prop · H3031d18 · 2015-09-21 00:00:00 — I skollagen (2010:800) anges att målet för de skolformer som ingår i kommunernas vuxen- utbildning är att vuxna ska stödjas och stimuleras i sitt lärande. De ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och sam- hällslivet samt att främja sin personliga utveckling. Utgångspunkten för utbildningen ska vara den enskildes behov och förutsätt- ningar. För vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna gäller också att de som fått minst utbildning ska prioriteras. 5.3.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Följande indikatorer används för att bedöma måluppfyllelsen i de skolformer som ingår i kommunernas vuxenutbildning. vuxenutbildning (komvux) –Antal heltidsstuderande. –Andel kursdeltagare som har slutfört eller avbrutit en påbörjad kurs och andel som fortsätter en påbörjad kurs . (En elev räknas som flera kursdeltagare om han eller hon deltagit i mer än en kurs .) 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 –Betyg i vuxenutbildning på gymnasial nivå. Andel kursdeltagare som uppnått lägst godkänt betyg. Särskild utbildning för vuxna (särvux) –Antal elever, dvs. personer, som deltagit i en eller flera kurser . Utbildning i svenska för invandrare (sfi) –Antal elever som deltagit i en eller flera kur- ser . –Andel kursdeltagare som har slutfört eller avbrutit en påbörjad kurs och andel som fortsätter en påbörjad kurs . –Andel deltagare som uppnått lägst godkänt betyg på nationella slutprov. –Andel av lärarna i komvux, särvux och sfi som har en högskoleexamen med pedagogisk inriktning. Denna indikator redovisas i avsnitt 2. Indikatorerna ger inte en heltäckande bild av respektive verksamhet, men belyser de delar av måluppfyllelsen och resultaten som regeringen bedömer är centrala. Redovisningen av resultat inom utgiftsområdet är uppdelad på verksam- heter. I varje avsnitt redovisas i förekommande fall indikatorer och övriga resultat. All individ- baserad statistik redovisas uppdelat på kön om dessa uppgifter är tillgängliga. Regeringen avser att framöver även redovisa uppgifter om komvuxelevers övergång till arbetslivet. saknas nationell sta- tistik som gör det möjligt att redovisa en sådan indikator. har i sitt reglerings- brev i uppdrag att följa upp och analy- sera sysselsättning eller annan aktivitet efter avslutade studier i vuxenutbildning och utbildning i svenska för invandrare. I följande avsnitt redovisas resultat som avser . Anledningen till att redo- visningen, till skillnad från redovisningen när det gäller övriga skolformer, inte är uppdelad per läsår är att kommunernas vuxenutbildning sak- Utbildning ska bedrivas . vuxenutbildning (komvux) Kommunerna ska tillhandahålla komvux på grundläggande nivå och ansvarar för att de som har rätt att delta i sådan utbildning och som önskar det får delta. Varje kommuninvånare som är bosatt i landet har rätt att delta i komvux på grundläggande nivå fr.o.m. andra kalender- halvåret det år han eller hon fyller , om han eller hon saknar sådana kunskaper som normalt uppnås i och har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Kommunerna ska även erbjuda komvux på gymnasial nivå och sträva efter att erbjuda utbildning som svarar mot efterfrågan och behov. En vuxen som är behörig att delta i utbildning på gymnasial nivå och som har examen från ett yrkesprogram i gymnasieskolan har rätt att delta i utbildningen för att uppnå grundläggande behörighet till högskolan. Indikator: antal heltidsstuderande Totalt fanns det ca 216 000 elever i komvux , vilket är en ökning jämfört med föregående år. Antalet elever mot- svarar av befolkningen i åldern 20–, vilket är jämförbart med 2013 då denna andel var . Av eleverna i komvux 2014 studerade 178 000 på gymnasial nivå och 38 000 på grundläggande nivå. Fördelningen mellan kvinnor och män var i stort sett densamma på gymnasial nivå och grundläggande nivå, kvinnor och män. Antalet elever som studerade på gymnasial nivå ökade med 16 000 jämfört med medan antalet elever som studerade på grundläggande nivå ökade med 4 000. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 5.1 Elever i komvux 1994–2014 Diagram 5.3 Heltidsstuderande i komvux 2010–2014 En elev i komvux kan delta i flera kurser. Ett relevant mått på utbildningsvolym och genom- strömning är därför, utöver antalet elever, också antalet kursdeltagare. Totalt fanns det ca 817 000 kursdeltagare 2014, vilket är en ökning jämfört med föregående år. Diagram 5.2 Kursdeltagare i komvux 1994–2014 Flertalet elever inom komvux studerar inte på heltid, vilket försvårar en jämförelse när det gäller utvecklingen . Därför omräknas här elever till heltidsstuderande. Antalet heltids- studerande uppgick till ca 98 700. Det innebär att antalet heltidsstuderande ökat med 9 100, , jämfört med föregående år. Andelen utrikes födda elever i komvux har ökat något . var andelen utrikes födda i komvux , att jämföra med 2013 då motsvarande andel var . har andelen utrikes födda i komvux legat på ungefär samma nivå, . Andelen utrikes födda var 2014 störst på den grundläggande nivån, . Inom komvux på gymnasial nivå var andelen utrikes födda . Fördel- ningen mellan kvinnor och män inom komvux var kvinnor respektive män. Elevernas medianålder var 2014, samma som de föregående fem åren. Högst medianålder, , hade eleverna på grund- läggande nivå. Medianåldern för eleverna på gymnasial nivå var . Av samtliga elever i komvux 2014 var under . På grundläggande respektive gymnasial nivå var andelen elever respektive . Komvux får endast bedrivas med kommun eller landsting som huvudman. Däremot finns möjligheten för kommuner och landsting att lägga ut hela eller delar av utbildningen på entre- prenad hos enskilda utbildningsanordnare. studerade av kursdel- tagarna hos en annan anordnare än en kommun eller ett landsting, vilket är en ökning jämfört med föregående år. Andelen upphandlad verksamhet har ökat med . Inom komvux på grundläggande nivå läste eleverna i genomsnitt 2,4 kurser 2014 och inom komvux på gymnasial nivå 4,1 kurser. Liksom var kursen svenska som andraspråk, som lästes av av kursdeltagarna, den vanligaste kursen på grundläggande nivå följd av 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 engelska, som lästes av av kursdel- tagarna. Inom komvux på gymnasial nivå var orienteringskursen den vanligaste kursen och lästes av följd av kurserna engelska 6 respektive hälsopedagogik. Indikator: andel kursdeltagare som har slutfört eller avbrutit en påbörjad kurs och andel som fortsätter en påbörjad kurs Av samtliga kursdeltagare på grundläggande nivå 2014 slutförde sin kurs, medan fortsatte sina studier . Diagram 5.4 Andel kursdeltagare som slutfört, avbrutit respektive fortsatt en kurs inom komvux 2010–2014 Fortsätter Slutfört Avbrutit Fortsätter Andelen kursdeltagare på grundläggande nivå som avbröt sin kurs uppgick , vilket är en något lägre andel än före- gående år. Andelen avbrott skiljde sig mycket mellan olika kurser (i svenska jämfört i svenska som andraspråk). Av kursdeltagarna på gymnasial nivå avbröt sin kurs 2014, en något högre andel än 2013. Andelen som slutförde sin kurs 2014 var , medan fortsatte . Andelen avbrott bland utrikes födda var 2014 marginellt högre än bland studerande födda i , jämfört . Kursdeltagare födda utomlands slutförde utbildningen i marginellt lägre grad än kursdel- tagare födda i , respektive . Indikator: andel kursdeltagare som uppnått lägst godkänt betyg Av de kursdeltagare inom komvux på gymnasial nivå som 2014 fick kursbetyg enligt ämnesplaner som tillämpas fr.o.m. fick lägst betyget E. Av de kursdeltagare inom komvux på gymnasial nivå som 2014 fick kursbetyg enligt kursplaner som gäller för kurser som påbörjats före , fick lägst betyget Godkänt. För kursdel- tagare inom komvux på grundläggande nivå publiceras endast betygsstatistik för de kursdel- tagare som 2014 fick kursbetyg enligt kursplaner som tillämpas fr.o.m. och av dessa fick lägst betyget E. Diagram 5.5 Andel kursdeltagare som slutfört en kurs i komvux på gymnasial nivå med lägst godkänt betyg, 2010– 2014 Siffror avser kursdeltagare med kursbetyg enligt ämnesplaner som tillämpas fr.o.m. . samlar in uppgifter om slutbetyg från gym- nasial vuxenutbildning inom komvux. fick knappt 4 200 elever ett slutbetyg från gymnasial vuxenutbildning. Det innebär att av eleverna som studerade inom gymnasial vuxenutbildning fick ett slutbetyg . Knappt tre fjärdedelar av eleverna som tog ut ett slutbetyg var födda i . Särskild utbildning för vuxna (särvux) Kommunerna ska tillhandahålla särvux på grundläggande nivå och ansvarar för att de som har rätt att delta i sådan utbildning och som önskar det får delta. En vuxen person med utvecklingsstörning som är bosatt i landet har rätt att delta i särvux på grundläggande nivå det år han eller hon fyller , om han eller hon saknar sådana kunskaper som utbildningen syftar till att ge och har förutsättningar att tillgodogöra sig utbild- ningen. Kommunerna ska även erbjuda särvux på gymnasial nivå och sträva efter att erbjuda utbildning som svarar mot efterfrågan och behov. Indikator: antal elever Totalt studerade 4 245 elever i särvux , vilket var 54 elever färre än föregående år. Antalet elever i särvux fortsätter således att minska. Av eleverna var kvinnor och män. Inom särvux på träningsskole- nivå var männen i majoritet – män jämfört kvinnor – som det var fler kvinnor än män som deltog i särvux på gymnasiesärskolenivå (kvinnor och män). Motsvarande andelar inom särvux på grundsärskolenivå var kvinnor och män. Diagram 5.6 Elever i särvux, ht 2010–ht 2014 Antalet elever per undervisningsgrupp /15 varierade kraftigt mellan kommunerna, 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 från en elev till tio elever. Medianvärdet var 2,9, vilket är samma värde som föregående läsår. Medelåldern i särvux var . Statsbidrag för studier inom särvux kan lämnas till deltagarna av Specialpedagogiska skol- myndigheten. Statsbidrag lämnades med till 179 personer, vilket var en ökning jämfört med då fördelades till 183 personer. Av de 179 personerna som fick bidrag 2014 var 85 kvinnor och 94 män. Utbildning i svenska för invandrare (sfi) Sfi syftar till att ge vuxna invandrare grund- läggande kunskaper i svenska språket. Dessutom syftar utbildningen till att ge vuxna invandrare som saknar grundläggande färdigheter i att läsa och skriva möjlighet att förvärva sådana färdig- heter. Läs- och skrivinlärningen får ske på elevens modersmål eller annat språk. Varje kommun är skyldig att se till att sfi erbjuds de personer som har rätt att delta i utbildningen. En person har rätt att delta fr.o.m. andra kalender- halvåret det år han eller hon fyller , om han eller hon är bosatt i landet och saknar sådana grundläggande kunskaper i svenska språket som utbildningen syftar till att ge. Huvudmannen ska verka för att sfi kan kombineras med exempelvis arbetslivsorientering, praktik eller annan utbildning. Indikator: antal elever Antalet elever i sfi har ökat kraftigt under 2000- talet. uppgick elevantalet till 124 750 elever, vilket är det största antalet elever i sfi någonsin och en ökning jämfört med föregående år. Antalet elever har fördubblats . var drygt 48 500 elever nybörjare i sfi. Då en elev kan läsa flera kurser var det totala antalet kursdeltagare i sfi knappt 164 000. Andelen kvinnor var och andelen män . Andelen kursdeltagare i åldern 16–som 2014 deltog i sfi var ca 2 000, vilket motsvarade . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 5.7 Elever totalt, nybörjare respektive kursdel- tagare i sfi, 2010–2014 Indikator: andel kursdeltagare som har slutfört eller avbrutit en påbörjad kurs och andel som fortsätter en påbörjad kurs Utbildningen är kursutformad och består av tre olika studievägar som riktar sig till personer med olika studiebakgrund och förutsättningar. vänder sig i första hand till personer med mycket kort studiebakgrund och studieväg 3 till dem med större studievana. Trots att en elev kan avsluta sfi efter respektive kurs eller studieväg är intentionen att alla elever ska ges möjlighet att studera t.o.m. kurs D, som är den högsta kursen. Uppgifter om betyg finns för ca 60 000 kurs- deltagare 2014. Av dessa fick lägst betyget E. Resultaten skiljer sig dock åt mellan de olika kurserna. Störst andel kursdeltagare med betyget A eller B fanns på den lägsta kursen på varje studieväg – kurserna 1A, 2B och 3C. Av kursdeltagarna avbröt studierna antogs fortsätta utbild- ningen. Av kvinnorna hade avbrutit studierna och av männen . Flest avbrott stod de elever som studerade på studie- väg 3, kurs C för. Där avbröt av eleverna sina studier. Diagram 5.8 Andel kursdeltagare som slutfört, avbrutit respektive fortsatt studier i sfi 2010–2014 Indikator: andel kursdeltagare som uppnått lägst godkänt betyg på nationella slutprov Majoriteten av kursdeltagarna som deltog i ett nationellt slutprov i sfi 2014 gjorde provet i en kurs som påbörjades enligt den reviderade kursplan som tillämpas fr.o.m. . Ca 14 400 kursdeltagare deltog i B-provet, ca 20 700 deltog i C-provet och ca 18 000 deltog i D-provet. Resultaten på proven skiljer sig åt något mellan de olika kurserna. Bäst resultat fick kurs- deltagarna som deltog i prov efter kurs B där fick lägst betyget E i sammanvägt prov- betyg. På C- och D-provet var motsvarande andelar . En procent av kursdeltagarna fick det högsta betyget, betyg A, i kurs D. Kvinnor och män presterade i stort sett likvärdigt på de nationella slutproven. Diagram 5.9 Andel elever med lägst provbetyget E på nationella slutprov i sfi i kurs B, C och D 2014 Eftersom varje elev börjar studierna på sin individuella språkliga nivå varierar elevernas studietid kraftigt. För att bedöma resultaten i sfi följs därför en grupp elever . Av ca 40 000 nybörjare 2012 hade fått lägst godkänt betyg på någon kurs , dvs. Av samtliga nybörjare hade fått lägst godkänt betyg på den högsta nivån, dvs. studieväg 3, kurs D. Diagram 5.10 Elever som började i sfi 2012–2014, andel med lägst godkänt betyg, fördelat på fullföljd högsta kurs och tidigare utbildningslängd Totalt av dem som började sin utbildning i svenska på kurs D 2012 avslutade kursen med lägst godkänt betyg. Av dem som 2012 började på kurs A hade avslutat någon kurs med lägst godkänt betyg 2014 och av dessa hade även uppnått målen för kurs D. Av alla kvinnor som började i sfi 2012 fick lägst godkänt betyg på kurs D. Mot- svarande andel för männen var . Riktvärdet för undervisningens omfattning är . Riktvärdet får överskridas eller underskridas beroende på hur mycket undervisning eleverna behöver för att uppnå de kunskapskrav som anges i kursplanen. Det genomsnittliga antalet elevtimmar för de elever som var nybörjare 2012, dvs. påbörjade sina studier i sfi 2012, och som avslutade kurs D med godkänt resultat var . Det tog eleverna från starten att avsluta kurs D. Jämfört med nybör- jarna 2011 hade nybörjarna 2012 i genomsnitt läst mer och behövde mindre tid för att klara kurs D. För de elever som började sin utbildning på kurs A och som fått lägst betyget E eller betyget 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Godkänt på kurs D gick det mellan start- och slutdatum och för de elever som 2012 började sin utbildning på kurs D gick det . Elevers betyg i sfi bildade underlag för utbetalning av den s.k. sfi-bonusen om maximalt som, fram till , kunde lämnas till vissa elever som uppnått lägst godkänt betyg på kurs B på studie- väg 1, kurs C på studieväg 2 eller kurs D på studieväg 3. ersatte kommunerna med för utbetalda bonusbelopp och administrativa kost- nader. Detta är mer än . Totalt utbetalades bonus till 3 248 kvinnor och 3 246 män, alltså sammanlagt 6 494 personer, vilket är en minskning jämfört med . Av de personer som beviljades bonus 2014 fick 3 180 bonus för den högsta nivån (studieväg 3 kurs D). Den totala kostnaden för komvux uppgick till . Det innebär att kostnaden för komvux har ökat jämfört med . Kostnaden per heltids- studerande på grundläggande nivå i komvux uppgick till . Denna kostnad har därmed ökat jämfört med föregående år. Kostnaden per heltidsstuderande på gymnasial nivå i komvux uppgick till , vilket är en minskning jämfört med föregående år. Den totala kostnaden för särvux uppgick till , vilket är en ökning jämfört med . Kostnaden per elev uppgick till , vilket är en ökning jämfört med föregående år. Den totala kostnaden för sfi uppgick till 2014, vilket är en ökning jämfört med föregå- ende år. Kostnaden per heltidsstuderande var , vilket innebär en ökning jämfört med . En effektivare sfi och vuxenutbildning fattade beslut med anledning av propositionen Ökad individ- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 anpassning – en effektivare sfi och vuxenutbild- ning (prop. 2014/15:85, bet. 2014/15:UbU13, rskr. 2014/15:246). Regeringen menar i propo- sitionen att vuxenutbildningen behöver bli mer anpassad efter elevers förutsättningar och behov. Inte minst behöver utbildningen bli mer målanpassad, bl.a. genom att utbildning i svenska språket i ett så tidigt skede som möjligt kan kombineras med annan utbildning med relevans för elevens framtida sysselsättning. Detta kan t.ex. innebära att sfi i ett så tidigt skede som möjligt ska kunna kombineras med en gymnasial yrkesutbildning. Genom att kombinera sfi med annan utbildning kan den sammanlagda studie- tiden, och därmed även etableringstiden, förkortas. I den nämnda propositionen föreslås därför bl.a. att sfi ska bli en del av komvux. Regeringen har med anledning av propositionen gett flera uppdrag. Myndig- heten ska bl.a. utarbeta en ny kursplan för svenska som andraspråk inom komvux på grundläggande nivå, utveckla nationella delkurser för kurser inom komvux på grund- läggande nivå som omfattar mer än 200 verk- samhetspoäng och ta fram ett stödmaterial för betygssättning och bedömning för vissa kurser inom komvux på grundläggande nivå. har även fått i uppdrag att genomföra informat- ionsinsatser med anledning av propositionen. Yrkesvux, lärlingsvux och utbildning för arbetslösa ungdomar inleddes satsningen på yrkesinriktad vuxenutbildning på gymnasial nivå (yrkesvux) och satsningen på lärlingsutbildning inom vux- enutbildningen (lärlingsvux) inleddes . redovisade regeringens uppdrag att följa upp satsningarna på yrkesvux och lärlingsvux. Av redovisningen framgår att ca 28 400 elever studerade inom ramen för yrkesvux . De vanligaste kurserna inom yrkesvuxsatsningen var kurser inom områdena vård och omsorg följda av kurser inom handel och administration. omfattar satsningen ca 7 100 årsplatser. deltog ca 2 100 kvinnor och ca 1 400 män i utbildning inom lärlingsvux. omfattar satsningen ca 2 000 årsplatser. Vissa arbetslösa ungdomar i åldern 20–har möjlighet att studera inom komvux eller på folkhögskola med den högre bidragsnivån inom studiemedlen. Ungdomarna ska bl.a. vara inskrivna i jobbgarantin för ungdomar eller jobb- och utvecklingsgarantin‐ och sakna fullständig grundskole eller gymnasieskoleutbildning. redovisade sitt regeringsuppdrag att fördela medel till berörda kommuner (U2015/01653/GV). Enligt Skol- verket beviljades ca 3 100 av de aktuella eleverna den högre bidragsnivån inom studiemedlen . beviljades ca 3 200 elever den högre bidragsnivån. Könsfördelningen för beviljade medel var kvinnor och män. Statsbidraget för kvalitetshöjande insatser inom sfi 2013–2015 Statsbidrag för kvalitetshöjande insatser inom sfi omfattar – 2015 och har kunnat sökas av utbildnings- anordnare för insatser som bidrar till bl.a. höjd kvalitet i och ökad individanpassning av utbildningen. inkom närmare femhundra ansökningar, varav knappt hälften beviljades. De beviljade ansökningarna har en spridning över hela landet och en tämligen jämn fördelning mellan de tre studievägarna. Det är i huvudsak kommuner som sökt och beviljats medel men även folkhögskolor, enskilda utbildningsanordnare och statliga verksamheter har fått statsbidrag. Den yrkeskategori inom skolväsendet som främst medverkat i insatserna har varit sfi-lärarna men även studie- och yrkes- vägledare, skolledare, specialpedagoger m.fl. har varit inblandade i de beviljade projekten. Trots mångfalden av ansökningar har det i de flesta fall varit fråga om verksamhetsanknutna och konkreta projekt. Medel har beviljats för bl.a. insatser –som fokuserar på arbetet med validering, individuella studieplaner och kartläggning av de studerandes utbildningsbakgrund för att bättre möta varje individ, –som fokuserar på en mer flexibel studieorganisation när det gäller utbild- ningsutbud, utbildningskombinationer, tider och arbetssätt, –som fokuserar på att göra utbildningen mer flexibel och individanpassad, och –i form av modersmålsundervisning och annat stöd för att hjälpa elever att bättre förstå och kunna få inflytande över sina studier. arbetar också för att sprida erfarenheterna från genomförda aktiviteter och har bjudit in till s.k. webbinarium där alla som är intresserade har möjlighet att ta del av information om insatserna. Webbinarierna har riktat sig till alla som arbetar med sfi och som vill få idéer om utveckling av verksamheten. Fortbildning av lärare och kompetensförsörjning inom lärarkåren i gymnasieutbildningen redovisas i avsnitt 2. Där redogörs för resultat av karriärreformen, lärarlegitimationsreformen, lärarutbildningen och förskollärarutbildningen, satsningen Lärarlyftet II och befattnings- utbildningen för rektorer. I avsnittet finns även en analys av lärarbehörigheten och läraryrkets attraktionskraft. Antalet elever fortsätter att öka inom kommunernas vuxenutbildning. Både inom vuxenutbildning (komvux) och utbildning i svenska för invandrare (sfi) var eleverna fler 2014 än 2013, medan särskild utbildning för vuxna (särvux) såg en liten minskning. Ökningen av elevantalet inom sfi kan hänföras till den ökade invandringen. Ökningen inom komvux kan till skillnad delvis hänföras till en ökning av antalet elever inom komvux på grundläggande nivå. Antalet elever på den grundläggande nivån har ökat från drygt 34 000 till drygt 38 000 . Även detta kan hänföras till de senaste årens ökade invandring, eftersom mer än 9 av 10 elever inom komvux på grundläggande nivå är födda utomlands. Liksom har påpekats av regeringen, bl.a. i propositionen Ökad inidvi- danpassning – en effektivare sfi och vuxen- utbildning (prop. 2014/15:85) är vuxenut- bildningen av avgörande betydelse för utrikes föddas möjlighet till etablering. Invandrare utgör en mycket heterogen grupp med varierande 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 behov som ofta är helt beroende av vuxenutbildningen för att både lära sig svenska språket och få en utbildning som leder till arbete. Att kunna möta dessa behov är en utmaning för alla aktörer inom vuxenutbildningen. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 6.1Yrkeshögskolan och vissa andra utbildningsformer Genom bildandet av 2009 har eftergymnasiala yrkesutbildningar som inte ut- gör högskoleutbildningar sammanförts under ett gemensamt regelverk. Det finns även liknande utbildningar som ligger utanför . Det är främst fråga om utbildningar som fortfa- rande bedrivs med stöd enligt den numera upp- hävda förordningen (2000:521) om statligt stöd till kompletterande utbildningar. Resultatinformation om utbildningar inom folkbildningen, t.ex. yrkesutbildning, utbildning till tolk för döva, dövblinda och hörselskadade samt kontakttolkutbildning och andra utbild- ningar som ges av folkhögskolor samt utbild- ningar i regi av studieförbunden redovisas i hu- vudsak under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Målen för finns i lagen (2009:128) om och förord- ningen (2009:130) om . Det ska inom säkerställas att eftergym- nasiala yrkesutbildningar som svarar mot ar- betslivets behov kommer till stånd, att statens stöd fördelas effektivt, att utbildningarna håller hög kvalitet och att behovet inom smala yrkes- områden av eftergymnasiala yrkesutbildningar, som avses leda till förvärvsarbete för de stu- derande eller till en ny nivå inom deras yrke, tillgodoses. Utbildningarna ska vidare ha en från samhällssynpunkt lämplig regional placering. 6.3Indikatorer och andra bedömningsgrunder i redovisningen