prop · H3031d22 · 2015-09-21 00:00:00 — Regeringens samlade forskningspolitik redogörs för i utgiftsområde 16 Forskning. Där redovisas de indikatorer som regeringens samlade forskning redovisas emot. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) har till uppgift att främja och stödja grundforskning och behovs- motiverad forskning av högsta vetenskapliga kvalitet och av relevans för rådets ansvars- områden. Formas fördelade totalt i forskningsmedel på följande sätt: till miljö och natur, till areella näringar, djur och livsmedel, till samhällsbyggande och till övrig forskning. Det är samma fördelning som föregående år. En redovisning av forskning inom samhälls- byggnadsområdet görs under utgiftsområdet 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och konsumentpolitik. Under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel finns en översiktlig beskrivning av forskningen inom dessa områden. Forskningsstöd genom öppen utlysning Drygt hälften av Formas forskningsmedel fördelades inom den öppna utlysningen där forskare helt fritt lämnar in ansökningar inom Formas ansvarsområden. Ansökningarna bedöms i åtta tematiska beredningsgrupper bestående av 15–20 ledamöter, både aktiva forskare och användare av forskningsresultaten. I beredningsgrupperna var av ledamöterna kvinnor och män. beviljades 116 projekt. Andelen kvinnor som beviljas forskningsstöd har ökat från 2001 till i genomsnitt 2014. Detta är i linje med regeringens mål om ökad jämställdhet i forskningen. Andelen kvinnor som huvudsökanden var 2014 i genomsnitt . Formas finansierar stöd till unga forskare som en del av den öppna utlysningen, dels genom mobilitetsstöd, dels som forsknings- och utvecklingsprojekt till unga forskningsledare. Detta stärker den svenska forskningens återväxt, stöder nya talanger och bidrar till vår internationella konkurrenskraft. Forskningsstöd genom riktade satsningar Knappt hälften av Formas forskningssatsningar utgörs av riktade satsningar inom särskilt prioriterade områden, där regeringen beslutar om inriktningen för några och Formas om några. gör Formas forskarråd en prioriterad lista av satsningsområden, där en avvägning sker mot tillgängliga medel för den öppna utlysningen. De riktade satsningarna har ofta en starkare koppling till näringsliv och övriga samhällsaktörer såsom branschinstitut, vilket stärker forskningens långsiktiga bidrag till innovation och jobbskapande. prioriterades av regeringen initierade satsningar på forskning om skogsråvaror och biomassa, samt forskning om hållbart samhällsbyggande samt utlysning av Strategiska innovations- områden (SIO) i samarbete med bl.a. Verket för innovationssystem (). Formas egeninitierade riktade satsningar fokuserades på hållbar produktion och konsumtion, effektiva och hållbara produktionssystem (vatten-, jord- och trädgårdsbruk), samt sanering av förorenade områden. Dessa satsningar är viktiga för framtida konkurrenskraft, särskilt inom de areella näringarna och den biobaserade industrin. Formas forskarråd gjorde även en särskild satsning på forskning knuten till skogsbranden i . På regeringens uppdrag lämnar Formas också stöd enligt följande: Stiftelsen forskning (SLF) fick stöd om , för jordbruks- och miljöteknik (JTI) fick , (Skogforsk) fick , Stiftelsen (till forskningen vid IVL ) fick , () fick och () fick . Stöden till dessa organisationer har varit i samma storleksordning , med viss justering för stigande lönekostnader. Stöden behövs för att säkerställa institutens konkurrensförmåga i relation till universiteten som erhåller mer fast statlig finansiering. Ett annat viktigt motiv till stöden är att de är öronmärkta för samfinansierad forskning (med bransch, näringsliv eller andra finansiärer, t.ex. EU). På så sätt får de investerade medlen ökad utväxling, som den finansierade forskningen ligger nära användarna av forskningsresultaten, vilket stärker dess bidrag till samhälle och näringsliv i enlighet med regeringens mål. Formas deltar i ett omfattande internationellt forskningsfinansieringssamarbete. Bl.a. genom s.k. ERA-Net () som är ett instrument inom EU:s ramprogram för forskning som syftar till samverkan mellan nationella forsknings- finansiärer. Formas har varit med som partner i ett flertal ERA-Net rörande forskning om bl.a. klimat, biologisk mångfald och ekosystem- tjänster, djurvälfärd, ekologisk livsmedels- produktion, hållbart samhällsbyggande och hållbar konsumtion. Formas är aktivt också inom flera gemensamma programinitiativ (Joint Programming Initiatives, JPI), som syftar till att EU:s medlemsländer ska samordna sina forskningssatsningar inom de stora gemensamma samhällsutmaningarna för att nå bästa möjliga effekt. Nationella medel som satsas inom ett JPI kan få motfinansiering från Kommissionen . EU:s ramprogram för forskning och innovation, Horisont 2020, beslutades och sträcker sig över 2014–2020. Formas har en viktig roll som expertmyndighet för två av sex samhällsutmaningar inom Horisont 2020. Formas är även engagerat i forskningssamarbete utanför , bl.a. med och . Samarbetet handlar bl.a. om stöd till forskarutbyten mellan länderna, 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 konferenser och gemensamma utlysningar av forskningsmedel inom Formas ansvarsområden. Strategi, utvärdering och analys För att kunna identifiera och prioritera framtida forskningssatsningar har Formas inhämtat förslag från forskarsamhället, vilket resulterat i riktade satsningar på förorenade områden och hållbar produktion. Dessutom har man använt en extern konsult vid i , som har gjort en bred omvärlds- analys av angelägna forskningsområden för samhället i och globalt. Formas arbetar med ett regeringsuppdrag om kartläggning och analys av finansierad forskning, med bidrag från forskningsutförare och en vetenskaplig expertpanel. Dessa analyser ska ingå som underlag till den planerade forsknings- politiska proposition som regeringen planerar att beslutas . har Formas tillsammans med , , och Forte utvärderat satsningen på Strategiska forskningsområden (SFO) som gjordes i samarbete med , och 2008. Slutsatsen är att denna långsiktiga satsning bidragit till rekrytering av unga forskare och internationellt framstående forskare och för en stor majoritet av miljöerna resulterat i högklassig forskning och innovation m.fl. nya akademiska samarbeten, i linje med regeringens mål om hög vetenskaplig kvalitet. I vissa fall finns dock dålig koppling till samhällets behov och utbildningarnas utveckling. Myndigheterna rekommenderar fortsatt stöd till nästan alla SFO-miljöer. Även de tidigare satsningarna på excellenta forskningsmiljöer har utvärderats, liksom de s.k. Linnéstöden, bägge med gott betyg. Formas egen beredningsprocess för den öppna utlysningen har utvärderats av en extern konsult, där rapporten visar att processen håller genomgående god internationell standard, enligt regeringens mål om hög vetenskaplig kvalitet på forskning och innovation. Fler förslag på förbättringar gavs i rapporten, av vilka några Formas införde för öppna utlysningen . Formas webbplats är en viktig informationskanal med ca 20 000 besökare . Webbplatsen har utvecklats och fått en helt ny layout . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 som ersatte den tidigare papperstidningen. Extrakt har vidare- utvecklats med syfte att bevaka, popularisera och kommunicera kunskap om aktuell forskning för ett hållbart samhälle. Tidningen belönades 2014 med Svenska publishingpriset i kategorin bästa massmediesajt/webbtidning. Formas ger ut en serie pocketböcker om aktuell forskning, kallad Formas Fokuserar. har två nya titlar publicerats: ”Som man ropar i skogen –vägval som berör oss alla” och ”Antibiotika – hoten och boten”. Serien omfattar 23 böcker. Formas har också populariserat vetenskaplig kunskap genom att arrangera ett antal populärvetenskapliga konferenser och seminarier och lämnat projektstöd för informationsinsatser riktade mot allmänheten, liksom för vetenskapliga konferenser och workshops. På regeringens uppdrag finansierar Natur- vårdsverket forskning till stöd för att nå de nationella miljökvalitetsmålen och till stöd för egen verksamhet. Huvuddelen av forskningsstödet sker i programform, vilket innebär att projekt stöds inom ett bestämt område. Programmens inriktning bestäms av en forskningsnämnd inom . (Mistra) är en viktig finansiär av åtgärdsinriktad forskning, dvs. forskning som ligger nära genomförande, ofta i samarbete med näringsliv och andra samhällsaktörer. Mistra delar ut forskningsstöd på . Utförare av forskning inom utgiftsområdet är () som främst bedriver internationell forskning inriktad mot politik och styrmedel i olika sammanhang och IVL som främst bedriver samfinansierad forskning med näringslivet inom hela miljöområdet, ofta med naturvetenskaplig inriktning. Dessutom utför () tillämpad forskning med inriktning på meteorologi, hydrologi, oceanografi och klimat. Det finns tre forskningsfinansiärer inom utgiftsområdet: Formas, som stödjer den mer långsiktiga miljöforskningen, som stödjer forskning i huvudsak till stöd för miljökvalitetsmålen och Mistra som stödjer den breda, mer åtgärdsinriktade miljöforskningen. Regeringen bedömer att de olika finansiärerna kompletterar varandra väl och är viktiga för att täcka behovet av underlag inom hela miljöområdet. Dessa finansiärer har också uppdraget att på olika sätt föra ut och nyttiggöra den finansierade miljöforskningen. För att förstärka detta viktiga arbete har regeringen i beslut (dnr M2015/2716) inrättat ett Vetenskapligt råd för hållbar utveckling (dir 2015:78), bestående av ett antal framstående forskare från olika discipliner inom miljöområdet. Rådet kommer att vara en länk mellan vetenskap och samhälle och bidra till regeringens arbete med analyser och underlag baserade på aktuell forskning, i nära samarbete med . Formas huvudsakliga stödformer, den öppna utlysningen och de riktade programmen, är viktiga för den långsiktiga kunskaps- försörjningen, en bibehållen nationell kompetens på området och för att söka lösningar på aktuella miljöproblem. Regeringen anser att den fördelning som Formas har mellan dessa stödformer är rimlig och att den finansierade forskningen håller hög kvalitet. Formas har en jämn könsfördelning i sina beredningsgrupper och bland dem som mottar forskningsstöd. Regeringens bedömning är att verksamheten vid Formas håller en hög kvalitet och att den finansierade forskningen har stor betydelse för miljöarbetet och för den nationella och internationella miljöpolitiken. Satsningarna på större och längre projekt (Excellenta forskningsmiljöer, Linnéstöd m.fl.) har fallit väl ut och bör förnyas. Formas analys- och utvärderingsverksamhet bidrar med viktigt underlag till regeringens arbete, bl.a. till den forskningspolitiska propositionen som planeras till 2016. Formas expertfunktion i arbetet med EU:s forsknings- och innovationsprogram Horisont 2020 är också av stor vikt för att svenska forskare ska kunna dra nytta av det europeiska samarbetet. Den kommunikation och popularisering av forskningsresultat som bedrivs av Formas håller hög publicistisk klass och det är regeringens bedömning att verksamheten påtagligt bidrar till spridning av vetenskaplig kunskap på området. Regeringen anser att den forskning som finansieras av bidrar med vetenskapligt underlag för att nå de nationella miljökvalitetsmålen. Den forskning som utförs vid () och vid IVL håller hög internationell klass och bidrar med underlag till den nationella och internationella miljöpolitiken samt med viktigt underlag till miljöarbetet. Forskningen vid är av stor betydelse för att utveckla väderprognoser och varningar för olika väderhändelser samt för klimatarbetet, bl.a. som inspel i FN:s klimatpanels (IPCC) arbete. Miljöforskningen har en avgörande betydelse för att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet såväl nationellt som internationellt. Regeringen anser att ska vara en ledande forskningsnation. Unga forskares villkor ska förbättras. Forskning ska respekteras som den långsiktiga verksamhet det är och en ny forskningsproposition kommer därför att ha ett mångårigt perspektiv. Andelen kvinnliga professorer ska öka och forskningsanslagen fördelas jämställt. Som ett resultat av den forskningspolitiska propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) kommer anslagen till för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) att ha ökat med 2016 jämfört med nivå. Regeringen anser att insatser på miljöområdet ska vila på en solid vetenskaplig grund. En stark miljöforskning är avgörande för att nå de nationella miljökvalitetsmålen och för att ge verktyg för att hantera de globala miljö- utmaningarna. Prognoser för och utvärdering av den samlade effekten av styrmedel och deras konsekvenser behöver utvecklas ytterligare. Miljöforskningen kan skapa nya arbetstillfällen genom att nyföretagande baseras på utveckling av grön teknik och innovationer. Forskningen kan också bidra till en långsiktigt hållbar stadsutveckling, en hållbar renovering av miljonprogrammet och en förbättrad folkhälsa genom innovativ och grön samhällsplanering. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Det är viktigt att hitta synergier mellan offentligt finansierad miljöforskning och miljöövervakning, så att data som samlas in för forskningsändamål kan göras tillgängliga för miljöövervakningen och tvärtom. De stora datamängder som samlas in för övervaknings- ändamål kan utgöra en viktig källa till helt ny forskning och kunskap. Kontakterna mellan politiken och vetenskaps- samhället har stärkts , men fortfarande behövs en snabbare omsättning av resultaten från forskningen i det praktiska politiska arbetet. Regeringen har inrättat ett Vetenskapligt råd för hållbar utveckling med forskare från olika discipliner. Rådet ska bidra med fördjupade analyser som underlag för politiken och en tätare koppling mellan aktuell forskning och arbetet på myndighetsnivå. Omhändertagandet av forskningsresultat i miljö- och annan offentlig förvaltning har stor förbättringspotential. System och resurser för att få tillgång till befintlig kunskap i olika former behöver förbättras. Den internationella panelen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (IPBES) utgör tillsammans med FN:s klimatpanel (IPCC) två viktiga initiativ där forskare från hela världen sammanställer forskningsresultat till grund för internationella förhandlingar. Svenska forskare har varit mycket aktiva i dessa sammanhang. Regeringen avser arbeta för att fler internationella forskningssamarbeten ska kunna komma till stånd, både bilateralt och inom EU. Här är arbetet med innehållet i EU:s ramprogram för forskning och innovation Horisont 2020 centralt för svenska forskares möjligheter att bidra till åtgärder som kan lösa våra gränsöverskridande miljöproblem. Eftersom svensk marin forskning och miljöövervakning är i stort behov av ett nytt oceangående undersöknings- och forskningsfartyg har regeringen gett () i uppdrag att projektera och bygga ett sådant fartyg är att ett nytt fartyg ska finnas på plats . Det kommer att tillgodose behov av fartygsresurser för miljöövervakning och datainsamling för fisket på lång sikt. I samband med om hållbar utveckling lanserades en internationell vetenskaplig kraftsamling för att bättre förstå de globala miljöriskerna och ta fram lösningar för världens stora miljöutmaningar – projektet 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 ”Future Earth”. Projektet omfattar ett flertal globala forskningsprogram och ska koordinera deras insatser samt planera strategiskt för kommande satsningar i samarbete med , en global organisation som samlar de stora internationella forskningsfinansiärerna. och står värd för den svenska noden av denna globala forskningssatsning. Regeringen anser att det svenska sekretariatet för ”Future Earth” bör stödjas långsiktigt. Det internationella forskningsprojektet , som regeringen aktivt medverkat till att få till stånd, har förlängts med och är ett ytterligare exempel på hur kontakter mellan förd politik och ny forskning förtätats. 4.6.12:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader Tabell 4.2 Anslagsutveckling 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 56 192 tkr prisnivå. 3Motsvarar 56 193 tkr prisnivå. 4Motsvarar 56 194 tkr prisnivå. Anslaget får användas för för miljö, areella näringar och samhällsbyggandes (Formas) förvaltningsutgifter. Beräkningar i tidigare budgetpropositioner påverkar beräknade anslagsramar 2016–2019. Anslaget har för perioden –2019 beräknats enligt följande: Tabell 4.3 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas anslaget 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 4.6.22:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Tabell 4.4 Anslagsutveckling 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 688 305 tkr prisnivå. 3Motsvarar 678 593 tkr prisnivå. 4Motsvarar 671 275 tkr prisnivå. Forskning om de areella näringarna finns inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel anslaget 1:25 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2017–2022. Anslaget får användas för utgifter för stöd till forskning inom områdena miljö och samhälls- byggande. Anslaget får också användas till projektrelaterade kostnader (utvärderingar, beredningsarbetet, vissa resor och seminarier samt informationsinsatser). Skälen för regeringens förslag: För att underlätta planering och teckna avtal om fleråriga forskningsprojekt är det nödvändigt att kunna fatta beslut som medför åttaganden . Bemyndigandet föreslås vara oförändrat jämfört med . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 –2022. Tabell 4.5 Beställningsbemyndigande för anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Erhållet/föreslaget bemyndigande 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Beräkningar i tidigare budgetpropositioner påverkar beräknade anslagsramar 2016–2019. Anslaget har för perioden –2019 beräknats enligt följande: Tabell 4.6 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive .