prop · H3031d26 · 2015-09-21 00:00:00 — bidrar också till den inter- nationella utvecklingen inom området genom deltagande i diskussioner och styrgruppsarbete inom () och Network (ICN). I det nordiska samarbetet deltar Konkurrens- verket i arbete både inom konkur- rens- och upphandlingsområdet. Intressenternas syn på verk- samhet gör en årlig mät- ning om intressenternas kunskap om konkur- renslagen. En överväldigande majoritet (2014) uppger sig känna till lagen om offentlig upphandling. Intressenternas kännedom om att det är som ansvarar för tillsy- nen av lagen om offentlig upphandling har ökat från 2014. Myn- digheter och verk visar den största förbättringen avseende kunskaper om konkurrenslagens huvudområden med en procentuell ökning på jämfört med . Förbättringsbehoven finns såsom främst bland de mindre företagen. Till är ett råd för forsknings- frågor knutet. Rådet har till uppgift att verka för 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 forskning på konkurrens- och upphandlingsom- rådet i syfte att tillföra nya verksamhetsnära kunskaper främst inom de ekonomiska och juridiska vetenskaperna som kan ha betydelse för verksamheten. Inom området för uppdragsforskning publicerades sex rapporter, bl.a. om konkurrensen på fastighetsmäklarmarknaden, nya marknader och jämställdhet produktmark- nadskonkurrens och diskriminering. Inom offentlig upphandling har tre rapporter kommit ut: om offentlig upphandling och innovation, entreprenadupphandlingar och överprövning av offentliga upphandlingar. Det särskilda anslaget för konkurrensforsk- ning uppgick till fördelades på sju nya projekt inom konkurrensområdet, två projekt inom upphand- lingsområdet samt på 10 pågående projekt. Två av de nya projekten i konkurrensfrågor handlade om EU- lagstiftning, kartellbildning och konkurrensneutralitet i blandekonomi. För forskning inom offentlig upphandling fördelades till projekt i budgivning i anläggningsbranschen och kostnadseffektivitet i anbudsförfarandet. Öppna och väl fungerande marknader Viktiga förutsättningar för väl fungerande marknader är att hinder för att träda in och ut på olika marknader minimeras, att det råder likvärdiga villkor mellan privata och offentliga aktörer och att konsumenterna gör välgrundade val mellan olika leverantörers erbjudanden. På upphandlingsmarknader, där offentliga aktörer köper varor och tjänster, är det av central betydelse att den offentliga upphandlingen är effektiv och fungerar väl. Ansvaret för sektorsspecifika regleringar för att skapa väl fungerande marknader inom olika områden ligger i huvudsak på andra enheter och departement inom än på den enhet som ansvarar för det generella konkurrensområdet. Tillsammans med bredare uppdrag för väl fungerande marknader med effektiv konkurrens utgör arbetet inom dessa områden en viktig del av det konkurrensfrämjande arbetet. För närmare information om sådana regleringar som har vidtagits hänvisas därför till respektive utgifts- eller politikområde. Inom konkurrensregler utgör bestämmelserna om statligt stöd en central del. Den grundläggande statsstödsbestämmelsen finns i artikel 107.1 i EUF-fördraget, vilken stadgar att statligt stöd som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, är oförenligt med den inre marknaden om det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. Huvudprincipen är att offentligt stöd till näringslivet är förbjudet, men det finns ett antal undantag. Den pågående ekonomiska krisen har inneburit att statsstödsfrågorna fått ökad betydelse, inte minst då flera medlemsstater funnit det nödvändigt att vidta en budgetrestriktiv hållning. arbete med att förenkla och förtydliga tillämpningen av statsstödsreg- lerna har fortsatt . Detta för att uppnå ett ökat fokus på de stöd som mest riskerar att snedvrida konkurrensen som tillväxtfrämjande åtgärder, som t.ex. inno- vationsstöd, ska premieras. Detta ligger väl i linje med kommissionens mål om ”good aid”, som regeringen stödjer. Den allmänna målsättningen inom ramen för gällande statsstödsregler är att rikta stödgivningen inom EU mot uttalade marknadsmisslyckanden. I fråga om belopps- mässigt mindre stöd har kommissionen tagit fram särskilda gruppundantag, som regeringen har valt att tillämpa i ökad utsträckning, vilket minskat den administrativa bördan hos såväl företag som myndigheter. Den omfattande reformeringen av statsstöds- reglerna som pågått har möjliggjort förbättrade möjligheter för kommissionen att inhämta information om marknadsförhållanden i komplicerade stöd-ärenden, vilket innebär en effektivare handläggning med kortare handläggningstider. Kommissionen kan också handlägga komplicerade stödfrågor som rör fler medlemsstater bättre, genom att informations- inhämtningen h,ar utvidgats till att också kunna göras sektorsvis över hela EU. har medlemsstaternas suveränitet i förhållande till stödmottagaren garanterats genom införandet av ett nationellt veto mot att använda marknadsin- formationsverktyget mot stöd-mottagaren i det enskilda fallet. Talerätten för klaganden har klar- gjorts. Kommissionen har slutligen, liksom på konkurrensområdet, fått möjlighet att agera som amicus curiae (rättens vän) i förhållande till nat- ionella domstolar så att kommissionen i ett en- skilt fall kan yttra sig över hur statsstödsreglerna bör tillämpas. Ett yttrande från kommissionen är inte bindande för de nationella domstolarna. Yttrandet syftar enbart till att uppmärksamma dem på relevanta regelverk för att på så sätt förbättra den enhetliga tillämpningen av statsstödsreglerna inom EU. Kommissionen har också påbörjat arbetet med framtagandet av en ny implementeringsförordning som närmare reglerar vissa aspekter av detta i detalj. En första del antogs av kommissionen den kvarvarande delen kan sannolikt antas . En ny allmän gruppundantagsförordning antogs av kommissionen och trädde i kraft . Förordningen har kompletterats med fler kategorier av enklare stöd som är undantagna från anmälningsplikten. Ändringen innebär en administrativ lättnad för både kommissionen och för medlemsstaterna. En förutsättning för att ett visst stöd ska kunna undantas från anmälningsplikten är att det följer de bestämmelser om stödnivåer mm. som förordningen anger. En ny gruppundantagsförordning inom jordbruks- och skogsbrukssektorn antogs av kommissionen och trädde i kraft . En ny gruppundantagsförordning inom sektorn för fiske och vattenbruk antogs och trädde i kraft . Vidare antog kommissionen den reviderade förordningen om stöd av mindre betydelse inom fiskeri och vattenbrukssektorn efter det att liknande förordningar tidigare beslutats på övriga områden. Transparens är en väsentlig del av statsstöds- reglerna och kommissionen har antagit flera dokument med syfte att stärka transparensen så att företag och allmänheten ska kunna se vilka medel som ett visst företag har beviljats. har varit drivande i diskussionerna för att få igenom den i förankrade strikta svenska statsstödslinjen. Bestämmelserna garanterar en fortsatt strikt statsstödsregim och en stark kommission som kan säkerställa att reglerna efterlevs och tillämpas enhetligt inom 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 EU, vilket i sin tur säkerställer lika konkurrensförhållanden på den inre marknaden. Regeringen har påbörjat arbetet med att genomföra de nya bestämmelserna i svensk rätt. Förslaget kommer att remitteras till berörda parter och en lagrådsremiss är planerad till . fortsatte arbetet med översynen av ett flertal av de regelverk som kommissionen har beslutat om på området för statligt stöd. antog kommissionen nya riktlinjer för stöd som ges i form av riskfinansiering och antogs nya riktlinjer för stöd till flygplatser och flygbolag. Regeringen värnar om de regionala flygplatserna i då de fyller en viktig funktion i transportsystemet. De regionala flygplatserna i fyller en viktig funktion i transportsystemet genom att erbjuda snabba och effektiva person- och godstransporter såväl inrikes som utrikes. Flygplatserna bidrar till att skapa en ökad tillgänglighet, arbetstillfällen och därmed tillväxt i alla delar av landet. antog kommissionen nya riktlinjer för stöd till miljö och energi. Utformningen av dessa riktlinjer är av stor betydelse för . Miljöstöd, särskilt i form av nedsättningar av energi- och miljöskatter, kan utgöra viktiga verktyg för att uppnå en kostnadseffektiv styrning på de klimat- och energipolitiska områdena. antog kommissionen det nya ramverket för stöd till FoU och innovation. trädde i kraft och är av väsentlig betydelse för att uppnå regeringens innovations- och klimatomställningsmål. antog kommissionen rikt- linjer för hur utvärdering av stödordningar bör genomföras och antogs det reviderade regelverket för stöd till viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse. antog kommissionen nya riktlinjer för stöd inom jordbruks- och skogs- brukssektorn och i landsbygdsområdet. Nya riktlinjer för statligt stöd inom sektorn för fiske och vattenbruk beräknas antas av kommissionen . antogs nya riktlinjer för stöd till företag i svårigheter. har kommissionen även påbörjat arbetet med att förtydliga under vilka förutsätt- ningar statsstöd uppkommer. Det arbetet kommer fortgå . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 och enskilda äger rätt att till kommissionen inlämna klagomål mot misstänkt olagligt statsstöd. Kommissionen har hanterat ett flertal statsstödsklagomål som rör medlemsstaten . Merparten av klagomålen avser misstänkt olagligt statligt stöd från kommuner till företag. I slutet av publicerar kommissionen uppgifter om hur mycket statligt stöd varje medlemsstat lämnat närmast föregående år i enlighet med . Enligt data som kommissionen publicerade 2013 har rapporterat att statligt stöd till ett värde av (motsvarande av BNP) lämnats i enlighet med . Totalt lämnade samtliga EU:s 27 medlemsstater i stöd till företag . Detta exkluderar dock de särskilda åtgärder som vidtagits med anledning av den finansiella krisen, såsom bankgarantier. Merparten av det svenska statliga stödet avsåg stöd för miljöfrämjande åtgärder (), främst nedsättningar inom energi- och koldioxidskatteområdet. Betydande satsningar har även gjorts för att främja en hållbar regional tillväxt samt stödja forskning, utveckling och innovation inom näringslivet. Uppgifter har ännu inte publicerats. 3.5.4.4 Tillsyn och viss förvaltning m.m. Minerallagen och miljösäkring m.m. Inom geologiska undersökning (SGU) finns det särskilda beslutsorgan – Bergsstaten – som har till uppgift att handlägga ärenden som rör prospektering och utvinning av en- ligt minerallagen (1991:45). hand- lade Bergsstaten 150 ansökningar om undersökningstillstånd varav 111 beviljades, att jämföra med 130 varav 119 beviljades året innan. Fem bearbetningskoncessioner beviljades. Sam- manlagt fanns 776 gällande under- sökningstillstånd, vilket är en del i en minskande trend. SGU har dels sett över den tillsyns- verksamhet som bedrivs och gått igenom befintliga föreskrifter för att se om dessa är ändamålsenliga eller behöver ses över. tog SGU också fram en plan för hur arbetet med översyn av myndighetens författningar ska bedrivas 2015–2017. har SGU bedrivit tillsyn över 13 metallgruvor. Tillsynen sker enligt en enhetlig modell. Två tillsynsärenden enligt lagen (1966:314) om kontinentalsockeln gällande havsbaserad sand-, grus- och stentäkt har genomförts. blev det tillåtet med geologisk lagring av koldioxid under havsbotten i och SGU fick i samband med detta ett nytt an- svar för tillsyn av ett framtida lager av koldioxid. Nya föreskrifter inom området vattenförvalt- ning av grundvatten har tagits fram och en väg- leding, som ska tillämpas av de fem regionala vattenmyndigheterna. SGU bidrar till att preciseringen om efterbehandling av förorenade områden inom miljökvalitetsmålet Giftfri miljö nås. SGU disponerar inom verksamhetsområdet sanering och efterbehandling av förorenad mark medel via för att genomföra utredningar, undersökningar och åtgärder på områden som förorenats av statliga organisationer som inte längre finns kvar. Totalt har drygt 140 objekt identifierats varav ett 70-tal har inventerats och av dessa har 30 ansvarsbedömts. SGU har som målsättning att slutföra inventeringsarbetet . SGU kan även gå in som operativ huvudman och statlig genomförandemyndighet för utredningar och åtgärder där ansvar saknas enligt , och där en kommun inte själv har möjlighet att vara huvudman. Vid ca 40 objekt har myndigheten åtagit sig huvudmanna- skapet för saneringsarbetet från en annan aktör t.ex. länsstyrelse eller kommun. SGU förvaltar även anläggningar och egendom som tidigare använts för statens civila beredskapslagring av olja. Ett långsiktigt program för miljö- och funktionskontroll bedrivs nu för att säkerställa att de anläggningar som SGU förvaltar inte orsakar skada eller olägenhet för människor och miljö. har till uppgift att bl.a. hand- lägga frågor om auktorisation och godkännande av revisorer samt registrering av revisionsbolag, att utöva tillsyn över revisorers och revisionsbolags verksamheter, att pröva frågor om disciplinära åtgärder samt att ansvara för att god revisorssed och god revisionssed utvecklas på ett ändamålsenligt sätt. arbete syftar till att upprätthålla förtroendet för revisorers verksamheter och för auktorisations- systemet för att på så sätt bidra till att olika intressenter har tillgång till trovärdig ekonomisk information om företags redovisning och förvaltning. Målen för verksamhet av- seende anordnande av prov för revisorsexamen samt handläggningstiderna för disciplinärenden och beslut om auktorisation, godkännande och registrering och förhandsbesked har uppfyllts . Tillsynsverksamheten innefattar periodiskt återkommande kvalitetskontroll, systematisk och uppsökande tillsyn (SUT), di- sciplinärenden samt förhandsbesked. Tillsyn utgjorde av nämndens verksamhet 2014. Nämnden avgjorde 145 disciplinärenden , vilket är en ökning i antal med jämfört med . 3.5.4.5 Ramvillkor för företag Regeringens övergripande mål om att öka syssel- sättningen i förutsätter att det skapas fler jobb i fler och växande företag i hela landet. Ur ett näringspolitiskt och samhällsekonomiskt perspektiv är det därför av central vikt att företa- gen ges goda ramvillkor, eftersom ett gynnsamt företagsklimat utgör grunden för konkurrens- kraft och tillväxt i hela landet. I takt med att globalisering och konkurrenstryck tilltar blir det allt viktigare att skapa goda förutsättningar för att starta, driva och utveckla företag i . Olika internationella undersökningar pekar på att svenska företag har konkurrenskraftiga förutsättningar och ramvillkor i förhållande till omvärlden. Även om ligger bra till, visar dessa undersökningar att fallit något i den globala jämförelsen. Regeringen anser att det är viktigt att vända den utvecklingen. I (GCR) jämförs och analyseras ett stort antal indikatorer för konkurrenskraft i drygt 140 länder och presenteras i The Global Competitiveness Index (GCI). I rapporten för 2014-2015 konstateras att även om har fallit ett par placeringar i rankingen till följd av något svagare makroekonomiska förutsättningar är fortfarande en av de mest produktiva och 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 konkurrenskraftiga ekonomierna i världen. hamnade på tionde plats av totalt 144 länder. I () mätning av de mest konkurrenskraftiga ekonomierna i världen, The World Competitiveness Scorebord 2015, hamnar på en nionde plats av totalt 61 jämförda länder. låg på en femte plats av totalt 60 jämförda länder. Flera viktiga frågor avseende ramvillkor för företag har också behandlats inom ramen för kommissionens meddelande Small Business Act for Europe. publicerar Doing Business Index som jämför hur lätt det är att starta, driva och lägga ned ett företag mellan världens olika länder. placerar sig i den undersökningen på en elfte plats av totalt 189 undersökta länder. Det är en förbättring med tre placeringar. Bland indikatorerna som används som underlag för rankingen kan nämnas start och nedläggning av näringsverksamhet, betalning av skatter och kapitalförsörjningsmöjligheter. För att bibehålla och utveckla den svenska konkurrenskraften är det viktigt att kontinuer- ligt förbättra de villkor och förutsättningar un- der vilka företagen verkar. Exempel på åtgärder som regeringen lämnar i syfte att förbättra och förenkla villkoren för företagande och investe- ringar i –en utredning har tillsatts med uppdrag att lämna förslag som syftar till att förbättra och utveckla innovations- och entreprenör- skapsklimatet i , –åtgärder för att förbättra kapitalförsörj- ningen för företag, –ta fram ett förslag för att de skattemässiga villkoren vid finansiering med eget och lå- nat kapital ska bli mer lika, –lämna förslag på ett system med tonna- geskatt i , samt –lämna ett förslag om skuldsanering för företagare. Se vidare i avsnitt 3.8.3. Regeringen arbetar målmedvetet med att för- bättra företagsklimatet i . Därför är det prioriterat att fortsätta arbetet med åtgärder för att utveckla regelverk och system i syfte att förbättra företagens ramvillkor och deras förutsättningar att verka. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 bör i mesta möjliga mån utformas för att underlätta att starta, driva och utveckla företag. Genom sådana åtgärder skapas goda förutsättningar för ökad sysselsättning, välfärd och tillväxt i . Målet för konkurrensområdet är att skapa förut- sättningar för en effektiv konkurrens på lika villkor som uppnår de näringspolitiska målen om att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och väx- ande företag. Prioriterade områden för att stärka den svenska konkurrenskraften är åtgärder som bidrar till att stärka den svenska exportindustrin och åtgärder för att förbättra innovationsklima- tet. Inom båda dessa områden spelar arbetet för effektiv konkurrens och väl fungerande mark- nader en viktig roll. De näringspolitiska insat- serna ska även bidra till att uppnå målen i EU:s gemensamma strategi för tillväxt och sysselsätt- ning, 2020. Ett tydligt sysselsättningsmål ska styra politiken. Antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka så mycket att når lägst arbetslöshet i EU . Konkurrensområdets bidrag till de näringspo- litiska målen uppnås främst genom att konkur- rensfrämjande åtgärder beslutas och genomförs över hela samhällsekonomin samt genom en effektiv konkurrensmyndighet som säkerställer konkurrensreglernas efterlevnad. Effekterna av en konkurrensfrämjande politik kan inte upp- skattas enbart genom att studera resultat på kort sikt. Verksamheten inom konkurrensområdet får även resultat på lång sikt inom ekonomin och bidrar till marknadsdynamik och en omvand- lingseffekt på samhället i stort. Ett företagskli- mat med effektiv konkurrens på lika villkor påverkar t.ex. företagens vilja att investera och utveckla nya produkter och tjänster liksom att utmana befintliga företag. kan anställa och skapa sysselsättning. Genom en effektiv konkurrens på hemmamark- naden förbättrar och effektiviserar svenska fö- retag sina verksamheter och får därigenom bättre förutsättningar att konkurrera effektivt såväl inom som utanför gränser. har konstaterat att de svenska prisnivåerna är högre än genom- snittet inom och EU. vecklingen pekar dock enligt bedömning på att konkurrensen i har blivit bättre och att prisskillnaderna har minskat. En större och mer integrerad inre marknad inom EU och en ökad import från länder utanför EU kan ha bidragit till att den svenska prisnivån pressats nedåt. Ett stort antal reformer har genomförts i och andra länder i under , vilket har inneburit att ett antal marknader har öppnats för konkurrens. En öppen ekonomi med sänkta inträdesbarriärer på marknader skapar möjligheter. Regler som hindrar företagsetablering eller ger ensamrätt för en aktör att bedriva en viss verksamhet har successivt slopats eller ändrats, vilket har ökat möjligheterna för entreprenörer att etablera sig och bedriva verksamhet. Av den rapport som Tillväxtanalys redovisade framgår att ett flertal faktorer, däribland att marknader har öppnats upp för konkurrens, har bidragit till en högre ekonomisk tillväxt och en stabilare ekonomi jämfört med flertalet , Rapporten över länders regelverk och institutioner – hur internationella jämförelser kan användas och tolkas (2013:07). En målsättning är att konkurrenslagstiftningen vid varje tid ska vara en lagstiftning som är anpassad till förhållandena i omvärlden. Framtagandet av lagförslaget om säkring av bevis vid platsundersök- ningar för och arbetet med att anpassa nya regelverk från EU till nationell rätt har bidragit till denna målsättning. Även tillsät- tandet av utredningen om utökad beslutanderätt för (dir. 2015:48) bidrar till denna målsättning. Det bör understrykas att 2014 framför allt präglades av att samordna, organisera och ut- veckla ett upphandlingsstöd inom Konkurrens- verket utifrån de delar som kom från Kammar- kollegiet, AB och dvs. sociala krav, grön offentlig upp- handling och innovationsupphandling. Detta innebar en omfattande organisationsförändring i myndigheten som verksamheten i övrigt skulle löpa på i oförändrad utsträckning. Ansvaret för det samlade upphandlingsstödet har lämnats över till den nya upphandlingsmyn- digheten . Tillsynsarbetet har varit fortsatt prioriterat . Inom lagtillämpning och tillsyn på konkurrensområdet har fattat Flera viktiga ärenden har förts upp till domstolarna. Ett sådant ärende var samman- slagningen av landets två största fastighetsmäk- lare under en och samma ägare. Den 16 decem- ber 2014 kom domen i som gick på linje. Två företag på däckmarknaden fälldes i för att ha haft en anbudskartell när de lagt anbud i samband med offentliga upphandlingar. Kon- kurrensverket lämnade också in två stämningsansökningar mot företag som anser har brutit mot kartellreglerna, den ena i flyttbranschen, den andra i telekombranschen. Även inom tillsynen över offentlig upphandling har myndigheten i hög grad varit aktiv. Vid tillsynen på detta om- råde har otillåtna direktupphandlingar och talan om upphandlingsskadeavgift varit i fokus. Verket har sammanlagt ansökt om upphandlingsskadeavgift i 82 fall, varav 20 . I ett av dessa fall utdömdes i upphandlingsskadeavgift vilket är det högsta belopp som har utdömts . tillsynsverksamhet, som leder till domar och ingripanden, syftar till att avhålla andra från att överträda konkurrens- och upphandlingslagstiftningen. Detta har varit och är framgent en prioriterad kärnuppgift för myndigheten eftersom de är på detta sätt som förutsättningar för en effektiv konkurrens på lika villkor kan uppnås. Det bedöms att Konkur- rensverkets verksamhet mer än väl har bedrivits på ett sätt som motsvarar uppställda krav. Regeringen anser att ändamålsenliga statsstöds- regler gynnar det svenska näringslivet. Det är väsentligt att Europeiska kommissionen fortsätter att säkerställa en enhetlig tillämpning av detta regelverk inom hela EU. Utan kommissionens strikta granskning skulle sannolikheten för protektionism och snedvriden konkurrens öka genom en statsstödsspiral där medlemsstaterna för att säkerställa nationell konkurrenskraft stöder ineffektiva företag. En sådan statsstödsspiral skulle skada europeisk konkurrenskraft på lång sikt och på kort sikt vara särskilt skadlig för mindre, exportberoende, medlemsstater som . är det viktigt att medlemsstaternas skattesuveränitet 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 behålls genom att fördragets kompensfördelning respekteras. 3.5.4.8 Tillsyn och viss förvaltning m.m. Minerallagen och miljösäkring m.m. Regeringen konstaterar att Bergsstaten bidrar till att säkerställa de grundläggande förutsättning- arna för i första hand näringslivet genom prövningen och tillsynen av verksamheter enligt minerallagen (1991:45). Under en följd av år har intresset för mineralutvinning varit stigande, men har intresset avta- git. Exempelvis är antalet beviljade undersökningstillstånd och antalet platsbesök av prospektörer vid mineralinformationskontoret i på en låg nivå jämfört med .