prop · H20385 · 2015-03-17 00:00:00 — Alla elever inom bl.a. skolväsendet för vuxna ska ha tillgång till personal med sådan kompetens att deras behov av vägledning inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet kan tillgodoses (2 kap. 29 § skollagen). Även den som avser att påbörja en utbildning ska ha tillgång till vägledning. I studie- och yrkesvägledning ska det ingå information om möjlighet till fortsatta studier, arbetslivets kompetens- och rekryteringsbehov samt studieekonomiska förutsättningar (2 kap. 16 § förordningen om vuxenutbildning). För varje elev inom komvux, särvux och sfi ska en individuell studieplan upprättas. För detta ansvarar rektorn. Den individuella studieplanen ska innehålla den enskildes utbildningsmål och planerad omfattning av studierna. När det gäller komvux och särvux ska omfattningen av studierna anges i verksamhetspoäng. Om utbildningsmålet för en elev inom komvux på gymnasial nivå är en gymnasieexamen ska det i planen anges vilket program inom gymnasiekolan som utbildningen huvudsakligen motsvarar (20 kap. 8 §, 21 kap. 8 § och 22 kap. 10 § skollagen samt 2 kap. 16 § förordningen om vuxenutbildning). Den individuella studieplanen ska utarbetas i samverkan med eleven. I samband med detta ska eleven erbjudas studie- och yrkesvägledning (2 kap. 16 § förordningen om vuxenutbildning). 4.2Vuxenutbildningens ökade betydelse för utrikes föddas etablering En av dagens största samhällsutmaningar är att bekämpa det utanförskap som många utrikes födda riskerar att fastna i. inom många politikområden och av ett stort antal aktörer både på nationell, regional och lokal nivå. Ett viktigt område i kampen mot utanförskap är utbildning. En väl fungerande utbildning som kan möta varje studerande utifrån dennes behov och förutsättningar är av avgörande betydelse för utrikes föddas möjlighet till en yrkeskarriär och etablering i samhället. Många nyanländas första och ibland enda kontakt med det svenska utbildningsväsendet är med vuxenutbildningen. kontakten sker för de flesta genom utbildning i svenska för invandrare (sfi). En relativt stor andel väljer sedan att fortsätta sina studier genom att läsa svenska som andraspråk inom vuxenutbildning (komvux). Förutom studier i svenska språket har många nyanlända kvinnor och män behov av utbildning som kan leda till en yrkeskarriär, inte minst genom yrkesutbildning och högskoleförberedande utbildning inom komvux, men ofta även genom annan utbildning, t.ex. högskola, yrkeshögskola och folkhögskola. Förändrad sammansättning av elever inom vuxenutbildningen Att vuxenutbildningens uppdrag i praktiken har förändrats speglas av den förändrade sammansättningen av elever inom utbildningen. /03 var av eleverna inom komvux födda i utlandet, varav kvinnor och män. , , var andelen utrikes födda elever . Könsfördelningen var detsamma som /03. Andelen utrikes födda är större på den grundläggande nivån jämfört med gymnasial nivå. På den grundläggande nivån har andelen utrikes födda elever ökat från cirka sex av tio till nio av tio elever . har antalet elever inom sfi ökat betydligt, från 45 000 elever till knappt 114 000 elever . Enligt prognoser kommer antalet personer som söker skydd i att fortsätta öka . Den förändrade elevsammansättningen inom vuxenutbildningen, med fler utrikes födda, medför att fler elever befinner sig allt inom utbildningen och läser allt fler kurser. PIAAC visar på behov av ytterligare åtgärder för utrikes födda deltog och2012 i den mest omfattande internationella studie som har genomförts i syfte att mäta vuxnas kunskaper, kompetens och allmänna färdigheter inom områdena läsförståelse, matematik och problemlösning; ”Programme for the International Assessment of Adult Competencies” (PIAAC). presenterades resultaten för 23 länder som deltog i den första omgången. Resultaten visar att står sig väl i internationell jämförelse. är ett av fyra länder, tillsammans med , och , som ligger över OECD-genomsnittet inom alla de tre kunskapsområdena. Resultaten visar att hör till de länder som har störst skillnader mellan låg- och högpresterande och trots att hamnar högt upp i den internationella jämförelsen är det en ganska stor andel av den svenska befolkningen som har bristande färdigheter inom samtliga tre kunskapsområden. Den svenska genomsnittspoängen för utrikes födda är lägre än genomsnittet för utrikes födda i . Det finns skillnader i färdigheter mellan utrikes och inrikes födda i samtliga länder men av alla länder som ingår i undersökningen är skillnaderna i läsfärdigheter mellan inrikes och utrikes födda störst i , följt av . Kunskapsnivån bland inrikes födda i ligger över OECD- genomsnittet som kunskapsnivån bland utrikes födda i ligger något under OECD-genomsnittet, vilket innebär att skillnaden blir extra stor i mellan in- och utrikes födda, jämfört med den genomsnittliga skillnaden i . Det finns flera möjliga förklaringar till att utrikes födda i får så låga resultat i undersökningen. Till exempel har sammansättningen på den invandrade befolkningen stor betydelse. Vissa av de deltagande länderna har främst tillåtit arbetskraftsinvandring, medan har tagit emot en stor andel Ett i undersökningen positivt resultat är att invandrare som har Prop. 2014/15:85 varit i presterar på högre nivåer. Så är inte fallet i alla Det innebär att det finns en tydlig språkutveckling bland utrikes födda som bor i . Resultaten i PIAAC visar att tillgången till vuxenutbildning skiljer sig mycket mellan länderna och att det i många länder främst är de som redan ligger på en god utbildningsnivå som erbjuds vuxenutbildning. är ett av de länder som i stor utsträckning erbjuder vuxenutbildning och som även lyckas erbjuda vuxenutbildning till de personer som presterar på de lägsta nivåerna. För att minska skillnaderna mellan låg- och högpresterande och för att öka förutsättningarna för utrikes födda att snabbare ta sig in på arbetsmarknaden eller till fortsatta studier behöver dock vuxenutbildningen bli effektivare. Behovet av en individanpassad och flexibel vuxenutbildning Den heterogena sammansättningen av elever inom vuxenutbildningen medför ett stort behov av anpassning av utbildningen efter vars och ens individuella behov och förutsättningar. Bland annat bör behov och förutsättningar mötas utifrån ett jämställdhetsperspektiv. Regeringen har i propositionen Tid för undervisning – lärares arbete med stöd, särskilt stöd och åtgärdsprogram (prop. 2013/14:160) föreslagit stöd i form av extra anpassningar inom ramen för undervisningen, bl.a. för vuxenutbildningens skolformer. En individanpassad vuxenutbildning förutsätter att utbildningen utformas efter individens mål, förkunskaper, förutsättningar, funktionsförmåga och livssituation i övrigt. Det krävs även ändamålsenliga och tillgängliga lokaler och läromedel. Ytterligare en förutsättning är att eleverna tillåts gå olika vägar genom utbildningssystemet och att möjligheterna att kombinera studier inom olika utbildningar och på olika nivåer bedöms individuellt. Ett hinder för anpassningen av vuxenutbildningen efter elevers behov och förutsättningar är förekomsten av ogiltigt uppställda förkunskapskrav. har i tillsynsbeslut riktat kritik mot kommuner på grund av förkunskapskrav som ställts på felaktiga grunder (se t.ex. Statens skolinspektions beslut om tillsyn av vuxenutbildningen, dnr 43–2010:5286). Av Skolinspektionens beslut framgår bl.a. att det vid tillsynstillfället förekom att förkunskapskrav uppställts för antagning till komvux på grundläggande nivå. Förkunskapskraven innebar att elever inte gavs möjlighet att studera inom sfi och komvux . Det saknas författningsstöd för att ställa upp generella förkunskapskrav av denna typ, men kraven motiveras vanligtvis med att eleven annars saknar förutsättningar för att tillgodogöra sig utbildningen. Generella förkunskapskrav kan innebära att vägen genom vuxenutbildningen sker i en fastlåst s.k. progressionstrappa, där krav ställs på en elev att först genomgå sfi innan han eller hon kan påbörja utbildning inom komvux. Likaså förekommer krav på att eleven har avslutat utbildningen på grundläggande nivå innan utbildning på gymnasial nivå kan påbörjas. Detta synsätt riskerar att förlänga den sammanlagda studietiden för elever med förutsättningar att kunna kombinera studier på olika nivåer . Att den högsta kursen i sfi och svenska som andraspråk på grundläggande nivå delvis överlappar varandra komplicerar det hela ytterligare och leder i många fall till att studierna tar än vad som skulle behövas. För den enskilde innebär detta en onödigt lång väg genom utbildningssystemet med en påföljande stor skuldsättning i form av studielån. Det innebär också dålig hushållning med samhällsresurserna. Flexibilitet är en central del av anpassningen efter elevers behov och förutsättningar inom vuxenutbildningen. Flexibla lösningar inom sfi, såsom möjlighet till deltids- eller distansstudier, ökar måluppfyllelsen konstaterar i rapporten – resultat, genomförande och lärarkompetens, En utvärdering av svenska för invandrare (Statskontoret 2009:2). Ju mer tidsmässigt och geografiskt flexibel sfi det finns att tillgå, desto bättre är möjligheterna att nå godkända betyg. Majoriteten av eleverna inom sfi försörjer sig själva och saknar således behov av offentlig försörjning. Endast ett fåtal elever inom sfi uppbär försörjningsstöd . De som har arbete vid sidan av sina studier har ofta behov av att kunna studera på tider som inte inkräktar på arbetet. Att sfi, liksom komvux, utformas så flexibelt som möjligt är därför viktigt både för studieresultaten och för att alla med behov av utbildningen ska kunna delta. En mer målanpassad vuxenutbildning En allt viktigare aspekt av anpassningen av utbildningen efter elevers behov och förutsättningar, vid sidan av bl.a. flexibilitet, är målanpassning. Mål och syften finns angivna i flera olika typer av styrdokument i vuxenutbildningen, t.ex. i kursplaner och läroplaner. Med en målanpassad vuxenutbildning menas här att slutmålet – ofta arbete och etablering i samhället – ska genomsyra hela utbildningen och inte minst beaktas redan vid planeringen av utbildningen. När vuxenutbildningens roll i allt högre grad kommit att handla om att utbilda utrikes födda kvinnor och män, med varierande utbildningsbakgrund och mycket skiftande yrkeserfarenhet, ställs nya krav på utbildningens anpassning till de mål den enskilde har med sina studier. Genom bättre målanpassning av sfi, där siktet redan tidigt är inställt mot elevens framtida sysselsättning, finns förutsättningar till effektivare studier. Detta genom att studier i svenska språket i ett så tidigt skede som möjligt kan kombineras med utbildning eller andra insatser med relevans för individens framtida sysselsättning. Ytterligare en vinst med målanpassning av utbildningen är att ett tydligt slutmål kan öka motivationen för studierna och därmed förutsättningarna för att eleven fullföljer sina studier. Detta gäller inte bara sfi utan hela vuxenutbildningen och är inte minst relevant när språkstudier ska kombineras med annan utbildning. Målanpassning kan underlättas av aktiva stödåtgärder från huvudmannen, både inom ramen för undervisningen och inom andra delar av utbildningen. För att en målanpassad utbildning ska vara framgångsrik är det inte minst två områden som kräver extra uppmärksamhet: studie- och yrkesvägledningen och den individuella studieplanen. Utan en gedigen studie- och yrkesvägledning är det för många elever knappast möjligt att formulera mål, kartlägga utbildningsbehov och navigera sig fram genom Prop. 2014/15:85 ett komplext utbildningssystem. Det är för de flesta svårt att veta vad som krävs för att kunna arbeta inom ett visst yrkesområde. Detta gäller i synnerhet för elever med en tidigare utbildning och arbetslivserfarenhet som behöver kompletteras. Nyanlända har ofta både dåliga kunskaper i svenska språket och bristande kunskap om det svenska utbildningssystemet, vilket gör det till en nästan omöjlig uppgift att veta vilken kombination av kurser och andra utbildningsinsatser som krävs för att arbeta inom olika yrken. Yrkes- och studievägledaren blir ofta helt avgörande för att den enskilde ska finna rätt väg genom utbildningssystemet. Även den individuella studieplanen är central för en målanpassad vuxenutbildning. Den bör fungera som elevens individuella utbildningsprogram och vara väl känd av både elev och studie- och yrkesvägledare. Elever inom vuxenutbildningen studerar ofta hos flera utbildningsanordnare. byter eleven utbildningsanordnare under utbildningens gång och ibland studerar eleven hos flera olika utbildningsordnare . Det förekommer även att elever flyttar under utbildningens gång och därmed byter huvudman. Att elevens mål med utbildningen och vägen dit i form av kurser finns dokumenterade i en individuell studieplan som följer eleven genom hela utbildningen och revideras vid behov är därför särskilt angeläget. Behovet av reformer inom vuxenutbildningen För utrikes födda som invandrar till är vägen till arbete ofta lång. Förutom att det kan ta att lära sig svenska så finns det också oftast ett utbildningsbehov i övrigt, både på grundläggande nivå och inom yrkesinriktad eller högskoleförberedande utbildning. Här har vuxenutbildningen en mycket viktig uppgift att fylla för att bidra till att förkorta tiden för invandrare att etablera sig i samhälls- och arbetslivet. För att bättre lösa denna uppgift krävs en reformering av vuxenutbildningen så att den blir effektivare, framförallt när det gäller anpassningen efter varje individs behov och förutsättningar, och i ökad utsträckning medger att elever kan kombinera studier i exempelvis sfi med annan utbildning. Behovet av reformer för att stödja utveckling av en effektivare vuxenutbildning, bättre anpassad till uppgiften att utbilda utrikes födda, liksom korttidsutbildade, är enligt regeringens mening mycket stort. Det är bland annat mot denna bakgrund som förslagen och bedömningarna i denna proposition ska ses. 5 Utbildning i svenska för invandrare 5.1En förändrad struktur för utbildning i svenska för invandrare Regeringens bedömning: Strukturen för utbildning i svenska för vuxna invandrare bör förändras. Endast en utbildning i svenska för vuxna invandrare bör finnas inom skolväsendet. Utgångspunkten för en sådan utbildning bör vara dagens kursplan för svenska för invandrare. förslag: Överensstämmer med regeringens Remissinstanserna: En bred majoritet av de remissinstanser som yttrat sig är positiva till eller har inga invändningar mot utredningens Detta gäller bl.a. , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, , Universitets- och högskolerådet, , Kriminalvården, Länsstyrelserna i , , och , andraspråk, , , , , , , , , , och Ystads kommuner, Handikappförbunden, Samarbetsorganet för etniska organisationer i samverkan, , /Svenska för alla, och tycker det är bra att tydliggöra att utbildning i svenska för invandrare (sfi) är den enda grundutbildningen i svenska för invandrare. (LO) anser att det är viktigt att vuxenutbildningssystemet är så enkelt och tydligt som möjligt. Att skapa en tydligare struktur underlättar enligt LO för studenter, för utbildningsanordnare och för framtida anser att en sammanhållen utbildning, som har en inbördes logisk ordning med sin början i sfi-kurserna och sin fortsättning med grundläggande svenska som andraspråk, är en positiv Skälen för regeringens bedömning: Kursplanerna för sfi och svenska som andraspråk på grundläggande nivå i vuxenutbildning (komvux) har stora likheter. Det visar sig främst genom snarlika målbeskrivningar, betoning av språkutbildning med fokus på kommunikation samt läs- och skrivinlärning. Både sfi och komvux på grundläggande nivå bygger på en rättighetslagstiftning som ger individen rätt att studera om han eller hon uppfyller de villkor som ställs enligt skollagen (2010:800) för rätt till sådan utbildning (22 kap. 11 § respektive 20 kap. 11 §). Skollagen ställer också krav på kommunerna att tillhandahålla sådana utbildningar (22 kap. 11 § respektive 20 kap. 3 §). För att få delta i sfi krävs inte några förkunskaper utan det är tillräckligt att en person saknar sådana grundläggande kunskaper i svenska språket som utbildningen syftar till att ge. Detsamma gäller för deltagande i komvux på grundläggande nivå. För att ha rätt att delta i sådan utbildning krävs endast förutsättningar att kunna tillgodogöra sig utbildningen. Skollagen ger dock inte någon tydlig vägledning om när den ena eller andra utbildningen är att föredra. Regeringen menar att det är viktigt att vuxenutbildningssystemet är så enkelt och tydligt som möjligt. utgångspunkten är det inte effektivt att erbjuda snarlika utbildningar för individer med likartade utbildningsbehov inom två olika skolformer. I kursplanen för sfi finns tre grundläggande kännetecken som på ett mer påtagligt sätt skiljer sfi från svenska som andraspråk på grundläggande nivå inom komvux. För det första framträder ett starkt fokus på individualisering och olika omständigheter i elevens liv som ska vara styrande för utbildningens utformning avseende tid, rum och Att kursplanen för sfi så tydligt fokuserar på individanpassning skapar förutsättningar för att kunna hantera den heterogena grupp som studerar inom sfi. För det andra relaterar sfi tydligt till det omgivande Prop. 2014/15:85 samhället. Utbildningen utgår från de tre språkliga områdena vardags-, samhälls- och arbetsliv och ska ge eleverna språkliga redskap för kommunikation och aktivt deltagande i det svenska samhället. För det tredje har sfi en stark koppling till arbetslivet. Utbildningen ska, med utgångspunkt från individens behov, kunna kombineras med förvärvsarbete eller andra aktiviteter, t.ex. arbetslivsorientering, validering, arbetsplatsförlagt lärande eller annan utbildning. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att utbildningen i svenska för vuxna invandrare bör struktureras om. Utbildning för att uppnå grundläggande kunskaper i svenska bör inte längre tillhandahållas både i form av kurser inom sfi och i form av kursen svenska som andraspråk inom komvux på grundläggande nivå. Regeringen bedömer att endast en utbildning i svenska för vuxna invandrare bör finnas inom skolväsendet. Utgångspunkten för en sådan utbildning bör vara kursplanen för sfi. I det följande redovisas regeringens förslag när det gäller förändringar avseende skolformen utbildning i svenska för invandrare. Utbildning i svenska för invandrare upphör som egen skolform och blir en del av den Regeringens förslag: Utbildning i svenska för invandrare (sfi) ska inte längre vara en egen skolform inom skolväsendet utan ska i stället ingå i skolformen vuxenutbildning (komvux). tillhandahållas på grundläggande nivå, på gymnasial nivå och i form Till följd av dessa förslag ska, där behov finns, följdändringar göras i författningar där skolformen sfi omnämns. Endast när det gäller komvux på gymnasial nivå ska de som fått minst utbildning prioriteras. Regeringens bedömning: Sfi bör även fortsättningsvis vara en utbildning som inte ger rätt till studiestöd. förslag: Överensstämmer med regeringens förslag Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna som har yttrat sig tillstyrker eller har inte invänt mot förslaget. Detta gäller bl.a. Statens skolinspektion, Specialpedagogiska skolmyndigheten, Arbetsförmedling- en, , Länsstyrelserna i , och , , , , , , , , , och kommuner, Femkantens vuxenutbildning, Folkuniversitet i , , , , /Svenska för alla, , , gerna, och . i menar att det finns vissa outtalade krav på kunskapsnivå i svenska som hindrar individer från att studera på komvux parallellt med utbildning i sfi. De anser att förslaget torde göra det enklare att kombinera vuxenutbildning och sfi samt också öka möjligheterna till individanpassning. Universitets- och högskolerådet menar att förslaget kan underlätta kommunernas planering och i viss mån även resursfördelning. kommun anser att förslaget gynnar individen med flexibla studier och rum samt tar bort det sekventiella synsättet som bygger på att klara en nivå i taget. tror att förslaget kan stärka statusen för sfi inom utbildningssystemet och öka möjligheterna till samordning mellan olika delar av vuxenutbildningen. Förbundet menar också att det sannolikt blir enklare administrativt att individanpassa studiegången. i anser att det är viktigt att vuxenutbildningssystemet är så enkelt och tydligt som möjligt och menar att förslaget kan gynna samverkan mellan de olika utbildningsgrenarna och förhoppningsvis skapa bättre förutsättningar för den enskilde eleven att läsa flera kurser parallellt. län anser att utbildningen genom förändringen bättre anpassas till individers specifika förutsättningar där möjligheten att läsa andra ämnen parallellt underlättas. Det kan enligt förbundet arbetsmarknadsintroduktion och bidra till kompetensförsörjningen. och tillstyrker förslaget men anser att det är avgörande att de lärare som undervisar inom komvux övriga kursutbud (särskilt på grundläggande nivå) genomgår omfattande kompetensutveckling rörande bl.a. andraspråksutveckling och språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt om måluppfyllelsen inom komvux ska öka. (), Femkantens vuxenutbildning och tillstyrker förslaget men anför att bristen på en enhetlig finansiering vid studier inom vuxenutbildningen kan begränsa den flexibilitet som eftersträvas. De betonar även vikten av att det säkerställs att studerande får tydlig och korrekt information om möjligheterna att få studiestöd för studier inom en ny sammanhållen vuxenutbildning. Även Vuxenutbildning i Samverkan och kommun tillstyrker förslaget men påpekar att det kan finnas en risk för att utbildningarna ändå kommer att organiseras som separata skolformer inom kommunerna eftersom det är så de är organiserade i många kommuner. Kommuner och Landsting (SKL) tillstyrker förslaget och anser att det kan leda till ökad närhet och samarbete mellan verksamheterna. SKL anför dock att om vuxenutbildningen ska utvecklas på bred front för gruppen nyanlända så måste huvudmännen få rimliga förutsättningar att prioritera ett sådant utvecklingsarbete. Enligt SKL är den ersättning som staten ger kommunerna för flyktingmottagandet inte tillräcklig för att täcka sådana utvecklingskostnader. SKL påtalar vidare att för övrig invandring, som inte omfattas av flyktingmottagandet, finns ingen särskild statlig finansiering alls. Enligt Rådet för Europeiska socialfonden i bör sfi bibehållas som en särskild skolform eftersom verksamheten har en alldeles särskild och central funktion för integration och etablering av nyanlända invandrare på svensk arbetsmarknad och i det svenska samhället. som en särskild skolform kan de olika integrationspolitiska aspekterna tillgodoses menar rådet. avstyrker förslaget och bedömer att det inte leder till förbättrade möjligheter för alla elever. De positiva effekterna av förslaget som utredningen beskriver för vissa individer skulle, enligt , kunna försvåra för andra individer som vill läsa sfi parallellt med studier inom särskild utbildning för vuxna eller gymnasieskolan, exempelvis studier inom gymnasieskolans språkintroduktion. ser särskilt en problematik med att de förändringar som utredningen föreslår inte omfattar särskild utbildning för vuxna och att vuxenutbildningen därmed inte behandlas som en helhet. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Vuxenutbildningen är kursutformad vilket innebär att det t.ex. inte finns nationella program att söka. För varje elev behöver således en helt egen studiegång byggas upp baserad på vad individen redan har för kunskaper och hur dessa ska kompletteras i relation till den enskilde elevens mål med sina studier. Många elever inom utbildning i svenska för invandrare (sfi) har behov av att läsa kurser inom den kommunala vuxenutbildningen (komvux) på antingen grundläggande eller gymnasial nivå. Som redovisats i avsnitt 4.2 förekommer det att kommuner ställer generella krav på en lägsta nivå på språkkunskaper för studier inom komvux på grundläggande nivå.