning. Då de föreslagna förändringarna inom sjukförsäkringen medför att de målgrupper som är avsett för upphör föreslås även att programmet avskaffas. Många av dem som tidigare påbörjat har direkt eller snart efter att programmet avslutats avaktualiserats från Arbetsförmedlingen då de på grund av ohälsa saknat tillräcklig arbetsförmåga för att kunna stå till arbetsmarknadens förfogande. Många har också varit inskrivna som arbetssökande med förhinder att söka arbete och/eller omgående tillträda på arbetsmarknaden i förekommande arbete. Andelen som inte går vidare till arbete, utbildning eller andra insatser vid Arbetsförmedlingen har ökat . De föreslagna ändringarna förväntas medföra att dessa individer, som inte bedömts ha arbetsförmåga, framöver inte kommer att övergå till Arbetsförmedlingen. har vissa kvarstått inom ramen för Arbetsförmedlingens verksamhet och fått del av insatser efter att avslutats. För personer med behov av stöd för att lämna sjukförsäkringen och kunna arbeta kommer det att vara möjligt att få insatser inom ramen för samverkan mellan eller genom samordningsförbund. Det är angeläget att personer som kan övergå till arbete gör detta i så stor utstäckning som möjligt. Därför kommer det även fortsatt att finnas ett omfattande behov av rehabiliteringsinsatser hos Arbetsförmedlingen eller genom personer som genom rehabiliteringsinsatser bedöms kunna återfå arbetsförmågan och lämna sjukförsäkringen. Förslagen bedöms medföra ett minskat resursbehov för Arbetsförmedlingen mot- svarande 2016 och . Småföretagarnas Arbetslöshetskassa (SMÅA) noterar att det i promemorian saknas en analys och bedömning av konsekvenser för arbetslöshetskassorna och arbetslöshetsförsäkringen. För rätt till arbetslöshetsersättning krävs bl.a. att ett arbetsvillkor ska vara uppfyllt inom en ramtid . Ramtiden är vanligtvis de 12 månader som närmast föregår arbetslöshetens inträde. När ramtiden ska bestämmas räknas dock inte s.k. överhoppningsbar tid, exempelvis tid under vilket sjukdom är styrkt. Överhoppningsbar tid får dock uppgå till längst . Begränsningsregeln har motiverats med att arbetslöshetsförsäkringen är en omställningsförsäkring och att det arbete som kvalificerar för ersättning inte ska ligga alltför långt tillbaka i tiden. Bestämmelserna om överhoppningsbar tid i arbetslöshetsförsäkringen är inte utformade i förhållande till bestämmelserna i sjukförsäkringen. Ett avskaffande av den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen innebär förvisso att personer kan få ersättning från sjukförsäkringen än . Om sjukfallet varar än , kan det få till följd att den sökande inte uppfyller villkoren för arbetslöshetsersättning. Det är dock tid under vilket sjukdom är styrkt, inte sjukpenningen i sig, som utgör överhoppningsbar tid i arbetslöshetsförsäkringen. Konsekvenserna av ett avskaffande av tidsgränsen i sjukförsäkringen bör, för arbetslöshetsförsäkringen, därför vara begränsade. Den som inte är nöjd med beslut kan, efter omprövning, överklaga beslutet till allmän förvaltningsdomstol. inkom totalt 3 421 sjukpenning- eller graviditetspenningärenden och 2 129 ärenden som rörde sjukersättning till förvaltningsrätterna. Detaljerad statistik avseende dessa ärenden saknas. Därför går det inte att med någon exakthet uppskatta hur ärendemängden påverkas av de förslag som lämnas i denna promemoria. Bedömningen är dock att förslagen bör leda till något färre ärenden. I första hand bör detta gälla ärenden där den försäkrade har fått avslag på sin begäran med sjukpenning på fortsättningsnivå, eftersom propositionens förslag medför att detta är aktuellt. Sjukpenning på fortsättningsnivån kan beviljas efter ansökan för fler än bl.a. om det skulle framstå som oskäligt att inte betala sjukpenning (27 kap. 24 a § socialförsäkringsbalken). avslog 121 sådana ansökningar. Det kan inte uteslutas att antalet ärenden som rör sjukersättning minskar till följd av förslaget. Behovet av stadigvarande försörjning med sjukersättning är inte lika akut för den försäkrade när han eller hon genom avskaffandet av den bortre tidsgränsen kan känna sig trygg med sin försörjning. Sammantaget bedöms antalet ärenden hos de allmänna förvaltningsdomstolarna minska något. Detta kan frigöra resurser till andra sjukpenningärenden, vilket i sin tur kan förkorta handläggningstiderna för dessa. Konsekvenser för jämställdhet och integration Sjukskrivningar, inklusive långtidssjukskrivningar, är vanligare bland kvinnor än män. I diagram 3.13 framgår att antalet sjukfall har ökat för både kvinnor och män. Där framgår även att kvinnors sjukskrivningar ökat i en snabbare takt än mäns. Diagram 3.13 Pågående sjukfall för kvinnor och män En majoritet av dem som uppnår den maximala tiden för sjukpenning i sjukförsäkringen är kvinnor, och av dem som uppnår maxtiden en andra gång är andelen kvinnor ännu högre. Eftersom kvinnors sjukskrivningar ökar i högre takt än mäns kommer andelen kvinnor som uppnår den maximala tiden för sjukpenning att bli högre med tiden om inte den bortre tidsgränsen tas bort. Som ovan nämnts har många av dem som inte fått ersättning från sjukförsäkringen efter att ha 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 nått den bortre tidsgränsen fått en ekonomisk försämring. Kvinnor i den aktuella gruppen har lägre inkomster än män och kan därför ha svårare att hantera inkomstsänkningar. har andelen personer med behov av ekonomiskt bistånd ökat mer bland männen. Ett borttagande av den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen borde ge både kvinnor och män bättre förutsättningar för rehabilitering eftersom åtgärder anpassade efter individens behov kan tidigareläggas när resurser nu frigörs. Att den oro för den egna ekonomin som förknippas med den bortre tidsgränsen reduceras förbättrar också förutsättningarna för rehabilitering. Sammantaget bedöms avskaffandet av den bortre tidsgränsen ge ett positivt bidrag till jämställdheten. Förslagen bedöms inte ge någon effekt på integrationen. bör det uppmärksammas att kvinnor och män, enligt flertalet studier, bedöms olika inom sjukvården och i rehabiliteringssammanhang. Detta gäller även utrikes födda. Därför är det viktigt att är särskilt uppmärksam i denna fråga så att både kvinnor och män i den här aktuella gruppen oavsett födelseland får samma möjligheter till rehabilitering. Konsekvenser för statens budget Dagens system med en bortre tidsgräns i sjukförsäkringen och en möjlighet att först efter 90 dagars karenstid kunna återvända och få sjukpenning har inneburit att antalet långa sjukfall har begränsats som antalet korta sjukfall har ökat. Antalet långa sjukfall har hållits nere genom att någon sjukpenning inte har betalats ut , trots att personerna saknat arbetsförmåga. Avskaffandet av den bortre tidsgränsen leder till att dessa personer kan få sjukpenning utan uppehåll. Antalet sjukfall beräknas även öka till följd av att tidsgränsen ger upphov till ett faktiskt utflöde av sjukfall som kan förväntas upphöra. Följaktligen beräknas avskaffandet av den bortre tidsgränsen leda till att antalet långa sjukfall successivt ökar. förväntas inflödet av nya sjukfall att dämpas. Sammantaget beräknas reformen leda till ca 7 000 fler pågående sjukfall . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 För beräkningarna har antagits att sannolikheten för att sjukfall avslutas för den bortre tidsgränsen antar samma mönster som gällde innan den bortre tidsgränsen infördes. Detta beräknas medföra ökade utgifter för sjukpenning m.m. motsvarande under , 2017, 2018 och 2019. En utgångspunkt för beräkningarna är att de personer som beviljas sjukersättning enligt dagens regler kommer att beviljas sjukersättning även efter avskaffandet av den bortre tidsgränsen. tycks dock förekomsten av en tidsgräns påskynda nybeviljandet av sjukersättning. En avskaffad tidsgräns beräknas därför leda till en något lägre nybeviljandenivå. Utgifterna för sjukersättning beräknas minska med och med 2017–2019. personer deltar i utbetalas aktivitetsstöd. Avskaffandet av den bortre tidsgränsen och avskaffandet av ger därför upphov till minskade utgifter för aktivitetsstöd. Utgifterna beräknas minska med ca 442 miljoner kronor 2016, 555 Kostnaderna för arbetsmarknadspolitiska program beräknas minska med 2016 och med 6–2017–2019. Förslaget beräknas även leda till minskade förvaltningsutgifter för Arbetsförmedlingen motsvarande 2016 och 2017. Sammantaget beräknas de föreslagna förändringarna leda till att utgifterna för statens budget ökar med ca 2016. därefter beräknas utgiftshöjningarna till runt . Borttagandet av den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen innebär att fler personer kan fortsätta få sjukpenning. Dessa personer kommer därmed inte att hänvisas till arbetslivsintroduktionen vid Arbetsförmedlingen. Borttagandet av den bortre tidsgränsen innebär därmed att antalet arbetslösa minskar. Eftersom det också skett ett utflöde av personer till arbete dels i samband med att den bortre tidsgränsen uppnåtts, dels efter deltagande i arbetslivsintroduktionen bedöms det också leda till att något färre personer kommer i arbete. Den berörda gruppen är dock förhållandevis liten eftersom de flesta som uppnått den bortre tidsgränsen i nuvarande system har återvänt till sjukförsäkringen . Tabell 3.6 Reformens effekter för statens budget Inklusive statliga ålderspensionsavgifter. 2.Inklusive statliga ålderspensionsavgifter. 3.Inklusive statliga ålderspensionsavgifter. Kommuner och Landsting (SKL) har i två rapporter undersökt kommunernas kostnader för ekonomiskt bistånd på grund av att människor inte kunnat få ersättning från sjukförsäkringen till följd av den bortre tidsgränsen. I rapporterna beräknas kommunernas kostnader för denna grupp till ca en procent av de totala kostnaderna för det ekonomiska biståndet. Det innebär , av totalt ca , . Förslaget beräknas därför minska kommunernas kostnader med ca . Förslaget bedöms inte påverka det kommunala självstyret. Konsekvenser för EU och internationella organisationer Förändringar i sjukförsäkringen såsom borttagandet av den bortre tidsgränsen ska prövas mot de av ratificerade ILO-konvention- erna. Enligt dessa konventioner ska det bland annat finnas en sjukförsäkring som inte får göras beroende av visstidsanställning, försäkring eller betalning av avgifter, som antalet karensdagar inte får överstiga . den av ratificerade konventionen nr 130, artikel 26 ska utgivandet av kontanta sjukförmåner inte understiga . En förändring av dagens system där den bortre gränsen tas bort är helt i enighet med konventioner, vilka således även fortsättningsvis kommer att fullgöra. Förslaget bedöms vara förenligt med internationella åtaganden och bedöms i övrigt inte medföra några EU-rättsliga konsekvenser. Arbetsgivarens roll i sjukskrivningsprocessen påverkas inte. Förslaget bedöms således inte ha några konsekvenser för företagen och andra arbetsgivare. Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken 27 kap. 20 § Ändringen innebär att hänvisningen till 24 a § tas bort eftersom paragrafen upphör att gälla. 27 kap. 24 § I bestämmelsen regleras att sjukpenning på fortsättningsnivån kan lämnas om sjukpenning på normalnivån kan lämnas på grund av det som föreskrivs i 21 §. Ändringen innebär att begränsningen till att sjukpenning kan lämnas i tas bort och att sjukpenning på fortsättningsnivån därigenom kan lämnas så länge som förutsättningarna i övrigt för rätt till sjukpenning är uppfyllda. 27 kap. 32 § Ändringen innebär att hänvisningen till 24 a § tas bort eftersom paragrafen upphör att gälla. 27 kap. 51 § Paragrafen innehåller bestämmelser om när dagar ska läggas samman vid beräkning av hur en försäkrad har haft nedsatt arbetsförmåga (rehabiliteringskedjan). Ändringen innebär att andra stycket tas bort och därigenom ska vid beräkning enligt första stycket inte längre bortse från sådana dagar under vilken den försäkrade del- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 tagit i arbetslivsintroduktion och fått aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning. 28 a kap. 15 §, 31 kap. 10 § samt 31 a kap. 12 § Ändringarna innebär att hänvisningarna till 27 kap. 24 a § tas bort eftersom paragrafen upphör att gälla. 103 c kap. 4 § Ändringen innebär att punkten 3 tas bort och därmed att boendetillägg inte kan lämnas till den som deltar i arbetslivsintroduktion och får aktivitetsstöd. 103 d kap. 1 och 9 §§ samt 103 e kap. 3 § Eftersom samordning inte längre ska göras med bostadstillägg har hänvisningarna till detta tillägg tagits bort (se avsnitt 3.9). 110 kap. 6 § I paragrafen regleras undantag från kravet i 4 § på att den som vill begära en förmån måste ansöka om denna. Ändringen i första stycket 2 innebär att hänvisningen till 27 kap. 24 a § tas bort eftersom nämnda lagrum upphör att gälla. Ansökan om sjukpenning kan dock alltjämt underlåtas av den som på grund av sjukdom är förhindrad eller har synnerliga svårigheter att göra en ansökan. I första punkten anges att 103 d kap. 1 och 9 §§ samt 103 e kap. 3 § ska träda i kraft och att de övriga ändringarna ska träda i kraft . Enligt andra punkten gäller äldre föreskrifter för förmåner som avser tid före ikraftträdandet. Med stöd av denna bestämmelse kan t.ex. sjukpenning beviljas enligt 27 kap. 24 a § även efter ikraftträdandet om det avser sjukfrånvaro före . Regleringen i tredje punkten avser sådana försäkrade som före ikraftträdandet har påbörjat deltagande i arbetslivsintroduktion (). För dessa ska det vid beräkning efter ikraftträdandet av hur många dagar som har förflutit i rehabiliteringskedjan bortses från dagar i . Denna beräkning kan således avse dagar i som inträffat såväl före som efter ikraftträdandet. Avseende dagar före ikraftträdandet kan det handla om dagar i programperioder som av- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 slutats före detta datum. Regleringen innebär även att den som efter ikraftträdandet deltar i kan beviljas boendetillägg. 3.9Förslag om borttagande av samordningsregel mellan boendetillägg och bostadstillägg Ärendet och dess beredning har i skrivelsen Fler förslag för minskat krångel (dnr 2011/11077/SF) föreslagit att boendetillägg inte ska samordnas med makes bostadstillägg. Därefter har förslaget bearbetats inom och beretts under hand med och . Regeringens förslag: Boendetillägg ska inte samordnas med makes bostadstillägg. Ändringen ska träda i kraft . Äldre föreskrifter ska fortfarande gälla för boendetillägg som avser tid före ikraftträdandet. förslag: Överensstämmer med regeringens förslag, dock inte vad gäller ikraftträdandetidpunkten. Skälen för regeringens förslag: En person som har haft tidsbegränsad sjukersättning eller aktivitetsersättning har i vissa fall rätt till boendetillägg. Boendetillägget för en försäkrad som är gift eller sammanboende uppgår till , vilket är hälften av vad en ensamstående har rätt till. Boendetillägget minskas med de belopp som betalas ut som preliminärt bostadsbidrag och som bostadstillägg till make eller sambo. Avsikten med denna samordning är att undvika en situation där två bidrag täcker samma boendekostnad (prop. 2011/12:1, s. 80 f.). I skrivelsen Fler förslag för minskat krångel , framför att det redan vid beräkningen av boendetillägg respektive bostadstillägg tas hänsyn till att de försäkrade är makar. Detta innebär att var och en endast får ersättning för sina egna boendekostnader. Mot bakgrund av vad som framförts konstaterar regeringen att de argument som har föranlett samordningen mellan den försäkrades boendetillägg och makens bostadstillägg saknar grund. Regeringen föreslår därför att den nu gällande samordningen mellan boendetillägget och bostadstillägget tas bort. Förslaget berör den som är berättigad till boendetillägg och har en make som är berättigad till bostadstillägg. Ändringen föreslås gälla . Äldre föreskrifter bör fortfarande gälla för boendetillägg som avser tid före ikraftträdandet. 3.10.11:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Tabell 3.7 Anslagsutveckling 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 24 187 000 tkr avser beräknad statlig ålderspensionsavgift sedan hänsyn tagits till regleringsbeloppet som uppgick till 325 178 tkr. Anslaget får användas för utgifter för sjukpenning, rehabiliteringspenning, närståendepenning och arbetshjälpmedel enligt socialförsäkringsbalken och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. Anslaget får vidare användas för utgifter för boendetillägg och sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall enligt socialförsäkringsbalken. Anslaget får dessutom användas för utgifter som kan uppkomma med anledning av vissa bestämmelser i sjuklönesystemet, nämligen den s.k. sjuklönegarantin, det särskilda högriskskyddet och det s.k. högkostnadsskyddet mot sjuklönekostnader enligt lagen (1991:1047) om sjuklön. Anslaget får även användas för utgifter för återbetalningspliktiga studiemedel avseende studerandes sjukperioder enligt studiestödslagen (1999:1395). Därtill får anslaget användas för utgifter för ersättning för skada orsakad av deltagare i arbetslivsinriktad rehabilitering, arbetshjälpmedel m.m. Anslaget får också användas för utgifter för statliga ålderspensionsavgifter enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. Bestämmelserna om ersättning för skada orsakad av deltagare i arbetslivsinriktad rehabilitering finns i förordningen (1980:631) om ersättning av allmänna medel för skada orsakad av deltagare i arbetsmarknadspolitiskt program eller arbetslivsinriktad rehabilitering m.m. Utgiftsutvecklingen för sjukpenningen styrs dels av antalet ersatta dagar, dels av medelersättningen. Antalet dagar påverkas av förändringar inom regelverk och regelverkets tillämpning och administration. Utöver detta har framför allt demografiska förändringar, utvecklingen på arbetsmarknaden samt frånvaroförändringar på individnivå betydelse för utvecklingen. Den genomsnittliga ersättningen påverkas framför allt av ersättningsnivån samt löneutvecklingen. Nedan redogörs för regeringens bedömning av utvecklingen framöver som i sin tur ligger till grund för utgiftsprognoserna. En central bestämningsfaktor för den framtida volymutvecklingen är hur många sjukfall som startar. Inflödet, i termer av nya sjukfall som blir minst , har ökat ända i en relativt hög takt. ökade inflödet med till 335 000 fall. Ökningen väntas fortsätta framöver. prognostiseras antalet nya sjukfall öka med på årsbasis och åren därefter med något avtagande ökningstakt. Inflödet antas åren 2018–2019 gå mot en relativ ökningstakt som motsvarar den som gäller för arbetskraften. Även sjukfallens varaktighet beräknas öka och ytterligare något , för att därefter vara nivå. Antalet sjukpenningdagar beräknas uppgå till 57,2 miljoner nettodagar och 65,5 miljoner nettodagar 2016. Medelersättningen per nettodag för sjukpenning har beräknats till och till per 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Nyckelfaktorer i sammanhanget är hur många sjukfall som kommer att starta framöver samt i vilken takt sjukfallen kommer att avslutas. Utgifterna för sjukpenningen inklusive statlig ålderspensionsavgift beräknas till . , 2018 och 2019 beräknas utgifterna till 44 376, 46 643 respektive . Om en försäkrad påbörjar en arbetslivsinriktad rehabilitering, kan bevilja rehabiliteringspenning.