prop · H203123 · 2015-05-29 00:00:00 — Som nämnts har fått två uppdrag som berör frågan om behov av anpassningar för att hantera och skapa förutsättningar för ett elsystem med en ökande andel variabel elproduktion samt om framtagande av nätutvecklingsplaner för att inkludera de investeringar som krävs för att överföra ny förnybar elproduktion. Regeringen följer därmed de aspekter som har lyft fram i remissvaren på kontrollstationsrapporten och departementspromemorian. () har i remissvaret på departementspromemorian framfört att konsekvensbeskrivningen bör komplet- teras med syn på hur den rådande situationen med Prop. 2014/15:123 elcertifikatssystemet och energipolitiken i stort har påverkat och påverkar småskaliga producenter av förnybar el. anser att det är oklart om elcertifikaten har kunnat kompensera de småskaliga producenterna för den senaste tidens sjunkande elpriser i tillräcklig utsträckning. Vidare pekar på situationen för de produktionsanläggningar som redan har eller snart kommer att passera åldersstrecket för tilldelning av elcertifikat. anser att det finns en risk att den planerade ambitionshöjningen tar ut effekten av de styrmedel som verket hanterar i uppdraget att stödja utbyggnaden av förnybar el på landsbygden. Producenter av förnybar el får intäkter dels från försäljning av el, dels från försäljning av elcertifikat. Detta bör därför, åtminstone i teorin, innebära att elcertifikatspriset går upp när elpriset går ner, eftersom producenten vill få täckning för sina kostnader. I tabell 11.1 redovisas de förändrade intäkterna för befintliga elproducenterna som en konsekvens av förslaget utifrån de antaganden om förändrat elpris och förändrat elcertifikatspris som redovisats under rubriken för producenter av el. Regeringens bedömning är att förslaget innebär ökade intäkter med drygt ett öre för dessa aktörer. Förslaget bör därmed inte inverka negativt på de styrmedel som hanterar i verkets uppdrag att stödja utbyggnaden av förnybar el på landsbygden. Däremot är elcertifikatssystemet ett marknadsbaserat och teknikneutralt system vilket innebär att det är de mest kostnadseffektiva projekten som byggs för att nå det uppsatta målet. När det gäller produktionsanläggningar som redan har eller snart kommer att passera åldersstrecket för tilldelning av elcertifikat bör rimligen utdelade investeringsstöd och intäkter för försäljning av tilldelade elcertifikat och försäljning av el vara tillräckliga för att täcka upp investeringskostnaden, därefter bedöms de löpande elproduktionskostnaderna vara lägre för dessa anläggningar. I övrigt bedöms förslagen inte heller särskilt komma att påverka de små företagens arbetsförutsättningar. Förslagen bedöms inte heller påverka den kommunala självstyrelsen, brottsligheten, det brottsförebyggande arbetet, sysselsättningen och den offentliga servicen i olika delar av landet, jämställdheten mellan kvinnor och män eller möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. Den föreslagna regleringen gäller nationell lagstiftning för främjande av användning av förnybara energikällor inom ramen för elcertifikatssystemet. Inom EU finns direktiv (2009/28/EG) om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor som innebär att 2020 ska ha en andel förnybar energi om . Elcertifikatssystemet är ett mycket viktigt nationellt styrmedel för att nå det målet. Förslaget till lag om ändring i lagen (2011:1200) om elcertifikat Kvotpliktsnivåerna har justerats. Paragrafen har även ändrats redaktionellt, bland annat på så sätt att bestämmelserna i näst sista stycket och sista stycket har flyttats till de nya 4 a och 4 b §§. Övervägandena finns i avsnitt 5.2. Paragrafen är ny. Bestämmelsen, som motsvarar tidigare 4 kap. 4 § tredje stycket, har endast ändrats redaktionellt. Paragrafen är ny. Bestämmelsen, som motsvarar tidigare 4 kap. 4 § fjärde stycket, har endast ändrats redaktionellt. Sammanfattning av för elcertifikatssystemet 2015 På uppdrag av regeringen har genomfört Kontrollstation för elcertifikatssystemet 2015. Uppdraget omfattade följande delar: 1Analysera och föreslå eventuella justeringar av kvotpliktskurvan som behöver göras för att ska uppfylla åtagandet gentemot i traktatet om en gemensam elcertifikatsmarknad 2Identifiera och bedöma risker som kan leda till att utbyggnadstakten av förnybar elproduktion inte utvecklas som förväntat till 2020 3Belysa torvens roll i elcertifikatssystemet samt analysera konsekvenserna av en eventuell utfasning av torven 4Analysera den historiska utvecklingen inom systemet, bl.a. med avseende på elcertifikatspriser, sparade elcertifikat och utfasning av anläggningar 5Analysera marknadens funktionssätt, bl.a. med avseende på omsättning, likviditet, antal aktörer och marknadsklarering och vid behov föreslå åtgärder för att ytterligare förbättra funktionssättet analys visar att den svenska kvotplikten måste höjas med för att avtalet med ska uppfyllas. Det förslag till kvotjustering som tagit fram innebär att kvotplikten höjs med under 2016-2019, varav 2016. , då kvoterna höjs som mest kan detta medföra att elkundernas kostnader ökar med 1,8-3,per kWh, vilket för en villakund med en årlig elanvändning på 20 000 kWh motsvarar . Omsättningen på elcertifikatsmarknaden är låg. Antalet årliga ägarbyten är endast ca dubbelt så många som antalet utfärdade certifikat. har beräknat marknadskoncentrationen både på utbuds- och efterfrågesidan och kan konstatera att denna är begränsad och att konkurrenssituationen därför bör vara tillfredställande. När det gäller priset konstateras i utredningen att elcertifikatspriset vid jämförelse med elpris och ett börsindex rör sig relativt kraftigt över , medan den kortsiktiga variationen är jämförelsevis liten. Analyser av prisrörelserna visar att priset följer vissa mönster. påpekar dock att detta inte behöver innebära att elcertifikatsmarknaden är ineffektiv utan också kan förklaras med begränsade möjligheter att göra vinst på spekulation i prisrörelser. anser att kvotpliktsavgiften fungerar bra och föreslår att den bibehålls i sin nuvarande form. Från har det byggts anläggningar motsvarande en normalårproduktion om i och , vilket innebär att det är anläggningar motsvarande en elproduktion om kvar att bygga . Den tillgångsanalys som gjorts i både och visar att det finns tillräckligt med projekt för att uppnå målet om ny förnybar elproduktion till 2020. bedömer att marknadens funktionssätt kan förbättras genom förbättrad informationen om tillgång och efterfrågan på elcertifikat och att sådana åtgärder skulle minska risken för att utbyggnadstakten blir lägre än vad som krävs för att nå uppsatta mål. föreslår att en energislagsövergripande databas, med uppgifter om projekt från planeringsfas, via investeringsbeslut till byggnation tillgängliggörs för aktörer. Databasen bör förvaltas av . Vidare föreslås att det utreds om företag ska bli skyldiga att rapportera in sådan information. föreslår också att det införs krav på elleverantörer att en gång per kvartal rapportera in mängden fakturerad el, för att ge bättre möjlighet att löpande uppskatta årets kvotpliktiga elförbrukning. föreslår att det görs en analys av förhållandet mellan gällande kvoter och de faktorer som kvoterna baseras på. Syftet är att förbättra marknadens möjligheter att skapa sig rätt förväntningar om kommande kvotjusteringar. föreslår att denna analys presenteras vid årligt återkommande seminarier. För att öka förutsägbarheten beträffande framtida kvotjusteringar och i förlängningen framtida efterfrågan på elcertifikat föreslår att kommande justeringar sker i enlighet med den princip som använts i denna kontrollstation. bedömning är att möjligheten till finansiering av projekt kan utgöra en risk för att utbyggnaden inte hinner ske för måluppfyllelse. Enligt Energimyndighetens bedömning kan förseningar i de åtgärder som planerar för stamnätet medföra en risk för måluppfyllelsen. I synnerhet gäller detta om man avvaktar för länge med beslut om ny produktion, eftersom dessa ligger till grund för stamnätsutbyggnaden. menar också att oklarhet om energipolitiska mål efter 2020 kan skapa en osäkerhet som gör att utbyggnadstakten riskerar att sjunka. De norska begränsningsreglerna, som innebär att produktion som startar inte blir berättigad till elcertifikat, kan enligt bedömning medföra att projekt faller utanför det gemensamma målet eller avstannar nära 2020. har vidare gjort bedömningen att tillståndsprocesser i allmänhet inte utgör en risk för måluppfyllnaden, men konstaterar att utdragna processer förekommer. De miljöförbättrande åtgärder för vattenkraften som ramvattendirektivet kräver bedöms inte heller utgöra någon risk för att nå målet. Inte heller reglerresurser och basproduktion hos elsystemet bör begränsa utbyggnadstakten. bedömer inte att skatter påverkar måluppfyllelsen men anser att en utredning om reglerna för fastighetsbeskattning av elcertifikat vore motiverad. anser att man bör överväga att tidigarelägga nästa kontrollstation. Beträffande torvens roll i elcertifikatssystemet rekommenderar att elproduktion med torv som bränsle även fortsättningsvis ska berättiga till elcertifikat. förslag till nya kvoter i kontrollstationsrapporten för elcertifikatssystemet 2015 (ER 2014:04) har skickats till 62 remissinstanser. Av dessa har 45 kommit in med yttrande. Följande remissinstanser har yttrat sig över rapporten. Förvaltningsrätten i , Kammarrätten i , Kammarkollegiet, Försvarsmakten, Statskontoret, , , och , , , , , , , Af- färsverket , , , Datainspektionen, Tillväxtanalys, och Naturresursekonomi i (), , , , , , , , , Svensk Fjärrvärme, Skogsindustrierna, , Avfall , Oberoende elhandlare, Skogsägarna, SveMin, , , Svensk Vindenergi, , , Energigas , , , Fastighetsägarna och . Yttranden har även inkommit från följande. Svenska , , , , SKGS (Skogen och Stålet), E.ON, , HgCapital, , och . Följande remissinstanser har inte yttrat sig i frågan. , , , kommuner och landsting, , Företagarna, energimarknadsbyrå, IKEM Innovations- och kemiindustrierna (Plast- & Kemiföretagen), , Svensk Solenergi, Sveriges Energiföreningars , konsumenter, , , Världsnaturfonden WWF, Återvinningsindustrierna och Älvräddarnas . Förslag till lag om ändring i lagen (2011:1200) om elcertifikat Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2011:1200) om elcertifikat dels att 4 kap. 4 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas två nya paragrafer, 4 kap. 4 a och 4 b §§, av följande lydelse. Kvotplikten ska beräknas genom att som framgår av följande tabell. multiplicera det antal megawattim- mar el som sålts eller använts un- der beräkningsåret med den kvot som för beräkningsåret anges inom parentes enligt följande: – 2003 (0,074), – 2004 (0,081), – 2005 (0,104), – 2006 (0,126), – 2007 (0,151), – 2008 (0,163), – 2009 (0,170), – 2010 (0,179), – 2011 (0,179), – 2012 (0,179), – 2013 (0,135), – 2014 (0,142), – 2015 (0,143), – 2016 (0,231), – 2017 (0,247), – 2018 (0,270), – 2019 (0,291), – 2020 (0,288), – 2021 (0,272), – 2022 (0,257), – 2023 (0,244), – 2024 (0,227), – 2025 (0,206), – 2026 (0,183), – 2027 (0,162), – 2028 (0,146), – 2029 (0,130), – 2030 (0,114), – 2031 (0,094), (0,076), (0,052), (0,028), och (0,013). Om den beräknade kvotplikten inte omfattar elcertifikat till ett heltal, ska antalet avrundas till närmaste heltal. Vid beräkningen av elleverantörens kvotplikt ska försäljningen av el anses motsvara den mängd el som elleverantören har fakturerat elanvändare under beräkningsåret. Vid beräkningen av en elanvändares kvotplikt ska den del av användningen som består av el som köpts från en elleverantör anses motsvara den mängd el som elanvändaren fakturerats för under beräkningsåret. Vid beräkningen en elleverantörs kvotplikt enligt 4 § ska såld el anses motsvara den mängd el som elleverantören har fakturerat elanvändare under beräkningsåret. Vid beräkningen av en elanvändares kvotplikt enligt 4 § ska den del av användningen som består av el som köpts från en elleverantör anses motsvara den mängd el som elanvändaren fakturerats för under beräkningsåret. Denna lag träder i kraft . Miljö- och promemoria Ambitionshöjning inom elcertifikatssystemet till 2020 har skickats till 66 remissinstanser. Av dessa har 44 kommit in med yttrande. Följande remissinstanser har yttrat sig över promemorian. , Kammarkollegiet, Försvarsmakten, Statskontoret, , , och , , , , , , , , , , , Datainspektionen, Tillväxtanalys, och Naturresursekonomi i (), Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , , , , , kommuner och landsting, , , , , Svensk Fjärrvärme, Skogsindustrierna, Oberoende elhandlare, Svensk Kraftmäkling, Svensk Vindenergi, , , Energigas , , Fastighetsägarna , , Älvräddarnas och . Yttranden har även kommit in från följande. , Kraft, , Svenskt Landskapsskydd, Svenska , SKGS (Skogen och Stålet), , , samt omkring hundra privatpersoner och några lokala föreningar. En fullständig förteckning över inkomna yttranden finns tillgänglig i Miljö- och (dnr M2015/698/Ee). Följande remisinstanser har inte kommit in med yttrande. , , , , , Avfall , Konsumenternas energimarknadsbyrå, IKEM Innovations- och kemiindustrierna (Plast- & Kemiföretagen), Skogsägarna, SveMin, , , Svensk Solenergi, (), Sveriges Energiföreningars , , konsumenter, , , , Världsnaturfonden WWF och Återvinningsindustrierna. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , M , Y , M , S-E Bucht, P , H Hellmark , I , Å , M , A Ygeman, M , M , A Bah Kuhnke, A Strandhäll, A Shekarabi, G , G Regeringen beslutar proposition Ambitionshöjning för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatssystemet 2015