prop · H3031d24 · 2015-09-21 00:00:00 — och rådets förordning (EU) nr 910/2014 av om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden och om upphävandet av direktiv /93/EG (den s.k. eIDAS-förordningen) träder i kraft . Det pågår ett omfattande arbete såväl nationellt som på EU- nivå att genomföra förordningen ur juridiskt, tekniskt och organisatoriskt perspektiv. Anpassningen av svenska regler och införande av tekniska lösningar som stödjer eIDAS- förordningen är en prioriterad fråga för regeringen. Regeringen bedömer därför att E- legitimationsnämndens verksamhet behöver stärkas genom en viss fortsatt anslagsfinansiering 2016–2019. Regeringen har för avsikt se över och vidare- utveckla nuvarande modell för försörjning av elektronisk identifiering och underskrift samt hur delar av eIDAS-förordningen kan genomföras i . Digital samverkan är en fråga som får allt mer fokus inom EU. Gemensamma principer som tagits fram och implementerats i medlems- staterna kommer att revideras på EU-nivå, vilket kommer att kräva en nationell anpassning. Arbete och erfarenheter från e-förvaltningsar- bete inom EU kan vara till användning i den svenska förvaltningen. Myndigheterna bör sträva mot öppna data såväl mellan varandra som till enskilda. Strategin för EU:s digitala inre marknad kommer också ha stor inverkan på det nationella e-förvaltningsarbetet. Standarder på it-området kommer att spela en allt större roll för att skapa återanvändbara lösningar. Digitala tjänster bör i så stor utsträckning som möjligt bygga på öppna standarder och om möjligt använda programvara som frigör statsförvaltningen från beroendet av enskilda tekniska lösningar. It-standardiserings- rådet som initierades av E-delegationen och drivs vidare av SIS, , kommer att bli en viktig aktör i standardise- ringsarbetet. Den nya organisationen av e-förvaltningsom- rådet är under utveckling och beräknas vara genomförd . Den kunskap och erfa- renhet som E-delegationen bidragit med tas vidare i nya organisatoriska former. Exempelvis har 14 myndigheter och kommuner och landsting (SKL) på eget initiativ inrättat E-sam- verkansprogrammet bl.a. kring frågor om digital samverkan. Programmet ska vara stöd till myn- digheterna i juridiska frågeställningar i samband med e-förvaltning och även bidra till goda förut- sättningar för regeringens fortsatta arbete på området. Regeringen ser det också som viktigt att det material som E-delegationen tagit fram, bl.a. vägledningen för digital samverkan, hand- ledningen för vidareutnyttjande av information från den offentliga förvaltningen och den nat- ionella tjänstekatalogen, fortsatt kommer att förvaltas och uppdateras på lämplig nivå. 4.5.1.1Effektivt fungerande marknader för elektronisk kommunikation Regeringens inriktning är att konsumenter ska få största möjliga utbyte av it och elektroniska kommunikationer. Effektivt fungerande marknader är en grundförutsättning för detta. Regeringen följer noga marknadsutvecklingen och kan konstatera att det finns en stark efterfrågan på tjänster som använder sig av elektroniska kommunikationsnät, vilket i sig driver marknadsutveckling och investeringar. Det finns även fortsättningsvis ett stort intresse att bevaka så att konsumenter inte kommer i kläm. Regeringen ser branschens handlingsplan om att verka för etiska försäljningsmetoder vid telefonförsäljning som ett konkret svar på frågan om vilken självsaneringskapacitet som finns. Regeringens långsiktiga ambition är att alla tele- operatörer som verkar på den svenska mark- naden ska tillämpa etiska försäljningsmetoder. nådde rådet och en politisk överenskommelse om en ny EU- förordning om nätneutralitet och roaming. De nya bestämmelserna om nätneutralitet innebär att regleringsmyndigheterna har fått ytterligare verktyg att skydda det öppna internet. Det finns nu bl.a. konkreta regler om trafikhantering och likabehandling av trafik över en internet- anslutningstjänst. Regeringen bedömer att reglerna är långsiktigt hållbara och inte hämmar 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 den dynamiska utvecklingen av tjänster på internet. Den nya regleringen av roaming innehåller en huvudregel med ett förbud mot att tillämpa särskilda roamingavgifter på slutkundsnivå vid roaming inom EU fr.o.m. . Regeringen bedömer att den nya förordningen kommer att medföra väsentligt minskade kostnader för svenska kunder som använder sin mobiltelefon vid resor inom EU. får svenska operatörer täckning för sina kostnader på grossistnivå, så att prishöjningar på nationell nivå kan undvikas. Vid sidan av EU-förhandlingarna om inter- nationell roaming och nätneutralitet har EU- kommissionen inlett en översyn av hela regel- verket för elektronisk kommunikation. Regeringen välkomnar översynen, som är nöd- vändig mot bakgrund av den snabba ut- vecklingen på området. Fokus i ett framtida regelverk bör ligga på resultatet för slutanvändare (konsumenter, företag, andra organisationer och myndigheter). Prioriterade frågor för är bl.a. bättre förutsebarhet, bibehållna möjligheter att förfoga över radio- spektrum för att kunna fortsätta ligga i framkant inom mobil kommunikation och säkerställa mobiltäckning i glesbefolkade områden samt konkurrens som drivkraft för nya investeringar. Tillgången till trådlösa bredbandstjänster i är av avgörande betydelse för framtidens jobb och tillväxt. Det krävs att frekvensutrymme finns tillgängligt såväl i högre frekvensband som lämpar sig för hög kapacitet i tätbefolkade områden, som i lägre frekvensband som lämpar sig för god yttäckning. Regeringen avser att fortsätta främja effektivare frekvensanvändning. Inom EU pågår fortsatt arbete med harmonisering av frekvensförvaltningen. Harmoniserade radiofrekvenser inom EU är en förutsättning för att utrustning ska kunna till- verkas och säljas i stor skala på den inre marknaden. Det kan förutses att kommissionen kommer att öka ansträngningarna för att medlemssta- ternas frekvensförvaltning inte ska stå i vägen för den inre marknadens utveckling. Tillstånds- givning ska dock fortsätta att vara en nationell kompetens. Det är framför allt viktigt att till- ståndsvillkor avseende täckning och utbyggnad kan utformas utifrån svenska intressen, med hänsyn till geografi och befolkningstäthet. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 tjänster som t.ex. marknät för radio och tv och som tillgodoser försvarets behov behöver ligga inom den nationella beslutskompetensen. På global nivå arbetar Internationella Teleun- ionen (ITU) med harmonisering av radiofre- kvenser. anordnas (WRC-15). Vid WRC-15 ändras det internationella traktatet Radioregle- mentet (ITU-RR). Konferensen kommer bl.a. att behandla nya frekvensband för trådlöst bred- band. Även inom ITU fortsätter regeringen att verka för bättre harmonisering av radio- frekvenser. Regeringens inriktning är att genomförandet av beslutet om sändningsutrymme för marksänd tv ska fortsätta, så att utrymningen av 700 MHz- bandet kan ske och på ett så smidigt sätt som möjligt för de aktörer som är påverkade. (Se mer i avsnitt 4.4.2.1. Tillgång till mobil kommunikation är en förutsättning för att kunna bo, verka och driva företag i hela landet. En väl utbyggd mobil infra- struktur är viktig för att möta människors öns- kan om att använda telefoni och bredband även utanför tätbebyggda områden samt för att un- derlätta företagande och jobbskapande i hela landet. Staten har en viktig roll i att skapa goda förut- sättningar för att den kommersiella utbyggnaden kan fortsätta bl.a. genom en väl fungerande marknad och genom att främja effektiv frekven- sanvändning samt regional och lokal dialog. Frigörandet av 700 MHz-bandet för mobila kommunikationstjänster kommer sannolikt att bidra till att skapa goda förutsättningar för fort- satt utbyggnad och tillgång till sådana tjänster. Utbytet av kopparnäten mot fiber eller mobila lösningar bevakas och följs upp även fortsättningsvis av regeringen och PTS. Abonnenter med samhällsviktiga funktioner bör utveckla sitt förberedande arbete vad gäller försörjningen av elektroniska kommunikationer vid allvarliga störningar och kriser. Förmågan till ledning, samverkan, informationsgivning och prioriteringar vid allvarliga händelser kan utvecklas ytterligare. Övningsverksamheten bör fortsätta. Samtliga aktörer i samhället ska kunna lita på att it-system är robusta och tillförlitliga avseende tillgänglighet, konfidentialitet och riktighet. En viktig del av detta är fortsatt arbete med vardagssäkerhet, dvs. att förstärka säkerheten, tilliten och kunskaperna hos verksamheter och Användare, marknadens aktörer och staten har ett gemensamt ansvar för att förbättra nät- och informationssäkerheten och att därmed öka tilliten till it-systemen. De olika typer av intrång i och obehörigt utnyttjande av it-system som förekommer måste motverkas. Det krävs kontinuerliga insatser för att öka skyddet och kompetensen hos användare kring rutinmässig och förebyggande säkerhet. Marknadsaktörerna har ett stort ansvar att bidra till detta skydd. Staten bör dock utifrån sitt ansvar, vid behov, bistå med kompletterande insatser. (Se mer om informationssäkerhet i utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap.) del av internet och de svenska it- systemen är även beroende av att nätverk och kontaktpunkter utanför fungerar. deltagande i det internationella arbetet med nät- och informationssäkerhet är därför viktigt. bör bl.a. arbeta för att andra länder ska bli bättre på att förebygga och hantera hot och risker avseende nät- och informationssäkerhet. Den digitala infrastrukturen är en avgörande förutsättning för att öka it-användningen i samhället och de möjligheter till ökad konkurrens- och innovationskraft som utvecklingen ger. För att stimulera utbyggnaden av bredband med hög överföringshastighet i de områden som riskerar att halka efter, och för att uppnå regeringens bredbandsmål, behöver samordningen mellan olika aktörer stärkas. Detta arbete bör prioritera lands- och glesbygdsområden samt småorter. Därför förstärker regeringen satsningen på de s.k. bredbandskoordinatorerna i länen. För att ytterligare stimulera utbyggnaden har regeringen avsatt medel för bredbandsutbyggnad inom ramen för landsbygdsprogrammet och möjliggjort bredbandssatsningar i de nordliga regionalfondsprogrammen i områden där marknaden inte anser det vara lönsamt att bygga ut. För att skapa synergieffekter mellan fonderna och möjliggöra förenkling har regeringen skapat förutsättningar för en ökad samordning mellan fonderna genom ökad myndighetssamverkan. Den nuvarande bredbandsstrategin beslutades och målen formulerades med sikte på 2020. Enligt PTS är prognosen god för att de uppställda målen ska nås. Samhället och omvärlden utvecklas emellertid kontinuerligt och mycket har hänt . Det är viktigt att säkerställa att bredbandsstrategin fortsätter att vara relevant och framåtblickande. Bredbandsforums verksamhet kommer fortsatt vara en viktig funktion för nationell samordning i syfte att öka förutsättningarna för utbyggnad av och tillgång till bredband med hög överföringshastighet i hela landet. Kostnader avseende tvistlösning och tillsyn enligt den nya lagen föreslås finansieras genom avgifter som ska tas ut av tillhandahållare av allmänna kommunikationsnät som är anmälda enligt 2 kap. 1 § lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation (se mer i avsnitt 4.6.1). Digitaliseringen av samhället har inneburit förändrade kommunikationsmönster, vilket bl.a. avspeglas i sjunkande brevvolymer på den svenska postmarknaden. Postmarknaden är en marknad i förändring och regeringen anser att det är nödvändigt att säkerställa att postlagstiftningen är ändamålsenlig, både i dagens digitaliserade samhälle och för framtiden. För att se till att det fortsatt kommer finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet, som är kostnadseffektiv och i så stor utsträckning som möjligt motsvarar hushållens och företagens behov har regeringen uppdragit åt en särskild utredare att se över postlagstiftningen för att bedöma om den motsvarar rådande och framtida behov i ett digitaliserat samhälle och utifrån detta föreslå åtgärder (dir 2015:87). Utredningen ska slutredovisa sitt uppdrag . Marknaden för betaltjänster utvecklas i snabb takt. Statens arbete med att trygga tillgången till grundläggande betaltjänster utgår från regionala och lokala förutsättningar och lösningar eftersom behoven och förutsättningarna skiljer sig åt mellan olika delar av landet. Länsstyrelserna ska arbeta med att utforma och genomföra regionala stöd- och utvecklingsinsatser för att trygga tillgången till 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 PTS ska i samverkan med i , och Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser stödja länsstyrelserna i detta arbete. Länsstyrelserna har även ett ansvar att bedöma hur de grundläggande betaltjänsterna motsvarar samhällets behov. Regeringen följer utvecklingen av området för grundläggande betaltjänster och ser att en fortsatt bredbandsutbyggnad är en förutsättning för att trygga tillgången till grundläggande betaltjänster. Tabell 4.4 Anslagsutveckling 2:1 Post-och 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 28 088 tkr prisnivå. 3Motsvarar 28 090 tkr prisnivå. 4Motsvarar 28 090 tkr prisnivå. Anslaget får användas för PTS förvaltningsutgifter i den mån dessa inte finansieras med avgifter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.5 Offentligrättslig verksamhet (som inte får 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 PTS disponerar vissa av de avgifter som myndigheten tar ut av operatörer inom verksamheterna för elektronisk kommunikation, post och kvalificerade elektroniska signaturer. Beräknade intäkter som myndigheten får disponera är . I promemorian Billigare utbyggnad av bredbandsnät (dnr N2015/02228/ITP) föreslås att PTS får ta ut en avgift för tvistlösning och tillsyn från tillhandahållare av allmänna kommunikationsnät som är anmälda enligt 2 kap. 1 § lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation. Avgiftsuttaget ska enligt förslaget få göras . Avgift för skydd av elektroniska kommunikationer Regeringens förslag: Avgiftsuttaget för att finansiera åtgärder mot allvarliga fredstida hot och påfrestningar som gäller elektronisk kommunikation fastställs till högst . Skälen för regeringens förslag: Finansieringen av åtgärder mot allvarliga fredstida hot och påfrestningar som gäller elektronisk kommunikation sker genom att den som bedriver verksamhet som är anmäld enligt lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation betalar en avgift. Åtgärder som finansieras från anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation, med ett belopp som motsvarar avgiftsuttaget, syftar till att säkra de elektroniska kommunikationernas driftsäkerhet och robusthet. Tabell 4.6 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 2:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:1 . , 2018 och 20196 beräknas anslaget till , respektive . 4.6.22:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning Tabell 4.7 Anslagsutveckling 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning i syfte att trygga behovet av effektiva elektroniska kommunikationer och posttjänster. Anslaget får användas för utgifter för utvecklingsprojekt med inriktning på elektronisk kommunikation och it-användning för personer med funktionsnedsättning, t.ex. tillgänglighet till kommunikation, utbildning och media. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Skälen för regeringens förslag: Bemyndi- gandet behövs för att möjliggöra att det för verksamheten kan göras ekonomiska åtaganden, som främst avser flerårigt avtalstecknande vid upphandling. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsned- sättning ingå ekonomiska åtaganden som inklu- sive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018. Tabell 4.8 Beställningsbemyndigande för anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning Erhållet/föreslaget bemyndigande 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 4.9 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning Förändring till följd av: till/från andra Anslaget får användas för utgifter för tillhanda- hållandet av grundläggande betaltjänster på de orter och den landsbygd där behovet av tjäns- terna inte tillgodoses av marknaden. Anslaget får användas för utgifter för tillhandahållande av grundläggande betaltjänster för äldre personer och personer med funktionsnedsättning boende i landsbygd. Detta inbegriper upphandling av dessa tjänster. Anslaget får användas för utgifter för regionala stöd- och utvecklingsinsatser. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionshinder . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till Höjningen av anslagsnivån beror på återföring av medel från tidigare omfördelningar. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför be- hov av framtida anslag på högst –2021. Skälen för regeringens förslag: Bemyndi- gandet behövs för att möjliggöra att det för verksamheten kan göras ekonomiska åtaganden som främst avser flerårigt avtalstecknande vid 4.6.32:3 Grundläggande betaltjänster upphandling. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 2:3 Grundläggande Tabell 4.10 Anslagsutveckling 2:3 Grundläggande behov av framtida anslag på högst 36 000 000 kronor 2017–2021. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Tabell 4.11 Beställningsbemyndigande för 2:3 Grundläggande betaltjänster Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 4.12 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 2:3 Grundläggande betaltjänster Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:3 Grundläggande betal- tjänster . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till . 4.6.42:4 Informationsteknik och telekommunikation Tabell 4.13 Anslagsutveckling 2:4 Informationsteknik och telekommunikation 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för insatser som bidrar till att förverkliga målet för it- politiken, liksom uppföljningar och utvärderingar av politiken. har anslaget använts till bl.a. SCB:s it-undersökningar, Bredbandsforums verksam- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 het, studier och analyser inom bredbands- området, verk- samhet, samt bidrag till DigiDel inom området för funktionshindradefrågor. planeras anslaget användas för SCB:s it-undersökningar samt vissa studier och analyser inom ramen för it-politiken. Sänkningen av anslagsnivån beror på tidigare beslut om bl.a. överföring av medel från anslag 2:4 Informationsteknik och telekommunikation till anslag 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation för införandet av bredbandskoordinatorer. Tabell 4.14 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 2:4 Informationsteknik och telekommunikation Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:4 Informationsteknik och telekommunikation . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till . 4.6.52:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Tabell 4.15 Anslagsutveckling 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Anslaget får användas för utgifter för åtgärder samt samordningsinsatser för driftsäkra och tillgängliga elektroniska kommunikationer. Detta inbegriper stöd till bredbandsprojekt i områden där utbyggnad inte genomförs på marknadsmässig grund. Anslaget får användas för utgifter för åtgärder för driftsäkra och robusta elektroniska kommu- nikationer för att skydda kommunikationerna mot allvarliga hot och påfrestningar i fredstid samt för samhällsomfattande tjänster inom området elektronisk kommunikation. Anslaget får användas för administration av åtgärderna. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 2:5 Driftsäker och till- gänglig elektronisk kommunikation ingå ekono- miska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2019. Skälen för regeringens förslag: Bemyndi- gande krävs för att möjliggöra att det för verk- samheten kan göras ekonomiska åtaganden som främst avser flerårigt avtalstecknande vid upp- handling. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtagan- den medför behov av framtida anslag på högst 2017–2019. Tabell 4.16 Beställningsbemyndigande för anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Erhållet/föreslaget bemyndigande Höjningen av anslagsnivån beror på tidigare beslut om överföring av medel till anslag 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation från anslag 2:4 Informationsteknik och telekommunikation för införandet av bredbandskoordinatorer. Tabell 4.17 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:5 Driftsäker och tillgäng- lig elektronisk kommunikation . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till . Av detta belopp motsvarar det utgiftsuttag som föreslås för finansiering av åtgärder mot allvarliga fredstida hot och påfrest- ningar som gäller elektronisk kommunikation. Minst motsvarande belopp kommer att användas för detta ändamål. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 4.6.62:6 Gemensamma e- förvaltningsprojekt av strategisk betydelse Tabell 4.18 Anslagsutveckling 2:6 Gemensamma e- förvaltningsprojekt av strategisk betydelse 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 55 004 tkr prisnivå. 3Motsvarar 54 879 tkr prisnivå. 4Motsvarar 10 085 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för styrning, samordning och uppföljning av digitaliseringen av den offentliga förvaltningen. Anslaget får användas för utgifter för E-legitimationsnämn- dens verksamhet i den mån den inte finansieras med avgifter samt för andra förvaltningsgemen- samma tjänster och funktioner. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.19 Offentligrättslig verksamhet (som inte får