prop · H3031d16 · 2015-09-21 00:00:00 — Validering är ett centralt verktyg för att synliggöra kompetens som förvärvats på olika sätt och stärka individens omställningsförmåga på arbetsmarknaden. Det gäller inte minst för personer med kompetens från andra länder men även andra arbetsökande som bedöms vara i behov av validering av deras reella kompetens i syfte att underlätta matchningen. Regeringen bedömer att dagens system för validering behöver utvecklas med avseende på såväl utbud som tillgänglighet och kvalitet. Regeringen avser därför att inrätta en valideringsdelegation med uppdrag att –2019 följa, stödja och samordna ett intensifierat utvecklingsarbete inom valideringsområdet. Delegationen bör verka för att överblickbarhet, effektivitet och långsiktighet präglar utvecklingen av strukturer för validering och valideringsinsatser i . Se även utg.omr. Regeringen avser även att tillföra resurser till Arbetsförmedlingen så att fler personer får sin kompetens validerad, i syfte att underlätta kompetensförsörjningen i arbetslivet och bidra till en effektiv matchning på arbetsmarknaden. Se även utg.omr. förväntas befolkningen i öka, framför allt beroende på en ökad flykting- och anhöriginvandring. Särskilt fokus behöver läggas på att stödja en snabbare etablering på arbetsmarknaden för nyanlända och att hitta vägar att bättre ta till vara den kompetens som många nyanlända har med sig. Det förutsätter en fungerande samverkan mellan berörda myndigheter och med andra aktörer, inte minst med kommunerna. Bland annat behöver användandet av validering öka för dem som har utbildning och yrkeserfarenhet. Det är också viktigt att dessa personer har goda möjligheter att komplettera sin utbildning. Etableringsuppdraget står inför utmaningar som kräver flexibilitet och anpassning av verksamheten och etableringsinsatserna. Det ökade antalet deltagare i etableringsuppdraget innebär en utmaning för Arbetsförmedlingens verksamhet. Regeringen avser därför tillföra mer resurser till Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag för etableringsuppdraget –2019. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 vidare redovisning av regeringens politik för nyanlända invandrares etablering se utg.omr. Socialfondsprogrammet 2014–2020 Det nationella socialfondsprogrammet för investering för tillväxt och sysselsättning 2014– 2020 kommer enligt regeringens bedömning att vara ett värdefullt komplement till ordinarie aktiva insatser, inte minst i arbetet med de stora utmaningar som finns inom det arbetsmarknadspolitiska området. Programmet ska förstärka och utveckla den nationella arbetsmarknadspolitiken och har fokus på insatser för personer som står långt från arbetsmarknaden och för unga. Även insatser för kompetensutveckling av sysselsatta och för en förstärkt koppling mellan utbildning och arbetsliv omfattas. Inom ramen för programmet genomförs också EU:s sysselsättningsinitiativ för unga, som inriktas på såväl sysselsättning som utbildning. Socialfondsprogrammet ger förutsättningar för bred samverkan mellan aktörer på nationell, regional och lokal nivå, med syfte att fortsatt tillämpa framgångsrika, eller utveckla nya, metoder och arbetssätt. Det ska även bidra till innovativa lösningar och underlätta insatser som spänner över flera politikområden. Genom stärkt effektutvärdering ges bättre möjlighet att identifiera framgångsrika metoder och arbetssätt som kan genomföras i ordinarie verksamhet. Svenska har påbörjat genomförandet av socialfondsprogrammet och genom tidigareläggning av resurserna i samband med propositionen Vårändringsbudget har mer omfattande insatser möjliggjorts under innevarande budgetår och . Kollektivavtalens ställning måste värnas. I de flesta subventionerade anställningar ställs krav på i vilken mån lön och andra anställningsvillkor ska följa, eller vara likvärdiga med, kollektivavtal. Nystartsjobben är den mest omfattande formen av subventionerad anställning men för dessa finns inte samma krav. Regeringen har för avsikt att ställa krav på anställningsvillkor som följer, eller är likvärdiga med, kollektivavtal även för nystartsjobben. Syftet med förändringen är att säkerställa lika goda arbetsvillkor för alla som anställs med en lönesubvention. Genom att förändringen införs 2017 kommer det att vara möjligt för de arbetsgivare som inte uppfyller ett sådant krav att vidta åtgärder för att uppfylla de villkor regeländringen medför. Det är positivt med arbetsgivare som i hög utsträckning välkomnar personer som står långt från arbetsmarknaden. Om arbetsgivare överutnyttjar subventionerade anställningar och andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder kan dock konkurrensen snedvridas och arbetsvillkor dumpas. Regeringen avser att i dialog med Arbetsförmedlingen och arbetsmarknadens parter genomlysa förekomsten av ett eventuellt överutnyttjande och hur missbruk i så fall kan förhindras. Från höjdes taket för den inkomstrelaterade ersättningen i arbetslöshetsförsäkringen så att den som tjänar får av sin lön . Den högsta dagpenningen uppgår därmed till dag 1-100 och till därefter. Även grundbeloppet höjdes, från till per dag. Höjningen av den högsta dagpenningen är av väsentlig betydelse för att arbetslöshetsförsäkringen ska fungera som en inkomstbortfallsförsäkring som ger individen trygghet vid arbetslöshet. Vissa frågor kring arbetslöshetsförsäkringen har utretts av den parlamentariska socialförsäkringsutredningen, bl.a. förtroendevaldas rätt till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Kommittén lämnade sitt slutbetänkande Mer trygghet och bättre försäkring (SOU 2015:21) till regeringen . Utredningen har remitterats och regeringen avser att återkomma till utredningens förslag. Ett arbete ska också inledas för att se över arbetslöshetsförsäkringen i syfte att underlätta för fler att kvalificera sig för och ansluta sig till den. Bortre tidsgräns i sjukförsäkringen avskaffas Regeringen anser att den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen bör avskaffas. Regeringen lämnar i denna budgetproposition (se utg.omr. 10) förslag om ett sådant avskaffande, i linje med de förslag som har remitterats. Som en följd av förändringen avser regeringen även att avskaffa det arbetsmarknadspolitiska programmet arbetslivsintroduktion. Arbetsförmedlingens insatser kommer fortsatt att vara av stor betydelse för personer som har förutsättningar att ta del av arbetslivsinriktad rehabilitering för att övergå till arbete. En klar majoritet av dem som tvingas lämna ersättningarna i sjukförsäkringen saknar dock förutsättningar att arbeta eller delta i programinsatser och återgår till att få ersättning från sjukförsäkringen efter att programmet avslutats. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Sammanfattande redovisning av reformer och finansiering Tabell 3.7 Utgifter för reformer i budgetpropositionen Stöd till långtidsarbetslösa och folkhögskola (personer > ) Nystartsjobb och stöd för yrkes- utveckling (LLU) 3 EU-direktiv fria rörligheten 6 Anm: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Innebär en minskning av utg.omr. 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering med 2016. 2Innebär motsvarande ökning av budgetens inkomstsida. 3Innebär motsvarande ökning av utg.omr. 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. 4Innebär motsvarande ökning av utg.omr. 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. 5Innebär motsvarande ökning av utg.omr. 16 Utbildning och universitetsforskning. 6Innebär motsvarande ökning av utg.omr. 24 Näringsliv (ca 0,2 mnkr). 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 3.8 Utgifter för aviserade reformer ekonomiska vårproposition Tabell 3.9 Anslagsutveckling 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 7 605 487 tkr prisnivå. 3Motsvarar 7 408 351 tkr prisnivå. 4Motsvarar 6 816 036 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Arbetsförmedlingens förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för viss del av den statliga nationella medfinansieringen av det nationella socialfondsprogrammet för investering för tillväxt och sysselsättning för programperioden –2020. Anslaget får därutöver användas för medfinansiering av projekt inom regionalfondsprogram för investering för tillväxt och sysselsättning för programperioden –2020, som ligger i linje med målen för den svenska arbetsmarknadspolitiken. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Uppdragsverksamheten avser tjänsteexport som i huvudsak finansieras av (Sida) och EU. Verksamheten sker i enlighet med inriktningen för det svenska biståndet och EU:s prioriterade områden. Insatserna består i att utveckla styrning, organisation, tjänster och metoder på arbetsförmedlingar inklusive arbetslivsinriktad rehabilitering. Det ackumulerade överskottet i verksamheten uppgick till . Anslagssparandet uppgick till 2014. Av anslagssparandet får disponeras . I samband med propositionen Vårändringsbudget har anslaget ökats med för att möjliggöra ett effektivt genomförande av regeringens satsningar på bl.a. traineejobb, utbildningskontrakt och extratjänster samt skapa bättre utvecklingsarbete och matchning inom etableringsuppdraget. Denna satsning beräknas vidare öka anslaget med 2016, 2017 och . Med anledning av det ökade resursbehovet inom etableringsuppdraget föreslås anslaget ökas med 2016 samt –2019. så minskas det under utg.omr. 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering uppförda anslaget 1:4 Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare med 2016. Vidare så föreslås en minskning av anslaget med 2016 samt med anledning av att insatsen arbetslivsintroduktion avskaffas. är revisionsmyndighet för Europeiska socialfonden. fortsatt finansiering av revisionsverksamheten –2020 så föreslås anslaget minskas med 2016 och 2 miljoner kronortill och med 2023. med motsvarande belopp. Vidare föreslås en minskning av anslaget med 2016 samt för att finansiera administrativa kostnader kring traineejobb och om den fria rörligheten. (se avsnitt 3.5) Reformerna i denna budgetproposition innebär sammantaget att anslaget ökas med 2016 och med 2017–2019. Övriga förändringar sker med anledning av tidigare aviserade beslut. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag på 7 . och 2019 beräknas anslaget till 7 703 872 000 Tabell 3.11 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader Förändring till följd av: 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 3.6.21:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Tabell 3.12 Anslagsutveckling 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för aktivitetsstöd, utvecklingsersättning, statliga ålderspensionsavgifter samt statsbidrag till arbetslöshetskassor enligt lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor. Anslaget får användas för utgifter för vad avser aktivitetsstöd för en viss del av den statliga nationella medfinansieringen av det nationella socialfondsprogrammet för investering för tillväxt och sysselsättning för programperioden –2020. Anslaget får även användas för utgifter för medfinansiering av sådana projekt inom regionalfondsprogram för investering för tillväxt och sysselsättning för programperioden –2020, vilka ligger i linje med målen för den svenska arbetsmarknadspolitiken. Av medlen under anslaget får högst användas för utgifter enligt ändamålet för anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser. erhöll i genomsnitt 78 000 personer arbetslöshetsersättning vid heltidsarbetslöshet, vilket var ca 8 000 färre än 2013. Antalet personer som uppbar ersättning vid deltidsarbetslöshet var ca 28 000, vilket var 3 000 färre än 2013. Som deltidsarbetslös ersättningstagare räknas den som under månaden har arbetat och erhållit arbetslöshetsersättning under en och samma 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Totalt uppgick utgifterna för arbetslöshetsersättning till . Det innebar att utgifterna minskade med jämfört med . Inte har utgifterna för arbetslöshetsersättning varit lägre och antalet ersättningstagare var det lägsta . har regeringen, med stöd av 93 a § lagen om arbetslöshetskassor, lämnat ett bidrag om till små arbetslöshetskassor för att kompensera deras höga administrativa kostnader per medlem. Regeringen har också beslutat om en höjning av det högsta beloppet i den inkomstrelaterade arbetslöshetsförsäkringen samt grundbeloppet i försäkringen i enlighet med propositionen Vårändringsbudget . Utgifterna för arbetslöshetsersättning beräknas uppgå till , vilket är mindre än ursprungligt beräknade medel i statens budget. Jämfört med bedömningen ekonomiska vårproposition beräknas dock utgifterna för arbetslöshetsersättning bli högre 2015 men därefter minska med 2016, 2017, 2018 och 2019. uppgick antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska program som berättigar till aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning till i genomsnitt 177 000 personer enligt Arbetsförmedlingens månadsstatistik. Detta innebär en minskning med 13 000 personer jämfört med . Av deltagarna var det ca 13 000 som uppbar etableringsersättning och ca 6 000 som fick sin försörjning genom rehabiliteringspenning. Dessa utgifter belastade utg.omr. 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering respektive utg.omr 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. Antalet deltagare med annan ersättning än aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning har ökat , vilket har bidragit till att kostnaderna för aktivitetsstöd inte i samma utsträckning har föjt antalet deltagare i insatserna. Utgifterna för aktivitetsstöd, inklusive utvecklingsersättning, uppgick till 2014, vilket var en minskning med Minskningen berodde på att utgifterna för aktivitetsstöd i program utanför garantierna minskade kraftigt. Utgifterna för garantierna, som utgör merparten av anslagsposten, var dock på i stort sett samma nivå som 2013. har regeringen beslutat om att höja motsvarande belopp i aktivitetsstödet som gäller i arbetslöshetsförsäkringen. I propositionen Vårändringsbudget ingick utöver detta flera andra reformer som påverkar utgifterna för aktivitetsstöd. Utgifterna för aktivitetsstöd och utvecklingsersättning beräknas uppgå till 2015, vilket är högre än ursprungligt anvisade medel i statens budget . Jämfört med bedömningen ekonomiska vårproposition beräknas utgifterna för aktivitetsstöd och utvecklingsersättning minska med 2015 och 2016, 2017, 2018 och 2019. Arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd är belagda med statliga ålderspensionsavgifter som uppgår till av den utbetalade ersättningen. Det preliminära beloppet som beräknas , korrigeras med eftersläpning utifrån utfall genom ett s.k. regleringsbelopp. Avsatta medel för avgiften utbetalas med en tolftedel av beloppet från Arbetsförmedlingen till . utbetalades i statliga ålderspensionsavgifter. Utgifterna för statliga ålderspensionsavgifter 2015 kommer att uppgå till , vilket inkluderar regleringsbeloppet som motsvarar ett negativt saldo om . beräknas utgifterna bli , vilket inkluderar regleringsbeloppet som ökar utgifterna med . Anslagssparandet uppgick till och har förts bort från anslaget. beräknas utgifterna på anslaget uppgå till , vilket är högre än ursprungligt anvisade medel i statens budget . Kommande år ökar utgifterna med 2016 och 2017 för att därefter minska med 2018 jämfört med beräknade utgifter i den ursprungligt beslutade budgeten . I samband med propositionen Vårändringsbudget har anslaget ökats med bl.a. för att höja arbetslöshetsersättningen och införa utbildningskontrakt, traineejobb och extratjänster. De sistnämnda reformerna innebär dock att anslaget minskas. Sammantaget innebär satsningarna att anslaget beräknas öka med 2016 och 2017 för att därefter minska med 2018. Avskaffandet av insatsen arbetslivsintroduktion innebär att utgifterna minskar med 2016, med 2017, med 2018 och 2019 (se avsnitt 3.5). Utöver ovanstående belopp redovisas effekter av tidigare beslutade reformer som beslut i tabellen nedan. Övriga makroekonomiska förutsättningar är t.ex. effekten av ändrade antaganden om antalet arbetslösa samt antalet deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för ungdomar. Jämfört med ekonomiska vårproposition beräknas utgifterna minska med 2015, 2016, 2017, 2018 och 2019. Av medlen under anslaget får högst användas för utgifter enligt ändamålet för anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Syftet är att Arbetsförmedlingen ska kunna ha en viss flexibilitet i medelsanvändningen i arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Regeringen bedömer vidare att det inte föreligger behov av ett särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden för anslaget. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag på 30 . Av detta belopp beräknas 14 13 563 624 000 utvecklingsersättning och 2 för statliga ålderspensionsavgifter. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 , 2018 och 2019 beräknas anslaget till 26 , 24 respektive 23 . Tabell 3.13 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Förändring till följd av: -1 164 799 -1 316 812 -1 085 673 -3 632 443 -5 119 352 -5 225 029 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 3.6.31:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Tabell 3.14 Anslagsutveckling 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Av anslaget får högst användas för ändamål enligt anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd. Anslaget får användas för utgifter för en viss del av den statliga nationella medfinansieringen det nationella socialfondsprogrammet för investering för tillväxt och sysselsättning för programperioden –2020. Anslaget får även användas för utgifter för medfinansiering av sådana projekt inom regionalfondsprogram för investering för tillväxt och sysselsättning för 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 programperioden –2020, vilka ligger i linje med målen för den svenska arbetsmarknadspolitiken. Vidare får anslaget användas för delfinansiering av framtagande och spridning av resultat från OECD-programmet som mäter den vuxna befolkningens kunskaper och kompetens (PIAAC). Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 7 2017–2026. Skälen för regeringens förslag: Arbetsmarknadspolitiska program och insatser där det lämnas ersättning för kringkostnader pågår normalt cirka men kan pågå längre, vilket medför utgifter för kommande budgetår. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 7 2017–2026. Utgifterna under anslaget minskade med 2014 jämfört med och uppgick till sammanlagt . Antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska program minskade med 9 200 personer jämfört med och uppgick till i genomsnitt 191 300 personer enligt Arbetsförmedlingens månadsstatistik. Färre deltagare i program med aktivitetsstöd 2014 jämfört med är den främsta förklaringen till att utgifterna under anslaget har minskat. Antalet deltagare i garantiprogrammen var dock oförändrat och uppgick till i genomsnitt 136 200 . Av deltagarna i program 2014 omfattades i genomsnitt 12 800 personer av etableringsuppdraget för vissa nyanlända invandrare vilka inte belastar anslaget utan utg.omr. 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. Cirka 5 900 personer som deltog i program 2014 tillhörde Arbetsförmedlingens samarbete med och utgifterna för dessa deltagare belastar utg.omr. 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. utbetalades under anslaget, vilket är mer än . Omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska programmen beräknas 2015 öka till i genomsnitt 199 300 personer . Utgifterna beräknas uppgå till sammanlagt , vilket är högre än utgifterna . Jämfört med ursprungligt anvisade medel i statens budget beräknas utgifterna öka med 2015, 2016, 2017 och 2018. I samband med propositionen Vårändringsbudget har anslaget ökats med för att bl.a. införa traineejobb, utbildningskontrakt och extratjänster. Dessa satsningar beräknas vidare öka anslaget med 2016 och 2017 för att därefter öka med 2018. beräknas i genomsnitt drygt 206 000 personer delta i arbetsmarknadspolitiska program. I tabellen nedan redovisas programvolymerna och utgifterna under anslaget för perioden – 2019. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 3.15 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser -3 464 389 -3 925 986 -4 010 000 -5 010 000 -1 500 000 Erhållet/föreslaget bemyndigande Anm: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan Tabell 3.16 Personer och utgifter för arbetsmarknadspolitiska program Volymer (tusental) Utgifter (mnkr) Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Inklusive deltagare i program där aktivitetsstöd normalt lämnas men där deltagarna istället får etableringsersättning eller rehabiliteringsersättning som belastar anslag under utg.omr. 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering respektive utg.omr. 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. 2Inklusive statliga ålderspensionsavgifter. kronor 2017, 2018 och 2019. Av anslaget får högst användas för ändamål enligt anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd för att Arbetsförmedlingen ska kunna ha en viss flexibilitet i medelsanvändningen mellan programplatser med aktivitetsstöd och andra programkostnader. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag på 12 . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till 15 , 17 respektive 17 . Tabell 3.17 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Beloppen och volymerna ovan är beräknade och ska indikera resursutrymmet för arbetsmarknadspolitiska insatser vid Arbetsförmedlingen. Reformer som redovisas i avsnitt 3.5 innebär att utgifterna under anslaget ökar med 2016, 2017, 2018 och 2019. Utöver detta redovisas som beslut i följande tabell även effekter av tidigare beslutade reformer. Övriga makroekonomiska förändringar beror på effekter av en uppräkning av anslaget utifrån antaganden om konsumentprisindex samt volymförändringar som inte sker på grund av reformer. Jämfört med ekonomiska vårproposition beräknas utgifterna bli lägre 2015 för att därefter öka med 2016, 303 miljoner Förändring till följd av: 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 3.6.41:4 Lönebidrag och m.m. utgifter för medfinansiering av sådana projekt Tabell 3.18 Anslagsutveckling 1:4 Lönebidrag och m.m. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. inom regionalfondsprogram för investering för tillväxt och sysselsättning för programperioden –2020, som ligger i linje med målen för den svenska arbetsmarknadspolitiken. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden