prop · H30369 · 2015-12-17 00:00:00 — Välgrundad analys, som även inkluderar hållbarhet, ger information kring vilka risker finansiella aktörer är exponerade emot och därmed möjlighet att ta bättre beslut kring investeringar, kreditgivning, och försäkringsvillkor. Hållbarhetsaspekter innebär både risker och möjligheter för företag och i båda fallen bör detta integreras i analysen för att ge en bra bild av företagets förutsättningar. Regeringen arbetar med att stödja de finansiella marknaderna att i allt större utsträckning integrera hållbarhetsaspekter i analysprocesser. Flera projekt är initierade som markerar en ambitionshöjning med tydlig koppling till det nya målet på området och som beskrivs nedan. –stimulera kunskapsuppbyggnad och förbättrad information inom det finansiella systemet om relevanta hållbarhetsaspekter, –uppmuntra och stödja utvecklingen när det gäller transparens i finansiella aktörers hållbarhetsinformation, –bidra till att utarbeta metoder för att följa, mäta och utvärdera insatser inom hållbarhetsområdet, –integrera hållbarhetsaspekter i internationella förhandlingar, nationell lagstiftning och regelförslag för det finansiella området där det är relevant och möjligt. Hållbarhetskriterier vid kreditgivning och strandade tillgångar Regeringen vill intensifiera arbetet med att ställa om svensk ekonomi i mer hållbar riktning. Som ett led i det har under haft regeringens uppdrag att kartlägga bankernas riktlinjer för kreditgivning till företag utifrån ett miljö- och hållbarhetsperspektiv. Ett annat uppdrag till avser att säkerställa den finansiella stabiliteten, där två områden är viktiga att utvärdera: direkta klimatrisker och riskfylld kapitalallokering. Det första området innebär effekten av klimatrisker i form av konsekvenser av ett ökat antal extrema klimathändelser som t.ex. översvämningar. I det sammanhanget bör det värderas hur väl förberedda försäkrings- och återförsäkringsområdet är för att täcka försäkrade risker, men även en värdering av den del som inte är försäkrad. Det andra området är att utvärdera vilka risker det finansiella systemet är exponerat mot i sin kapitalallokering. Det är speciellt viktigt att utvärdera om den nuvarande värderingen av företag inom fossil energiproduktion återspeglar de risker som förknippas med koldioxidutsläpp. I det sammanhanget nämns ofta risken för s.k. strandade tillgångar, som innebär tillgångar som inte kommer kunna exploateras på grund av regelförändringar med syfte att uppnå mål förenliga med klimatomställningen. har därför fått i uppdrag att redogöra för hur miljö- och klimatförändringar kan påverka den finansiella stabiliteten på lång sikt samt vilka åtgärder som kan behöva vidtas för att motverka negativa effekter på det finansiella systemet. Rapporten ska även analysera hur den finansiella stabiliteten kan påverkas av de åtgärder som behöver vidtas för att hålla den globala genomsnittliga temperaturförändringen jämfört med den förindustriella nivån. Marknaden klarar inte alltid själv av att ställa om mot en mer miljövänlig ekonomi, även om det är samhällsekonomiskt motiverat. Vanliga exempel på när utfallet av en marknadslösning inte är det bästa för samhället är förekomsten av negativa miljöeffekter. Ett skäl till att de finansiella marknaderna i vissa fall misslyckas med att erbjuda finansiering för nya investeringar är att riskerna för projekt är svåra att bedöma för investeraren. Företaget får då svårt att skaffa kapital för sin investering. Därmed kan det finnas behov av offentliga insatser för att komma närmare vad som vore önskvärt ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. I syfte att förbättra förutsättningarna för gröna investeringar avser regeringen att se över behoven av eventuella ytterligare åtgärder där en förebild kan vara den brittiska gröna investeringsbanken (). Regeringen arbetar även för att underlätta kanaliseringen av privat kapital till särskilda hållbarhetsprojekt. Genom s.k. gröna obligationer kan pengar lånas upp och öronmärkas till projekt som bidrar till hållbar utveckling. Intresset från institutionella investerare har vuxit kraftigt och är efterfrågan större än utbudet av gröna obligationer. Intresset förklaras i sin tur av påtryckningar från låntagare och kunder. –se över behoven av eventuella ytterligare finansiella åtgärder där en förebild kan vara den brittiska gröna investeringsbanken (), –undersöka på vilket sätt förutsättningarna kan förbättras för att utveckla marknaden för gröna obligationer, något som kan bidra till att finansiera klimatomställningen. I syfte att stärka ekonomi genom ökad integration av finansmarknaderna presenterade kommissionens ordförande förslaget om kapitalmarknadsunionen . antog slutsatser om kapitalmarknadsunionen som bl.a. stöder främjandet av ESG-aspekter. publicerade kommissionen en handlingsplan för kapitalmarknadsunionen med fokus bl.a. på hur finansmarknaden kan bidra till en hållbar och klimatvänlig ekonomi. Kommissionen avser t.ex. stödja utvecklingen av frivilliga riktlinjer för s.k. gröna obligationer. –inom EU verka för att ESG-kriterier införlivas i den information som investerare ska få tillgång till, både när det gäller värdepappret i sig och det företag som ligger bakom emitteringen. antog EU en förordning om faktablad för paketerade och försäkringsbaserade investeringsprodukter för icke-professionella investerare (s.k. Priip-produkter). Förordningen innehåller krav på information som ska lämnas till konsumenter kring vissa finansiella produkter, bl.a. hållbarhetsaspekter. För att underlätta för investerare att väga in hållbarhetsaspekter vid val av fonder behöver informationsgivningen förbättras. gav regeringen därför en utredare i uppdrag att föreslå åtgärder för att förbättra informationsgivningen kring hur fondförvaltare integrerar hållbarhetsaspekter. Utredaren ska bl.a. inventera de verktyg och metoder som fondförvaltare använder för att arbeta med hållbarhetsaspekter. Utredaren ska överväga hur ökad jämförbarhet ska säkerställas och om tredjepartsgranskning och myndighetstillsyn ska införas. Uppdraget ska redovisas . Som en uppföljning av uppdraget till utredningen arrangerade finansmarknadsministern fyra rundabordssamtal. Syftet var att diskutera vad som krävs för att utveckla en hållbar fondmarknad. Det regelverk som syftar till att marknadsmissbruk (insiderhandel, marknadsmanipulation och obehörigt röjande av insiderinformation) upptäcks, förhindras och bestraffas kommer att förstärkas till följd av bl.a. genomförandet av nya EU-rättsliga regler. Det förstärkta regelverket innebär bl.a. att bolag som noterats på en handelsplats måste ha goda rutiner för att hantera kurspåverkande information på ett sätt som motverkar insiderhandel. Detta är ett viktigt steg för hållbart företagande inom finansbranschen. 2015/16:69 Regelbunden finansiell information och offentliggörande av aktieinnehav Regeringen har beslutat om en proposition om regelbunden finansiell information och offentliggörande av aktieinnehav, något som är viktigt ur ett hållbarhetsperspektiv. Som en följd tas kravet på kvartalsvis finansiell rapportering för börsnoterade företag bort. Syftet är bl.a. att minska det kortsiktiga trycket på börsbolag, vilket främjar ett mer långsiktigt och hållbart perspektiv på värdepappersmarknaden. Propositionen innehåller också förslag till nya regler som bl.a. ska motverka korruption kopplad till börsföretag som utvinner naturresurser. Börsföretag inom utvinningsindustrin och avverkning av naturskog ska upprätta en särskild rapport över de betalningar som gjorts till myndigheter för rätten att utvinna värdefulla naturtillgångar, som t.ex. olja, naturgas och kol. ställde sig Pensionsgruppen bakom den departementspromemoria, Nya regler för AP-fonderna (Ds 2015:34), som har tagit fram. AP-fonderna har kommit långt i arbetet med hållbarhet, men i promemorian ges en tydlig signal om att AP- fondsmyndigheterna ska fortsätta arbetet med att integrera hållbarhetsaspekter i förvaltningen. Det föreslås inte något förbud mot enskilda investeringar. AP-fondsmyndigheterna ska dock förhålla sig till ett generellt krav på föredömlig förvaltning genom ansvarsfulla investeringar. Det ställs även krav på att fästa vikt vid hur en hållbar utveckling kan främjas, samt att fastställa en värdegrund för förvaltningen om ett vetenskapligt förhållningssätt till frågor om hållbar utveckling. Det föreslås också omfattande transparenskrav för att riksdag, regering och en intresserad allmänhet ska kunna följa hur väl AP-fondsmyndigheterna lever upp till reglerna. Ett finansiellt system som tillåter penningtvätt och finansiering av terrorism är inte hållbart. Systemets integritet, stabilitet, förtroende och hållbarhet påverkas negativt om det kan användas för kriminella syften. EU:s direktiv, som ska ses i ljuset av EU:s fria rörlighet av kapital och finansiella tjänster, ålägger medlemsstaterna att genomföra vissa åtgärder för att göra det svårare att missbruka det finansiella systemet för brottsliga syften. Bolagsstyrning hos finansiella institut och förvaltare Ytterligare en viktig aspekt av hållbarhetsfrågan är den lagstiftning som reglerar bolagsstyrning. Finanskrisen ledde till att bolagsstyrningen hos finansiella institut och förvaltare ifrågasattes. har instiftat ett antal nya lagar som reglerar bolagsstyrning i banker, försäkringsbolag och hos fondförvaltare. De nya bestämmelserna, innebär bl.a. att styrelse och företagsledning kollektivt ska ha tillräckliga kunskaper för att förstå företagets verksamhet och risker, samt agera Skr. 2015/16:69 hederligt med integritet och oberoende, för att effektivt kunna ifrågasätta beslut av ledande befattningshavare och övervaka beslutsfattandet. Begränsningar av antalet styrelseuppdrag som en och samma person kan inneha har införts. Reglerna innehåller även begränsningar kring ersättningar, bonus- och incitamentsprogram. Den svenska handels- och främjandepolitiken syftar till att främja svenska ekonomiska intressen och bilden av utomlands. Detta för att i sin tur underlätta export och import och möjliggöra ett ömsesidigt handelsutbyte med andra länder. Målen för handels- och investeringsfrämjandet är högsta möjliga grad av frihandel, en effektiv inre marknad, ett förstärkt multilateralt handelssystem inom (), ökande handelsutbyte mellan och världen samt ökade utländska investeringar i . Inom alla dessa området spelar hållbart företagande en stor roll, inte minst för att fördelarna med handel ska komma alla till del, såväl kvinnor och män som flickor och pojkar. Enligt regeringens mening ska därför hållbart företagande integreras inom såväl frihandelspolitiken som exportfrämjandet, samt beaktas i alla relevanta handelsavtal. Det är också viktigt att svenska investeringar i jordbruk och naturresurser utomlands görs på ett ansvarsfullt och hållbart sätt, i linje med de globalt överenskomna principer som finns på området. En fri och rättvis handel Internationell handel fungerar som en motor för en inkluderande ekonomisk tillväxt, och bidrar till att främja en hållbar utveckling. Det konstaterar världens länder i FN:s agenda 2030. Drygt 1,3 miljoner jobb i är kopplade till utrikeshandeln, vilket framgår av en rapport från . Öppna och konkurrenskraftiga marknader uppmuntrar också till innovation och tekniska framsteg. Regeringen vill främja en fri och rättvis världshandel samt verka för en global ordning mellan arbete och kapital som säkrar en internationell ekonomi som gynnar alla. Detta spelar en viktig roll i anslutning till Agenda 2030. Regeringen arbetar för progressiva internationella handelsavtal och för att riva handelshinder. ska stå upp för miljön, löntagarnas intressen och människors hälsa. Handelsavtal ska respektera demokratiskt fattade beslut. En öppen och rättvis frihandelsvänlig handelspolitik utgör en av grundstenarna för tillväxt och sysselsättning i då svenska företag i allt högre utsträckning är en del av en globaliserad ekonomi och globala värdekedjor. Ett väl fungerande globalt regelverk inom ramen för WTO är högt prioriterat. Bilaterala och regionala avtal kan komplettera det multilaterala regelverket och ger också möjligheter för parterna att gå längre på vissa områden än vad som är möjligt inom ramen för WTO. En viktig del av svensk frihandelspolitik är att stimulera fattigdomsbekämpning genom handel, och att påverka EU:s ställningstaganden i en utvecklingsfrämjande riktning. Genom god konsumentinformation kan konsumenter bidra till en rättvis handel. är den snabba framväxten av olika standarder, certifierings- och märkningssystem problematisk, särskilt för företag och exportörer i utvecklingsländer. Brist på kapacitet att hantera dessa initiativ kan innebära hinder för deras handel. Vi måste värna om en fri handel och ha möjlighet att ha de märkningssystem som konsumenter efterfrågar. Därför är det viktigt med öppna och transparenta märkningssystem som följer internationella standarder. EU:s frihandelsavtal med tredjeland ska bidra till social rättvisa och en bättre folkhälsa och miljö. I avtalen med t.ex. och , finns bl.a. åtaganden om samarbete kring hållbar utveckling och hållbart företagande. Förutom att frihandelsavtalen uppmuntrar genomförandet av internationella arbetsrättsliga avtal och miljöavtal sker samarbete kring frågor som är relevanta för de aktuella länderna, t.ex. hållbart fiske, användning av kemikalier samt samarbete kring frågor som rör hållbart företagande. Ambitiösa åtaganden kring hållbar utveckling i frihandelsavtalet mellan och (TTIP) har förutsättningar att ge positiva effekter för hållbart företagande. har även bilaterala samförståndsavtal (MoU) med och gällande hållbart företagande, som även de bidrar till att utveckla frågan på det internationella planet. lanserade EU sin nya handelsstrategi, Trade for all – Towards a more responsible trade and investment policy. Inför framtagandet av strategin har bl.a. drivit frågor som handel och utveckling, hållbarhet, hållbart företagande och transparens. –verka för att ska vara ett föregångsland för en fri och rättvis världshandel genom att integrera frågor om utveckling, fattigdomsbekämpning, arbetsvillkor, jämställdhet och miljö i handelspolitiken, –verka för att ingå samförståndsavtal (MoU) med olika länder där hållbarhet eller hållbart företagande omnämns, –stärka åtaganden om att respektera mänskliga rättigheter och hållbart företagande i EU:s handelsavtal. Regeringen har inlett en exportoffensiv. Det svenska exportfrämjandet ska präglas av hög etisk standard och svenska företag ska kunna tjäna som förebilder för hur sociala och miljömässiga ansvarsfrågor kan integreras i affärsverksamheten och utnyttja detta som en konkurrensfördel. stärker Sverigebilden utomlands. Regeringen har lanserat en exportstrategi med insatser för att stärka svenska företags export- och internationaliseringsmöjligheter på viktiga marknader och öka antalet exporterande företag. Regeringen har tidigare presenterat en lista med 26 prioriterade marknader. Särskilt fokus läggs på att stärka de små och medelstora företagens export- och internationaliseringsmöjligheter. Strategin lyfter även fram höjd ambition för hållbart företagande. Svenska företag har generellt en stark hållbarhetsprofil och ser detta som en konkurrensfördel. närvaro på svåra marknader är viktig för öppenhet och relationsbyggande. Öppenhet och dialog bidrar även till att stärka reforminriktade krafter i länder med en lägre frihetsgrad. har även en stark och konkurrenskraftig näringslivssektor där hållbarhet i många fall är del av kärnverksamheten. Regeringen förväntar sig att svenska företag respekterar mänskliga rättigheter i all sin verksamhet. Det kräver särskild uppmärksamhet när affärer görs i länder där dessa rättigheter inte respekteras fullt ut i lagstiftningen och myndighetsutövningen. behöver många svenska företag stöd från statliga aktörer vid affärer på komplexa marknader. Regeringens exportstrategi har tagits fram i nära samverkan med näringslivet och en löpande dialog kommer fortsättningsvis föras med näringslivet inom konceptet Team . Regeringen vill arbeta mer aktivt för att öka kunskapen om lokala marknader i utvecklings- och transitionsländer och konflikt- och postkonfliktländer. Regeringen vill också verka för att fler svenska företag och organisationer deltar i EU-finansierade upphandlingar och projekt inom miljö och energi, öka kunskapen och främja överenskommelser om hållbart företagande på lokala marknader, verka för minskade handelshinder och harmonisering av regelverk i utvecklingsländer, öka kvinnors möjlighet att driva företag, samt verka för förbättrad lagstiftning när det gäller regional samverkan för t.ex. hållbar gruvnäring. Inom exportfrämjandet har (Business ) och () i uppgift att informera om hållbart företagande inklusive olika normer och riktlinjer. Business har i uppdrag att stärka svenska företags internationalisering och därmed bidra till ökad tillväxt och sysselsättning i hela landet. Vidare ska Business investeringsfrämjande verksamhet främja utländska investeringar i . Som framgår av riktlinjer ska Business följa internationella riktlinjer avseende affärsetik och hållbart företagande, t.ex. riktlinjer för multinationella företag, FN:s Global Compact och FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. EKN ska i sin verksamhet vidareutveckla arbetet med frågor om mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, miljö, antikorruption och frihet på nätet med utgångspunkt från på dessa områden. EKN ska därutöver bidra till en hållbar skuldsituation genom att följa riktlinjer om hållbar långivning (eng. Sustainable Lending) och säkerställa att verksamheten bedrivs i enlighet med riktlinjer för multinationella företag, principerna i FN:s Global Compact samt FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. Inom ramen för löpande översyn av det internationella regelverket för exportkrediter har varit pådrivande genom EU för att förbättra finansieringsvillkoren för investeringar i förnybar energi och andra klimatvänliga teknologier, t.ex. smarta elnät. har även kunnat enas om ett nytt sektorsavtal för kolkraftverk som försämrar exportkreditvillkoren för investeringar i nya kolkraftverk. 2015/16:69 Syftet är att leda bort nyinvesteringar i kolkraft mot energikällor med mindre klimatpåverkan. –föra fram vikten av hållbart företagande, transparenta beslutsprocesser och upphandlingar vid delegationsresor, främjarinsatser etc., –öka kunskapsnivån och ta fram en plattform för hållbart företagande som kan bistå utlandsmyndigheter i exportfrämjande sammanhang, –verka för att Business stärker arbetet kring hållbart företagande och särskilt stöder små och medelstora företag. Ansvarsfulla investeringar i jordbruk och handel med naturresurser antogs frivilliga principer för ansvarsfulla investeringar i jordbruk och livsmedelssystem, av regeringar från hela världen tillsammans med bl.a. företrädare för näringslivet (de s.k. RAI- principerna).2 De tio principerna utgör en gemensam vision om hur fler jordbruksinvesteringar kan uppmuntras samt gynna och involvera människor som lever i fattigdom. Principerna bygger på tidigare initiativ på området såsom Principerna för ansvarsfulla jordbruksinvesteringar som respekterar rättigheter, levebröd och naturresurser (PRAI),3 FAO:s frivilliga riktlinjer för ansvarsfull förvaltning av markrättigheter, fiske och skog (VGGT), samt FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. Även bindande resolutioner som FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna och konventioner ligger till grund för RAI-principerna. Regeringen har inlett ett aktivt arbete med att sprida kunskap om och uppmana svenska aktörer att anamma principerna. I mobiltelefoner och annan elektronik finns metaller varav vissa utvinns i områden där det pågår konflikter. Försäljningen av s.k. konfliktmineraler som guld, tenn, tantal och /tungsten finansierar stridande grupper i bl.a. och bidrar till det våld som riktas mot kvinnor, män och barn. presenterade EU- kommissionen ett lagförslag som enligt regeringens mening var för urvattnat för att kunna begränsa handeln med konfliktmineraler. Regeringen vill se en skärpning av förslaget, bl.a. att det ska vara obligatoriskt för företag att certifiera sig som ansvarsfull importör för att få importera konfliktmineraler till EU. stöder även riktlinjer för hur företagen ska identifiera risker i leverantörskedjan och undvika handel med konfliktmineraler (for Responsible Supply Chains of from Conflict Affected and High-Risk Areas). Den internationella organisationen Transparency Initiative (EITI) är viktig för att främja en transparent och ansvarsfull förvaltning av naturresurser. Genom EITI redovisas betalningar från 3PRAI har tagits fram gemensamt av FAO, , och . företag inom gruv-, olje- och gasföretag till statliga mottagare. Målet är Skr. 2015/16:69 att vinster bättre ska komma befolkningen till del. –verka för att öka svenska aktörers tillämpning av olika frivilliga internationella riktlinjer och principer för hållbara jordbruksinvesteringar, framför allt ovan nämnda VGGT och , –verka för att EU fattar beslut om en förordning om ansvarsfull import av konfliktmineraler med ett obligatoriskt krav för importörer att utföra konsekvensanalyser (s.k. due diligence), –verka för att riktlinjer om ansvarsfull handel med konfliktmineraler även får genomslag i icke . 6.5Hållbart företagande i utvecklingssamarbetet I enlighet med Agenda 2030 har den privata sektorn en viktig roll i att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling, och för att uppnå de nya hållbarhetsmålen. har utländska direktinvesteringar till många utvecklingsländer ökat, som företagens värdekedjor blivit alltmer globaliserade. Merparten av arbetstillfällena i utvecklingsländer skapas i näringslivet. Flera utvecklingsländer står för en allt högre andel av den globala tillväxten och alltfler företag ser dessa länder som nya möjliga marknader för produkter, tjänster och investeringar. Genom institutionsbyggande och kapacitetsutveckling kan utvecklingssamarbetet stärka förutsättningarna för hållbart företagande i utvecklingsländer, t.ex. när det gäller god samhällsstyrning, jämställdhet, anti-korruption, mänskliga rättigheter, samt miljö och klimat. kan företag som tar ansvar för verksamhetens bidrag till samhället och agerar enligt internationellt erkända riktlinjer för hållbart företagande bidra till fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling, t.ex. genom inkluderande sysselsättning, anständiga arbetsvillkor, skatteintäkter, samt hållbar produktion och konsumtion. Utvecklingssamarbetet kan uppnå positiva effekter för fattiga människor genom att främja hållbart företagande och ansvarsfulla investeringar, samt genom samverkan med och påverkan på den privata sektorn och marknader i riktning mot ökad hållbarhet och fattigdomsbekämpning. Handel är ett viktigt verktyg för ekonomisk tillväxt och fattigdomsbekämpning. Sida arbetar med hållbart företagande på flera sätt, bl.a. genom dialog och konkret samverkan med och stöd till olika aktörer. Som komplement till det traditionella gåvobiståndet kan samverkan med den privata sektorn, nya affärsmodeller och nya finansieringsformer (t.ex. garantier och s.k. challenge funds), stimulera ytterligare resurser och hållbara investeringar för fattigdomsbekämpning. Sida ska bedriva sin verksamhet i enlighet med riktlinjer för multinationella företag, FN:s Global Compact och FN:s principer för företag och mänskliga rättigheter. Höga hållbarhetskrav på partners och projekt är en grundläggande förutsättning för all samverkan med den Sida har tagit fram riktlinjer för sitt arbete med företags samhällsansvar och utarbetat ett system för due diligence (Sida Sustainability Screening Framework). Uppföljning och rapportering av insatsers resultat inom områdena miljö, jämställdhet, mänskliga rättigheter, korruption, övrig social påverkan samt finansiella resultat är integrerat i Sidas ordinarie processer.