prop · H3031d16 · 2015-09-21 00:00:00 — Utredaren föreslår att det ska vara förbjudet för arbetsgivare att utan författningsstöd begära att en arbetssökande ska visa upp eller överlämna ett utdrag ur belastningsregistret. Förslaget har remitterats och bereds inom . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 tillsattes en parlamentarisk utredning om utstationering på svensk arbetsmarknad (dir. 2012:92). En parlamentarisk kommitté, (A 2012:03), ska utvärdera de ändringar som gjordes i lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare med anledning av Lavaldomen och överväga vilka lagändringar som krävs för att värna den svenska modellen i ett internationellt perspektiv. I tilläggsdirektiv har kommittén getts ett utökat uppdrag att överväga vilka lagändringar och eventuella andra åtgärder som krävs för att stärka kollektivavtalens ställning i utstationeringssituationer och utarbeta nödvändiga lagförslag. Uppdraget ska redovisas . Utredning om nya utstationeringsregler antogs och rådets direktiv /67/EU om tillämpning av direktiv /71/EG om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster och om ändring av förordning (EU) nr 1024/2012 om administrativt samarbete genom informationssystemet för den inre marknaden (IMI-förordningen), tillämpningsdirektivet. Tillämpningsdirektivet ska ha genomförts i svensk rätt . En särskild utredare gavs i uppdrag att lämna förslag till hur tillämpningsdirektivet ska genomföras i svensk rätt (dir. 2014:81) Uppdraget redovisades i delbetänkande Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del I (SOU 2015: 13) samt i slutbetänkande Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del II (SOU 2015:38). Betänkandena har remitterats och bereds inom . fick en formell underrättelse av Europeiska kommissionen angående genomförandet av rådets direktiv /70/EG av om ramavtalet om visstidsarbete undertecknat av EFS, UNICE och CEEP (visstidsdirektivet). rior (Ds 2011:22 respektive Ds 2012:25) har utarbetats i syfte att förtydliga eller ytterligare stärka den befintliga lagstiftningen och dess regler till skydd mot missbruk av tidsbegränsade anställningar. Förslagen har inte lett till lagändringar. erhöll ett motiverat yttrande av kommissionen, vilket besvarades . erhöll ett kompletterande motiverat yttrande av kommissionen, vilket besvarades av den förra regeringen . () har därefter departementspromemorian Skärpta åtgärder mot missbruk av visstidsanställningar (Ds 2015:29) utarbetats. Förslagen i promemorian syftar bl.a. till att säkerställa att anställningsskyddslagen (19802:80) uppfyller kraven på åtgärder till förebyggande av missbruk enligt visstidsdirektivet. Promemorian har remitterats och även kommunicerats till kommissionen. Ärendet bereds inom . Förslag om skärpta åtgärder mot missbruk av visstidsanställningar Som nämnts ovan har departementspromemorian Skärpta åtgärder mot missbruk av visstidsanställningar (Ds 2015:29) utarbetats. Promemorian innehåller förslag till ändringar i lagen (1982:80) om anställningsskydd. Förslagen till ändringar innebär i huvudsak att den nuvarande begränsningen för allmän visstidsanställning kompletteras med en ny regel. Den nya regeln innebär att en sådan anställning övergår till en tillsvidareanställning i flera fall än . En allmän visstidsanställning omvandlas enligt förslaget automatiskt till en tillsvidareanställning om den sammanlagda anställningstiden i allmän visstidsanställning överstiger . Detta gäller inte bara om det sker inom en tidsram om fem kalenderår som , utan även om det – oberoende av en sådan tidsram – sker då tidsbegränsade anställningar enligt anställningsskyddslagen följt på varandra utan uppehåll eller med högst 180 dagars mellanrum. I en sådan kedja av tidsbegränsade anställningar kan allmän visstidsanställning, vikariat och säsongsanställning ingå som länkar, men endast sammanlagd tid i allmän visstidsanställning har betydelse för om en anställning övergår till en tillsvidareanställning. Undantag görs för arbetstagare som har fyllt . På samma sätt som blir det möjligt att i kollektivavtal komma överens om andra regler. Vidare föreslås att arbetstagare med tidsbegränsad anställning får rätt till preciserad information från arbetsgivaren om sådant som har betydelse för rätten till en tillsvidareanställning. Lagändringarna syftar till att ytterligare begränsa möjligheterna att använda upprepade visstidsanställningar, att förbättra situationen för arbetstagare som riskerar att fastna i tidsbegränsade anställningar och att säkerställa att anställningsskyddslagen uppfyller kraven på åtgärder till förebyggande av missbruk enligt visstidsdirektivet. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Promemorian har remitterats. Ärendet bereds inom . Utredning av SCB om visstid gav SCB i uppdrag att kartlägga förekomsten av upprepade visstidsanställningar hos samma arbetsgivare (dnr A2014/3352/ARM). Resultaten från undersökningen baseras på en enkätstudie som genomfördes . Enligt SCB:s skattning hade 39 000 personer i haft visstidsanställning hos samma arbetsgivare , varav 12 000 haft samma visstidsanställning och 27 000 haft flera visstidsanställningar. Av de 27 000 hade 10 000 personer haft flera på varandra följande visstidsanställningar, antingen utan något uppehåll eller med endast högst två månaders uppehåll mellan anställningarna (s.k. stapling). överlämnade Utredningen om lärlingsprovanställning sitt betänkande Utbildningsanställning (SOU 2012:80) där det bl.a. föreslås en ny anställningsform med utbildningsinnehåll för unga, utbildningsanställning, att den kommunala vuxenutbildningen ska kunna lämna stöd när utbildningsinnehållet utformas och utbilda handledare, samt om ekonomiska incitament till arbetsgivare som har an- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 ställda med en utbildningsanställning. Regeringen avser inte gå vidare med utredningens förslag. Utredning om kostnader för arbetsgivare vid tvist om uppsägning överlämnade betänkandet Uppsägningstvister – En översyn av regelverket kring tvister i samband med uppsägning av arbetstagare (2012:62) till regeringen. I betänkandet lämnas förslag på ändringar i lagen (1982:80) om anställningsskydd som syftar till att begränsa arbetsgivares kostnader vid tvist om uppsägning. Betänkandet har remissbehandlats. Regeringen avser inte gå vidare med utredningens förslag. Delegationen för jämställdhet i arbetslivet Regeringen beslutade att tillsätta en delegation för jämställdhet i arbetslivet. Efter förlängning redovisades uppdraget i betänkandet Hela lönen, – utmaningar för ett jämställt arbetsliv (SOU 2015:50). Delegationen föreslår en tredelning i föräldrapenningen där ska reserveras för vardera föräldern och kan avstås till den andra föräldern. Vidare föreslår delegationen att myndigheter inom arbetslivsområdet ges uppdrag i syfte att öka kunskapen om villkoren i kvinno- och mansdominerade yrken samt att utbildningsmyndigheter och arbetsmarknadens parter verkar för ökad kunskap om yrkesval och jämställdhet i arbetslivet. Ärendet bereds inom . Internationella arbetsorganisationen () beslutande organ, Internationella arbetskonferensen, godkände en rekommendation om övergång från informell till formell ekonomi. Dessutom beslutades verksamhetsplan och budget –2017. antogs som 186:e medlem. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Antalet mål som kom in till Arbetsdomstolen (AD) 2014 var något lägre än föregående år (se Tabell 4.5). av målen var s.k. A-mål (mål i vilka talan väcks direkt hos AD), vilket är i nivå . Antalet avgjorda mål ökade markant jämfört med som antalet inneliggande mål minskade. Tabell 4.5 Målstatistik för Arbetsdomstolen 2012–2014 Antal domar och särskilt uppsatta beslut Källa: Arbetsdomstolen. Genomströmningstiderna (handläggningstiderna) är av stor betydelse för att bedöma om arbetsrättsliga tvister avgörs inom rimlig tid. Beräknat som månatlig mediantid för avgjorda mål har genomströmningstiderna för såväl A- mål som s.k. B-mål (mål som först har prövats i tingsrätt och sedan överklagats till AD) varit relativt (se Tabell 4.6). Tabell 4.6 Genomströmningstider för mål vid Arbetsdomstolen 2012–2014 Antal månader (medianvärde) A-mål avgjorda efter dom eller särskilt B-mål avgjorda efter dom eller särskilt Källa: Arbetsdomstolen. Regeringens samlade bedömning är att de insatser som har gjorts inom ramen för arbetsrättsområdet kan förväntas bidra till målet för arbetsrätten: att skapa förutsättningar för ett arbetsliv som tillgodoser både arbetstagarnas och arbetsgivarnas behov av flexibilitet, trygghet och inflytande. Insatserna inom arbetsrättsområdet är, i första hand kopplade till förhandlings- och lagstiftningsarbete, dels inom det internationella samarbetet, främst EU, dels i form av nationella initiativ. Som framgår av resultatredovisningen har ett antal utredningsbetänkanden varit föremål för remittering och bereds inom . Regeringen värnar den svenska modellen, något som återspeglas i flera utredningsuppdrag och tilläggsdirektiv. Lagstiftningen ska skapa förutsägbarhet och trygghet. I budgetpropositionen aviserade regeringen avsikten att återkomma med förslag som förhindrar att visstidsanställningar staplas på varandra . En departementspromemoria med förslag om skärpta åtgärder mot missbruk av visstidsanställningar har remitterats och bereds inom . Resultaten utifrån indikatorerna på arbetsrättsområdet (veckoarbetstid, deltidsarbete, tidsbegränsad anställning) visar inga större förändringar i jämförelse med 2013. Andelen anställda som har tidsbegränsad anställning i procent av samtliga anställda har dock ökat något, där den största ökningen kan ses hos män. Det kan konstateras att andelen deltidsarbetande kvinnor därmed är mycket högre än andelen deltidsarbetande män. Till följd av det är den faktiskt arbetade tiden för kvinnor också betydligt lägre än för män. Kvinnor har också i större omfattning än män tidsbegränsade anställningar. Detta leder bl.a. till att kvinnor har sämre ekonomiska förutsättningar än män. 4.6.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Nedanstående indikatorer används som grund för resultatredovisningen inom lönebildningsområdet: –Antal medlingsärenden i riksavtalsförhandlingar där har förordnat medlare. –Antal förlorade arbetsdagar på grund av konflikt. –Löneutvecklingen för hela arbetsmarknaden. –Arbetskraftskostnadsutvecklingen inom näringslivet i förhållande till euroområdet och . –Löneskillnaden mellan kvinnor och män. De treårsavtal som tecknades för stora delar av arbetsmarknaden medför att avtalsåren 2014 och 2015 har haft en mycket begränsad omfattning. tecknades 43 nya kollektivavtal om löner och allmänna villkor som berörde totalt 100 000 arbetstagare. () tillsatte särskilda medlare i sex avtalsförhandlingar mellan förbundsparter (se Tabell 4.7). Det är betydligt färre än 2012 och 2013 som dock var avtalsår med betydande omfattning. Samtliga sex medlingar kom till stånd efter samtycke med parterna. Tabell 4.7 Antal medlingsärenden i riksavtalsförhandlingar där har förordnat medlare 2010–2014 I och med att antalet medlingsärenden var betydligt färre 2014 jämfört med , minskade kostnaden för den centrala medlingsverksamheten. Totalt uppgick kostnaden i form av arvoden till utsedda medlare 2014 till , vilket kan jämföras med närmare 4 miljoner föregående år. På lokal nivå har MI förordnat fyra fasta medlare med varsitt regionalt ansvar som vid behov ska medla mellan enskilda oorganiserade arbetsgivare och fackliga organisationer. Antalet inkomna lokala medlingsärenden uppgick till 35, vilket är något fler än föregående år. I samtliga registrerade ärenden förelåg varsel om stridsåtgärder och i åtta tvister verkställdes de. Detta ska dock ställas i relation till att närmare 11 000 arbetsgivare blev bundna av 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 kollektivavtal och att majoriteten blev det genom medlemskap i en arbetsgivarorganisation. Av- talstvisterna med utländska företag har praktiskt taget upphört då inget medlingsärende –2014 har gällt utländska entreprenadföretag. Under lades varsel om stridsåtgärder i fem av de sex förhandlingar där MI tillsatt medlare. I två av dessa trädde varslen i kraft. Sammantaget förlorades på grund av konflikter på arbetsmarknaden (se Tabell 4.8). Av dessa avsåg strejk och lockout som framkallats efter strandade förbundsförhandlingar medan de resterande förlorade arbetsdagarna avsåg lokala tvister. Tabell 4.8 Antal förlorade arbetsdagar på grund av konflikt 2010–2014 MI gjorde bedömningen att det bara var konflikten mellan och Tjänsteförbunden om avtalet för spårtrafiken som var av sådan omfattning att den fick kännbara ekonomiska konsekvenser. Närmare gick förlorade i konflikten. Därtill drabbades uppskattningsvis 70 000–80 000 resenärer av inställda tåg. Löneutvecklingen för hela arbetsmarknaden Löneökningarna uppgick till för hela ekonomin, vilket kan jämföras 2013 (se Tabell 4.9). De avtalsmässiga löneökningarna har beräknats till både 2013 och 2014. Avvikelserna mellan de avtalsmässiga höjningarna och de faktiska löneökningarna kan vissa år vara stora, exempelvis med anledning av ändrad sammansättning av arbetskraften eller variationer i övertidsuttag. Att löneökningarna var högre 2014 än 2013 berodde delvis på bytet av vilka företag som ingår i urvalsundersökningen. De treåriga avtalen som tecknades inom ram har sammantaget 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 bidragit till en jämförelsevis låg löneökningstakt . Tabell 4.9 Löneutveckling för hela arbetsmarknaden – 2014 Källa: , sammanvägning av konjunkturlönestatistiken. Ett lands konkurrenskraft beror till stor del på hur arbetskraftskostnaderna utvecklas i förhållande till andra länder. Arbetskraftskostnaden för en anställd person i innehåller all form av lön samt lagstadgade- och avtalsreglerade arbetsgivaravgifter. För perioden –2014 var ökningstakten i det svenska näringslivet i genomsnitt , vilket kan jämföras inom euroområdet och i . I många länder i samt har efterdyningarna till skuld- och finanskrisen inneburit att löneökningstakten har varit mer dämpad än i . ökade arbetskraftskostnaderna i , vilket innebar en påtaglig ökning jämfört med då motsvarande ökning uppgick till (se Diagram 4.7). Att svängningarna har varit så kraftiga i beror dels på skillnader mellan faktiska och avtalade löneökningar, dels som lönerevisionerna infaller, dels på rabatter för premieinbetalningar till avtalspensioner. Diagram 4.7 Arbetskraftskostnadsutvecklingen i näringslivet 2010–2014 Procentuell förändring från föregående år Källor: , Labour Cost Index (LCI) och , . Ett lands konkurrenskraft kan upprätthållas även om arbetskraftskostnaderna är högre än i omvärlden förutsatt att produktiviteten är hög eller gynnas av en svag växelkurs. – 2013 har dock ingen av dessa faktorer gynnat den svenska konkurrenskraften, vilket har medfört att exportandelarna har fallit. har emellertid kronan åter försvagats gentemot dollarn och euron, vilket i viss utsträckning har underlättat industrins konkurrensförmåga. till nivån har , enligt , bland de högsta arbetskraftskostnaderna i . I ett viktigt konkurrentland som är arbetskraftskostnaderna lägre. Arbetskraftskostnaderna har dock stigit i och bedöms öka med 2015, delvis beroende på införandet av en lagstadgad minimilön. De nominella löneökningarna har varit relativt stabila sedan industriavtalets tillkomst 1997. –ökade de nominella lönerna med i genomsnitt och konsumentpriserna . Därmed steg reallönerna , eller sammanlagt (se Diagram 4.8). Variationer i reallöneutvecklingen mellan enskilda år har främst berott på upp- och nedgångar i inflationen. har konsumentprisindex påverkats av låga räntor, fallande energipriser och att en jämförelsevis stark valuta har medfört låga importpriser. Dessutom framgår det av företagsundersökning att många företag anger att konkurrensläget utgjort ett hinder för prishöjningar. sjönk konsumentpriserna jämfört med föregående år, vilket tillsammans med de beräknade nominella löneökningarna på innebär att reallönerna steg . Diagram 4.8 Nominell och real löneutveckling i procent 1998–2014 Anm.: Reallön är nominell timlöneökning enligt konjunkturlönestatistiken deflaterad med konsumentprisindex (KPI). Källor: och . Löneskillnader mellan kvinnor och män En jämförelse av kvinnors och mäns genomsnittliga löner för hela arbetsmarknaden visar att kvinnor hade av mäns lön, dvs. en löneskillnad på . Det är en minskning jämfört med året innan. Utvecklingen visar att löneskillnaden mellan kvinnor och män har minskat –2014. Den enskilt viktigaste förklaringen till löneskillnaden är att kvinnor och män arbetar inom olika yrken och att dessa yrken är förknippade med olika lönenivåer. En könssegregerad arbetsmarknad är en viktig orsak till att löneskillnader uppstår. Utvecklingen i tyder på en långsamt minskad könsuppdelning. MI:s analyser av perioden –2013 visar att andelen kvinnor minskar i kvinnligt dominerade yrken och ökar i manligt dominerade yrken. Den minskade löneskillnaden mellan kvinnor och män under dessa år beror enligt MI framförallt på att sammansättningen på arbetsmarknaden har förändrats, men även på att lönerna har ökat mer för kvinnor än för män. Löneeffekten har dock varit viktigast i den privata sektorn, medan strukturella förändringar har varit den påtagligt viktigaste förklaringen i den offentliga sektorn Om man med hjälp av standardvägning tar hänsyn till skillnader i yrke, sektor, ålder, utbildning och arbetstid, uppgick kvinnors lön i genomsnitt till av mäns lön 2014, dvs. en löneskillnad på . Det är en minskning jämfört med 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 året innan och förklaras delvis av tillämpningen av en ny och mer detaljerad yrkesklassificering. Den standardvägda löneskillnaden betecknas ofta som oförklarad löneskillnad och beror på orsaker som inte låter sig fångas i mätbara variabler. Diagram 4.9 visar att den oförklarade löneskillnaden varierar mellan olika sektorer. För tjänstemän i den privata sektorn uppgår den oförklarade löneskillnaden mellan kvinnor och män i genomsnitt till , medan det knappt existerar någon vägd löneskillnad i kommunsektorn. Se även utgiftsområde 2 avsnitt 5 avseende mäns och kvinnors löner inom staten. Diagram 4.9 Kvinnors lön i procent av mäns lön sektorsvis efter standardvägning 2011–2014 MI fick inför i uppdrag av regeringen att bl.a. analysera om de centrala löneavtalens konstruktion har haft någon effekt för att minska löneskillnaderna mellan kvinnor och män. Uppdraget redovisades i samband med MI:s årliga konferens om lönebildning och jämställdhet. Resultaten tyder på att avtalens konstruktion spelar mindre roll för löneskillnaderna mellan kvinnor och män. Skillnaderna är större inom avtalskonstruktionerna än mellan dem. Studien visar även att det –2013 har skett relativlöneförändringar mellan olika yrken. Bland de 20 yrken där den procentuella löneutvecklingen har varit högst återfinns mest könsneutrala yrken, medan 18 av de 20 yrken med lägst procentuell löneutveckling var mansdominerade. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 () har inför och under avtalsrörelsen haft överläggningar med arbetsmarknadens parter för att uppmärksamma dem på de samhällsekonomiska förutsättningarna samt vikten av den konkurrensutsatta sektorns lönenormerande roll. Myndigheten har även anordnat nio konferenser och seminarier med olika teman för medlare, ekonomer, statistiker, massmedia och representanter från myndigheter, forskarvärlden och affärsbankerna. Sammanlagt har drygt 800 deltagare kommit till de olika aktiviteterna. MI har även medverkat i aktiviteter arrangerade av andra samt tagit emot besök från utländska delegationer. MI publicerar två rapporter. Årsrapporten och lönebildningen presenterades och presenterades rapporten Vad säger den officiella lönestatistiken om löneskillnaden mellan kvinnor och män? MI har även uppdaterat och beställt nytryck av , i syfte att sprida kunskap om lönebildningen till främst gymnasieelever. På myndighetens hemsida har konjunkturlönestatistiken publicerats vid tio tillfällen . På hemsidan återfinns även en databas med information om centrala kollektivavtal. fanns 685 registrerade kollektivavtal om löner och allmänna villkor. Därutöver finns ett antal särskilda avtal med utbildningsinnehåll, t.ex. yrkesintroduktionsavtal. Flera av de kriterier som används för att bedöma om en god lönebildning uppnåtts uppfylldes . I genomsnitt ökade reallönerna som sysselsättningen ökade med närmare 70 000 personer. Därtill var antalet konflikter på arbetsmarknaden få vilket också medförde att få arbetsdagar gick förlorade . Däremot har arbetskraftskostnaderna stigit snabbare än i omvärlden vilket är ogynnsamt för internationella konkurrenskraft. Dessutom begränsar frånvaron av inflation utrymmet för relativlöneförändringar mellan olika löntagargrupper, t.ex. mellan kvinnodominerade och mansdominerade yrken. En trend som har framkommit är att allt fler kollektivavtal gäller tillsvidare och att allt fler löntagare omfattas av s.k. sifferlösa avtal. MI bedömer att cirka 800 000 löntagare 2015 omfattas av avtal där de centrala förbundsparterna inte har angivit något löneutrymme. Merparten av dessa finns inom den offentliga sektorn. Orsakerna till att vissa förbund väljer en lösare koppling till industrins märke kan dels bero på att man ser ökade möjligheter till att åstadkomma relativlöneförändringar, dels att det inte finns samma utrymme till löneökningar utöver de avtalade lönerna som t.ex. för anställda i industrisektorn. Ingen av arbetsmarknadens parter har presenterat uppgifter som styrker att sifferlösa avtal ger högre löneökningar än andra avtalskonstruktioner, vilket delvis kan förklaras av att lönestatistiken inte är fördelad på avtalsområden. MI:s analys av de centrala avtalen tyder på att avtalskonstruktionerna inte tycks spela någon avgörande roll för löneutfallet. Trots att vissa fackförbund har framfört kritik mot att industriavtalen ska vara lönenormerande för hela ekonomin, har efterlevnaden av industrins märke varit god. har oftast andra frågor än lönenivåer varit i centrum för kollektivavtalsförhandlingarna. Ingen av tvisterna på arbetsmarknaden handlade i första hand om lönenivåer, utan snarare om inflytandefrågor som t.ex. anställningsvillkor, arbetstid, arbetsmiljö och entreprenörsansvar. Det finns därmed goda skäl till att hävda att de tecknade industriavtalen under avtalsrörelsen har bidragit till en väl fungerande lönebildning. Merparten av de treåriga avtalen som tecknades 2013 löper ut . Avtalsrörelsen kommer totalt omfatta cirka 460 avtal och beröra närmare 2,9 miljoner löntagare, bl.a. inom industrin, handeln, byggsektorn och kommunsektorn. En försvårande omständighet inför avtalsrörelsen är den tudelade ekonomin där förutsättningarna skiljer sig mellan olika avtalsområden. Å ena sidan befinner sig den lönenormerande industrisektorn under press eftersom arbetskraftskostnaderna stiger snabbare än i omvärlden och vinstandelarna har minskat. Å andra sidan har den inhemska tjänstesektorn gynnats av låga räntor, ökade reallöner och jobbskatteavdrag. Synen på hur mycket lönerna kan tillåtas öka kan därmed skilja sig mellan olika sektorer. Ytterligare en viktig fråga i kommande avtalsrörelse är löneskillnaderna mellan kvinnor och män där vissa förbund anser att det behövs konkreta ingripanden för att påskynda utvecklingen. Hur jämställda löner ska uppnås och i vilken takt det ska ske skiljer sig dock åt mellan förbunden. MI:s analys tyder på att de förändringar som sker i sammansättningen på arbetsmarknaden har haft större betydelse för minskade löneskillnader än relativt högre löneökningar för kvinnor. Den ovägda löneskillnaden mellan kvinnor och män har följaktligen minskat snabbare i den offentliga sektorn än i den privata sektorn där yrkessegregeringen är mer påtaglig och minskar långsammare i takt. Arbetslivspolitiken är central för en väl fungerande arbetsmarknad.