prop · H3031 · 2015-09-21 00:00:00 — Lagrådet påpekar dock att den avsedda inne- börden av begreppet begagnad påtagligt avviker från normalt språkbruk och att det därför, om ett sådant krav ändå ställs, bör definieras i lagtexten. Vidare tar Lagrådet, i likhet med vissa remissinstanser, upp att det förekommer att t.ex. butiker skänker varor till organisationerna. Ett krav på att det måste vara fråga om begagnade varor framstår enligt Lagrådet som svårt att förena med ambitionen att förenkla de ideella organisationernas administration. Syftet med förslaget är bl.a. att den starka och livaktiga ideella sektorn inte ska få försämrade förut- sättningar. Regeringen anser därför vid en samlad bedömning att det bör räcka att krav ställs på att det ska vara fråga om skänkta varor. Av lagrådsremissen framgår vidare att någon förändring inte var avsedd gällande vad som enligt praxis utgör en sådan hävdvunnen finansieringskälla som omfattas av nuvarande 7 kap. 3 § andra stycket 1 andra strecksatsen IL. Lagrådet avstyrker en sådan ordning och fram- håller bl.a. att en sådan dubbelreglering skulle kunna framstå som förvirrande. Mot den bakgrunden föreslår regeringen i stället en annan lagteknisk konstruktion som innebär att secondhandförsäljning enbart regleras i den nya strecksatsen. Undantaget från skatteplikt gäller endast för de ideella föreningar och registrerade trossam- fund som uppfyller ändamålskravet, verksam- hetskravet, fullföljdskravet och öppenhetskravet. Det innebär krav på att det finns allmännyttiga ändamål och att verksamheterna som bedrivs under beskattningsåret uteslutande eller så gott som uteslutande ska främja sådana allmännyttiga ändamål. Vidare är det också ett krav att intäkterna i skälig omfattning används för allmännyttiga ändamål. Öppenhetskravet innebär att de ideella föreningarna och registrerade trossamfunden i princip inte får vägra någon inträde som medlem. Stiftelser omfattas inte av undantagen från skatteplikt i 7 kap. 3 § andra stycket IL och skattskyldigheten för stiftelser faller utanför ramen för detta lagstiftningsärende. Inte heller en sådan bredare översyn av skattelagstiftningen som Civos efter- frågar eller beskattningen av andra aktiviteter som Läkarmissionen och Human tar upp omfattas av detta lagstiftningsärende. Kammarrätten i anser att det hade varit av värde med en analys av förslagets förenlighet med mervärdesskattedirektivet. , FAR och Läkarmissionen har också synpunkter gällande förslagets förhållande till . Förslaget innebär i mervärdes- skattehänseende ingen förändring i tillämp- ningen i förhållande till vad som gällde före Högsta förvaltningsdomstolens avgörande och ställningstagande. Regeringen konstaterar också att Europeiska kommissionen i ett beslut gjort bedöm- ningen att lägga ned överträdelseärendet avseende den svenska befrielsen från mervärdes- skatt för ideella föreningar (Fi2008/04219/S2). Mot denna bakgrund bör förslaget vara genomförbart i ett EU-rättsligt perspektiv. , och Praktisk Solidaritet (vars yttrande instämmer i) har synpunkter gällande förslagets effekter. Dessa behandlas i avsnitt 6.16.3. Förslaget föranleder ändringar i 7 kap. 3 § IL, se avsnitt 3.9. Regeringens förslag: Den nya bestämmelsen träder i kraft och tillämpas första gången på beskattningsår som börjar efter . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. FRII, Stadsmissioner, och Ideell Second Hand (vars yttrande i denna del , Röda Korset, Myrorna och Erikshjälpen instämmer i) påpekar att en förening som har brutet räkenskapsår kommer att anses vara mervärdesskattepliktig även under en del av 2016. De anser att lagen ska börja tillämpas för alla aktörer och att denna övergångsbestämmelse bör tas bort. Skälen för regeringens förslag: De varor som säljs klassificeras inkomstskatte- och bok- föringsmässigt som lager. Det skulle bli mycket komplicerat om olika skatteregler skulle tillämpas på försäljning av lagertillgångar under ett och samma beskattningsår. Mot denna bakgrund bedöms den föreslagna bestämmelsen vara av den karaktären att den bör tillämpas för ett helt beskattningsår. Förslaget kan tidigast börja tillämpas för beskattningsår som börjar efter . Regeringen instämmer därför i förslaget i promemorian att den nya bestämmelsen ska träda i kraft och tillämpas första gången på beskattningsår som börjar efter . Den föreslagna förändringen av inkomstskatte- lagen beräknas i promemorian medföra minskade skatteintäkter med 2016. efterlyser ett för- tydligande av de offentligfinansiella effekterna. Regeringen konstaterar att det är svårt att beräkna den offentligfinansiella effekten, bl.a. eftersom det saknas specifik statistik, men finner inte skäl att frångå den i promemorian redovisade bedömningen. Effekter för företagen, ideella föreningar och registrerade trossamfund Förslaget berör främst de ideella föreningar och registrerade trossamfund som bedriver verksam- het med secondhandförsäljning för att finansiera sin allmännyttiga verksamhet. Förslaget bedöms innebära en administrativ lättnad för de ideella organisationer som annars hade behövt redovisa underlag för inkomstskatt och mervärdesskatt. Om förslaget inte genomförs bedöms de allmännyttiga verksamheter som de aktuella ideella organisationerna bedriver riskera att drabbas av försämrade förutsättningar med neddragningar som följd. anser att förslaget innebär att privata aktörer med vinstintresse får sämre förutsättningar att driva verksamhet än vad ideell verksamhet får. och Praktisk Solidaritet (vars yttrande instämmer i) anser däremot att det av förarbetena bör framgå att förslaget på intet sätt medför att de ideella organisationers secondhandförsäljning gynnas i konkurrenshänseende i förhållande till den kommersiella handeln. Regeringen instämmer i bedömningen i promemorian att förslaget mot bakgrund av verksamhetens särskilda karaktär inte påverkar konkurrensförhållandena på marknaden i nämnbar omfattning. Effekter för myndigheter och domstolar Förslaget innebär marginellt minskade hanteringskostnader för . Förslaget bedöms inte påverka antalet mål eller på annat sätt påverka arbetsbelastningen i förvaltnings- domstolarna och inte heller medföra några ökade kostnader för andra myndigheter. Återanvändning och återvinning av skänkta varor bedöms medföra positiva effekter för De ideella föreningarnas och registrerade trossamfundens secondhandverksamheter kan därför bidra till att öka återbruket av varor och tillvaratagandet av varornas material. Detta bedöms minska samhällets miljöpåverkan och bidra till en hållbar utveckling. Återanvändning och återvinning av skänkta varor bidrar också till att skapa en cirkulär ekonomi, vilket i sig självt har positiva effekter för miljön. 6.17Slopad avdragsrätt för avgifter och bidrag till Stiftelsen 6.17.1 Ärendet och dess beredning I promemorian Framtidens filmpolitik (Ds 2015:31) föreslås att staten tar ett helhetsansvar för den nationella filmpolitiken och lämnar det nuvarande filmavtalet . En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 13, avsnitt 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 13, avsnitt 2. Promemorian har remiss- behandlats och en förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 13, avsnitt 3. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr Ku2015/01632/MF). I detta avsnitt behandlas förslaget om slopad avdragsrätt för avgifter och bidrag som betalas till Stiftelsen (). Det remitterade förslaget motsvarar budgetpropositionens förslag. Förslaget att slopa avdragsrätten för avgifter och bidrag till är enligt regeringens bedömning författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Avtalsmodellen har använts inom svensk filmpolitik sedan det första filmavtalet ingicks 1963. Därefter har filmavtalet omformulerats och omförhandlats med olika tidsintervall. Bestämmelsen om avdrag för avgifter och bidrag till fanns ursprungligen i en särskild lag, lagen (1963:173) om avdrag för avgifter till Stiftelsen , Bestämmelsen har ändrats när nya avtal träffats. Enligt den nuvarande bestämmelsen i 16 kap. 11 § inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, ska sådana avgifter och bidrag till som avses i avtalet som träffats mellan å ena sidan staten och å andra sidan företrädare för filmbranschen och tv-företagen m.fl. (filmavtal) dras av. Avtalet avser finansiering av stöd till svensk film och började gälla . Inled- ningsvis gällde filmavtal till och med , med möjlighet till förlängning åt gången. Avtalet har därefter förlängts till och med . 6.17.3Avdragsrätten för avgifter och bidrag till slopas Regeringens förslag: När filmavtal och avtalsmodellen upphör slopas avdragsrätten i inkomstskattelagen för de avgifter och bidrag som betalas respektive lämnas till av berörda avtalsparter filmavtal. Ändringen träder i kraft . Den upphävda bestämmelsen i 16 kap. 11 § IL gäller fortfarande för avgifter och bidrag som har betalats respektive lämnats till Stiftelsen för tid före . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: tillstyrker förslaget. Enligt kan en minskning av företagens administrativa kostnader uppkomma till följd av att avdragsrätten försvinner. Folkets Hus och Parker menar att avdragsrätten för biografavgiften har gynnat biografägare och att ett slopande av avdragsrätten försämrar biografernas ekonomi. Övriga remissinstanser har inte yttrat sig särskilt i denna del. Skälen för regeringens förslag: Avdrags- rätten för avgifter och bidrag till är kopplad till filmavtal. Avdraget utgör ett undantag från huvudregeln att avdrag bara medges för utgifter för att förvärva och bibehålla inkomster. I utgiftsområde 17, avsnitt 2.6.1, föreslås att staten ska ta ett helhetsansvar för den nationella filmpolitiken och därmed lämna filmavtalsmodellen. filmavtal och avtalsmodellen upphör fyller denna avdragsrätt inte längre någon funktion. Undantaget bör då upphöra att gälla och paragrafen upphävas. Vad Folkets Hus och Parker anför medför ingen annan bedömning. Avdragsrätten bör upphöra att gälla vid utgången av 2016. För avgifter och bidrag som betalats respektive lämnats före utgången av 2016 bör dock avdrag fortfarande kunna göras. Förslaget föranleder att 16 kap. 11 § IL upphör att gälla, se avsnitt 3.9. Förslaget att slopa avdragsrätten för avgifter och bidrag som betalas till är en följd av att filmavtal och avtalsmodellen upphör. En sammantagen konsekvensanalys avseende den slopade avdragsrätten samt höjningen av mervärdesskatten på tillträde till biografföreställningar finns i avsnitt 6.32.4. 6.18Införande av ett tonnageskattesystem Regeringens bedömning: För att stärka den svenska handelsflottans konkurrenskraft och därigenom öka andelen svenskflaggade fartyg i den svenska handelsflottan, bör ett system med tonnageskatt införas. För att åtgärden ska vara fullt finansierad bör bl.a. de ackumulerade överavskrivningar rederierna har när de träder in i systemet räntebeläggas. Skälen för regeringens bedömning: Regeringens målsättning är att , i ett internationellt perspektiv, ska ha en konkurrens- kraftig sjöfartsnäring. av export och import transporteras under transportkedjan med fartyg. Sjöfarten är därmed en livsnerv för handel med omvärlden, men ytterst också för välstånd. Sjöfartsnäringen verkar på en global marknad vilket påverkar förutsättningarna för näringen. Det är av största vikt att svenska rederier i internationell trafik har konkurrens- villkor som är likvärdiga med villkoren för rederier i jämförbara länder i . En skillnad mellan och jämförbara länder i är att inte har infört något tonnageskatte- system. Tonnagebeskattning innebär att det skatte- pliktiga resultatet av viss rederiverksamhet bestäms schablonmässigt utifrån fartygets netto- dräktighet, dvs. oberoende av faktiska inkomster och utgifter. Det schablonmässigt beräknade resultatet läggs samman med eventuellt övrigt överskott av näringsverksamhet och beskattas med den gällande skattesatsen. Förutsättningarna för att införa ett system med tonnageskatt i har utretts . lämnade sitt betänkande Tonnageskatt (SOU 2006:20). Utredningens analys samt de förslag som lagts fram på grundval av analysen bedömdes dock vara bristfälliga och inte kunna ligga till grund för lagstiftning. tillkännagav som sin mening att arbetet med en lagstiftning om tonnageskatt för sjöfartsnäringen måste påskyndas (bet. 2006/07:SkU11). Mot bakgrund av den ökade internationella konkurrensen på sjöfartsområdet och att antalet svenskflaggade fartyg minskat tillsattes en ny utredning, Utredningen om tonnageskatt och andra stöd för sjöfartsnäringen, med uppdrag att analysera möjligheten att införa ett system med tonnage- skatt i . Utredningens betänkande Ett svenskt tonnageskattesystem (SOU 2015:4) överlämnades . Betänkandet har remissbehandlats. Majoriteten av remissinstans- erna tillstyrker eller har inget att erinra mot att ett system med tonnageskatt införs i . För att svenska rederier ska få konkurrens- villkor som är likvärdiga med villkoren för rederier i jämförbara länder bör ett system med tonnageskatt införas även i . Syftet är att öka andelen svenskflaggade fartyg i den svenska handelsflottan. Den kommande lagstiftningen bör följas upp och effekterna av ett system med tonnageskatt utvärderas. Införandet av tonnagebeskattning bedöms minska skatteintäkterna med . För att åtgärden ska vara fullt finansierad bör bl.a. de ackumulerade över- avskrivningar rederierna har när de träder in i systemet räntebeläggas. Räntebeläggningen bedöms öka skatteintäkterna med 5 miljoner Finansieringen av kvarvarande beskrivs i utgiftsområde 22. Regeringen avser att under återkomma till med ett förslag. Innan det aviserade förslaget kan träda i kraft måste det anmälas till och godkännas av Europeiska kommissionen. Mot denna bakgrund bedöms ett system med tonnageskatt kunna träda i kraft tidigast . Skatt på konsumtion m.m. – energi- och miljöskatter utsläpp, och där är miljö- och klimatskatter med god miljöstyrande effekt ett viktigt verktyg. Inom EU verkar för att det nuvarande energiskattedirektivet (rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av EU-ramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet) ska ändras, i syfte att öka miljöstyrningen och skapa ett ramverk för beskattningen på unionsnivå som tydligt tar hänsyn till de olika bränslenas inneboende klimat- och energiegenskaper. Om regler för statsstöd och andra EU-rättsakter begränsar möjligheterna för unionen att självt vidta åtgärder och dess medlemsstater att genomföra effektiva klimatåtgärder bör dessa ses 6.19Fortsatt arbete med effektivare över och moderniseras med utgångspunkt i skatter på energi-, klimat- och miljöområdet Klimatfrågan är vår tids ödefråga och en av regeringens högst prioriterade frågor. Regeringen har höjt ambitionsnivån i klimat- arbetet och vill understryka vikten av ett kraft- fullt och sammanhållet globalt och nationellt politiskt arbete för att säkra en god miljö även . Grunden för ett framgångsrikt klimatarbete läggs i breda, internationella överenskommelser om minskade utsläpp av växthusgaser. Ett nytt klimatavtal under FN är avgörande för det internationella klimatarbetet. Stärkta allianser och samarbeten behövs både avseende utsläpps- minskningar och klimatanpassning om världen ska kunna enas om ett nytt ambitiöst klimatavtal vid mötet i . Miljö- och klimatskatter är avgörande för att minska vår miljö- och klimatpåverkan. har lång och god erfarenhet av att använda skatter och andra ekonomiska styrmedel för att kostnadseffektivt bidra till att nå klimat-, energi- och miljöpolitiska mål. Att redovisa erfaren- heterna internationellt är en viktig del i regeringens arbete med att uppmuntra till kraftfulla insatser globalt. För att de inter- nationella förhandlingarna ska bli framgångsrika krävs att enskilda länder går före och visar att det är möjligt att förena en ambitiös nationell klimat- och energipolitik med en hållbar tillväxt och hög välfärd. Detta arbete kan inte minst vara en viktig del i påverkansarbetet för att nå ett framgångsrikt klimatmöte i . ska vara ett föregångsland i att minska våra egna fördraget och de långsiktiga klimatmålen. Detta gäller t.ex. möjligheterna att bedriva ett kostnadseffektivt arbete med att utveckla miljö- skatter och andra ekonomiska styrmedel. Nationellt anser regeringen att stimulanser och ekonomiska styrmedel ska användas för att ställa om i en mer hållbar riktning. Det ska vara lätt och lönsamt att göra miljövänliga val i vardagen. Genom skatter på miljö- och hälsoskadliga varor och beteenden ska samhälls- ekonomiska kostnader synliggöras, för att styra konsumtion och investeringar i en mer hållbar riktning. Miljöskatternas styrande effekt ska därför öka. Dessa skatter är av central betydelse för att ska kunna nå de klimat- och energipolitiska målen på ett kostnadseffektivt sätt. Koldioxidskatten är det primära generella styrmedlet för att i åstadkomma utsläppsminskningar i sektorerna utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter, förkortat handelssystemet. I syfte att i högre grad iaktta principen om att förorenaren ska betala bör undantagen från den generella koldioxid- skattenivån minskas. Regeringen föreslår därför att helt slopa de nedsättningar av koldioxid- skatten som gäller för uppvärmnings- bränslen inom vissa sektorer utanför handelssystemet. Regeringen vill särskilt intensifiera insatserna för att nå en fordonsflotta fri från fossila bränslen. Klimat- och miljöpåverkan från transportsektorn ska minska. Den styrande effekten av energi- och koldioxidskatterna bör därför ökas för att stimulera till en omställning till minskade växthusgasutsläpp. Utsläppen av växthusgaser utanför handelssystemet härrör till övervägande del från bensin och dieselbränsle förbrukat inom transportsektorn. Regeringen föreslår därför höjda energiskatter på bensin och dieselbränsle med fossilt ursprung. statsstödsregler sätter begränsningar för hur stor skattelättnad som kan ges till biodrivmedel. EU- rätten kräver därför att energiskatten på vissa flytande biodrivmedel höjs när skatten på deras motsvarigheter med fossilt ursprung ökas. Vidare föreslår regeringen att den årliga omräkningen av skattesatserna för bensin och dieselbränsle, förutom utvecklingen av konsumentprisindex, också ska beakta utveck- lingen av bruttonationalprodukten genom att en uppräkning med ett årligt tillägg av till KPI-utvecklingen införs. Med hänsyn till den utsatta konkurrens- situationen som det svenska jord- och skogs- bruket befinner sig i, bör dessa näringar kompenseras inom ramen för energi- beskattningen för den höjning som görs av energiskatten på dieselbränsle. Med anledning av det rådande kritiska läget i mjölksektorn föreslås vidare en ytterligare tillfällig kompensation inom energibeskattningen. För att skapa tydliga incitament att fortsätta vårt arbete mot en fordonsflotta fri från fossila bränslen krävs tydliga politiska signaler och långsiktiga spelregler för marknaden. Detta gäller inte minst i fråga om utformningen av de ekonomiska styrmedlen på området. Därför är dagens osäkerhet, som en följd av gällande statsstödsregler inom EU, om möjligheterna att bedriva en kostnadseffektivt utformad politik för hållbara biodrivmedel, djupt olycklig. Intensiva diskussioner har pågått med EU- kommissionen i dessa frågor. Regeringen fortsätter och intensifierar ytterligare den dialogen med syfte att i det korta perspektivet tillsammans med kommissionen hitta en lösning som ger goda förutsättningar för en fortsatt utveckling av marknaden för hållbara biodrivmedel i inom ramen för det EU- regelverk som gäller på statsstödsområdet. I det långa perspektivet anser regeringen det är angeläget att tillsammans på EU-nivå hitta gemensamma lösningar som möjliggör för alla medlemsstater att vidta nödvändiga åtgärder för att nå de gemensamma energi- och klimatmålen genom att göra det lönsamt att välja bort fossila bränslen. En viktig fråga i detta arbete är en kostnadseffektiv men också administrativt enklare användning av miljöskatter för att kunna bidra till att uppfylla EU:s energi- och klimat- Regeringens målsättning är att så snabbt som möjligt ha regler på plats som ger långsiktigt hållbara och stabila villkor för biodrivmedel. Andra prioriterade områden inom för miljö- politiken är att skapa en giftfri miljö och en bättre havsmiljö. Även på dessa områden bör miljöskatternas styrande effekt öka. Regeringen ser det som angeläget att driva på detta arbete. För att skydda miljön och människors hälsa måste användningen av farliga kemikalier minska. föreslog i sitt betänkande att två nya punktskatter ska införas – en på viss elektronik och en på golvbeläggningsmaterial, vägg- beklädnad och takbeklädnad av polymerer av vinylklorid. Utredningens slutsatser och de åsikter som framförts under remissförfarandet utvärderas och bearbetas nu inom . Användningen av handels- gödsel bidrar till övergödning av våra vattendrag, sjöar och hav samt till ökade halter av, i synnerhet, tungmetallen kadmium i åkermarken. Regeringen avser därför att analysera behovet av andra former av beskattning för att minska spridningen av tungmetaller och andra miljö- farliga ämnen i naturen. Även skatten på bekämpningsmedel bör ses över. En hörnsten i arbetet med att öka den styrande effekten av skatterna på energi-, klimat- och miljöområdet är att regelverket är hållbart och försvarbart i ett unionsrättsligt perspektiv. Regeringen föreslår därför förändringar av energiskatten på elektrisk kraft som i dessa delar bedöms säkerställa förenlighet med unionsrätten samt underlätta och ge stabila förutsättningar för enskilda som producerar el för huvudsakligen egen förbrukning. 6.20Ändrad beskattning av drivmedel 6.20.1 Ärendet och dess beredning Inom har promemorian Vissa punktskattefrågor inför budgetpropo- sitionen tagits fram. En samman- fattning av promemorians förslag finns i bilaga 11, avsnitt 1. Promemorian har remissbehandlats och innehåller bl.a. förslag om ändrad beskattning av drivmedel. Promemorians lagförslag i denna del finns i bilaga 11, avsnitt 4. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 11, avsnitt 5. Remissyttrandena finns tillgängliga i (dnr Fi2015/01733/S2). Vidare har promemorian Ytterligare skatte- höjningar på vissa drivmedel tagits fram inom . En sammanfattning av promemorians förslag finns i bilaga 15, avsnitt 1. Promemorian har remissbehandlats och innehåller bl.a. förslag om ändrad beskattning av drivmedel. Promemorians lagförslag i denna del finns i bilaga 15, avsnitt 2. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 15, avsnitt 3. Remissyttrandena finns tillgängliga i (dnr Fi2015/04019/S2). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 11, avsnitt 6. Lagrådets yttrande finns i bilaga 11, avsnitt 7. Lagrådet lämnar förslaget utan erinran. I förhållande till lagrådsremissen har även vissa redaktionella ändringar gjorts. Förslagen i promemorian Ytterligare skattehöjningar på vissa drivmedel är enligt regeringens bedömning författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande över det förslaget. 6.20.3Energiskattedirektivet samt lagen om skatt på energi Lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE, reglerar skatter på bränslen och elektrisk kraft. Skattereglerna är anpassade till energiskattedirektivet87. Direktivet innehåller bestämmelser om vad som ska beskattas och hur detta ska ske. Grundregeln i såväl energi- skattedirektivet som i LSE är att bränslen och elektrisk kraft ska beskattas. Av olika skäl kan 87 Rådets direktiv /96/EG av om en om- strukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet, (EUT L 283, 31.10.2003, s. 51).