prop · H203101 · 2015-04-15 00:00:00 — Utgiftsområdet omfattar internationellt utveck- lingssamarbete. Utfallet blev , vilket är (2,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2013 blev utfallet (0,8 pro- cent) högre. Lägre utgifter för biståndsverksamheten än beräknat men högre än 2013 Utfallet för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet kronor (2,) anvisat i den ursprungliga budgeten. Anslaget minskades med genom beslut , främst för att finansiera ökade utgifter för ersättningar och bostadskostnader för asylsökande under utgifts- område 8 Migration. Bland annat minskades budgeten för bidrag till multilaterala och inter- Jämfört med 2013 blev utfallet för anslaget 1:1 (4,) högre. utgifter för reformsamarbeten i redovisas under anslaget. Fram redovisades dessa utgifter under anslaget 2:1 Reformsamarbete i , vilket förklarar det låga utfallet på detta anslag . Utgifterna för globala insatser för social hållbar utveckling ökade med 2014. Inom ramen för en ny strategi utökade Sida insatserna för området bl.a. för att förbättra tillgången på vatten och sanitet. Åt motsatt håll gick utbetalningarna till multi- laterala och internationella organisationer och fonder som minskade med . Orsaken är främst den minskade tilldelningen som beslutades av . Anslagstilldelningen för utgiftsområdet är huvudsakligen baserad på bruttonational- inkomstens (BNI) utveckling. Biståndsramens storlek bestäms utifrån den procentsats som beslutat om för varje enskilt år och var av BNI 2014. Vid beräkningen av biståndsramen i budgetpropositionen används den senaste tillgängliga BNI-prognosen. Den totala svenska biståndsramen rapporteras till bistånds- kommitté DAC, som ansvarar för att samman- ställa medlemsländernas biståndsstatistik. Rap- porteringen till DAC görs efter avslutat budgetår. I den ingår samtliga kostnader, inklusive kostnader under andra utgiftsområden än utgiftsområde 7, som klassificeras som bi- stånd enligt DAC:s definition. Utgifterna inom andra utgiftsområden avser huvudsakligen kostnader för flyktingar från biståndsländer (utgiftsområde 8 Migration), administration av bistånd inom samt den del av bidrag till EU:s gemensamma bistånd som finansieras över EU:s reguljära budget. Biståndsramen uppgår till 38 370 mil- joner kronor, vilket motsvarar en procent av vid budgeteringstillfället beräknad BNI. I tabell 2.48 redovisas DAC-rapporteringen för åren 2005– 2014. Det preliminära utfallet är av BNI enligt DAC:s redovisnings- principer. Procentandelen för det preliminära utfallet har beräknats med den senaste BNI- prognosen. Tabell 2.48 Utfall för bistånd 2005–2014 procent av BNI 1 1 Den senast tillgängliga BNI-prognosen vid rapporteringstillfället till DAC används. Tabell 2.49 UO 7 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på . De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndiganden och utestående åtaganden upp- gick till och var huvud- sakligen hänförlig till anslaget 1:1 Biståndsverk- samhet. De största beloppsmässiga skillnaderna inom detta anslag är relaterade till områdena , och Reformsamarbete med , och . Utestående åtaganden för fleråriga projekt under anslaget 1:1 Biståndsverksamhet påverkas av vilken strategi som implementeras och i vilken fas projekten befinner sig i. Den största skillnaden från bemyndigandet rör . avslutades många av strategierna för området och Sida tecknade därför kortare avtal. Det låga utnyttjandet av bemyndigandet för området beror på att Sida har tecknat ettåriga avtal 2014 i stället för fleråriga. Nya strategier implementerades för Reform- samarbete med , och . Arbetet med att bygga upp en ny avtals- portfölj som är i linje med den nya strategin påbörjades , men har inte avslutats. Tabell 2.50 UO 7 Garantier Miljoner kronor eller annan angiven valuta (AfDB) 2 (IDB) 3 (AsDB) 4 EIB-lån inom ramen för 2010/11:1, bet. 2010/11:UU2, rskr. 2010/11:98. 2Bemyndigandet gavs i Units of Accounts (UoA), vilket är den valutaenhet AfDB räknar i. Eftersom det är en intern valuta i banken och motsvarar i valör Special drawing rights (SDR), anges utfallet i SDR. 2012/13:1, bet. 2012/13:UU2, rskr. 2012/13:91). 2010/11:1, bet. 2010/11:UU2, rskr. 2010/11:98. 2009/10:1, bet. 2009/10:UU2, rskr. 2009/10:88. 2012/13:1, bet. 2012/13:UU2, rskr. 2012/13:91. 1987/88:9, bet. 1987/88:UU9. Den svenska andelen av MIGA:s kapital är eller 10,49 miljoner SDR. SEK-kursen för SDR var 11,3143 den 30/12 Valutakurser från per . Tabell 2.51 UO 7 Övriga krediter Kredit för infriande av Kredit för infriande av (ordinarie garantireserv) 2 Kredit för infriande av Sidas 2001/02:1 Förslag till finansplan m.m. avsnitt 7.2.3, bet. 2001/02:FiU1 s. 290-292, rskr. 2001/02:34. 2Regeringen har beslutat om en obegränsad kredit med stöd av 5 kap. 1§ budgetlagen (2011:203). RiR 2014:19 Valuta för biståndspengarna? – valutahantering i det internationella utvecklingssamarbetet har granskat den statliga hanteringen av valutaväxling och valutarisker i det internationella utvecklingssamarbetet. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i regeringens skrivelse (skr. 2014/15:49). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. RiR 2014:24 Bistånd genom internationella organisationer har granskat regeringens och hantering av det multilaterala utvecklingssamarbetet. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i Regeringens skrivelse om bistånd genom internationella organisationer (skr. 2014/15:92). Rapporten anses därmed vara slutbehandlad. Tabell 2.52 UO 8 Anslag Kostnader vid domstolsprövning i -24,2 Offentligt biträde i utlänningsärenden -15,6 Utresor för avvisade och utvisade -21,0 Från EU-budgeten finansierade insatser för -21,6 -5,4 Utgiftsområdet omfattar frågor som rör migration till och från , flyktingpolitik inklusive mottagande av asylsökande samt utlänningars rätt att vistas i . Utfallet uppgick till och är därmed (26,5 pro- cent) högre än vad som ursprungligen anvisades i statens budget. Jämfört med 2013 blev utgifterna (27,) högre. Utgifterna för mottagandet av asylsökande högre än budgeterat Utgifterna för anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader blev . Det är (49,) högre än ursprungligen anvisat i statens budget. Det genomsnittliga antalet inskrivna personer i mottagande uppgick till ca 64 000 personer, vilket är ca 22 000 fler än beräknat. För att finansiera de högre utgifterna beslutade om ändringar i statens budget och anvisade sammantaget ytterligare . Antalet inskrivna i mottagningssystemet ökade med 27 000 personer jämfört med Tabell 2.53 Asylsökande m.m. 2014 Antalet inskrivna i mottagningssystemet upp- gick till drygt 79 000. Det är en ökning med knappt 27 000 personer jämfört med . Utgifterna för anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader ökade med jämfört med . Ersättningarna till asylsökande, kommuner och landsting ökade med (27,) och utgifterna för anläggnings- boende ökade med (). Antalet personer i anläggnings- boende ökade från ca 34 2013 till knappt 53 000 . Till följd av brist på bl.a. hyreslägenheter har ökning av antalet boendeplatser även främst bestått av s.k. tillfälliga anläggningsboenden där kost- naderna är betydligt högre än inom Migrations- verkets ordinarie bostadsbestånd. Utgifterna för anslaget 1:1 uppgick till 2014, vilket är (14,) högre än vad som ursprungligen anvisades i budgeten och högre än 2013. Orsaken till att ökningen blev högre än beräknat är främst att det skett en utbyggnad av kapaciteten inom mottagande- och prövningsverksamheten vid för att möta det ökade antalet asylsökande. Jämfört med ökade personal- kostnaderna med () till och medeltalet anställda ökade från 4 142 till 4 766. För att finansiera de ökade utgifterna beslutade att anvisa respektive . Antalet asylsökande ökade jämfört med ansökte 81 301 personer om asyl i , vilket är en ökning med 26 772 (50,) jämfört med föregående år. Till följd av konflikten i är syriska med- borgare fortsatt den största gruppen med 30 583 ansökningar, vilket är en ökning . Antalet asylsökande från ökade från 4 2013 till 11 499, vilket är en ökning . Antalet ansökningar från ensam- kommande barn ökade från 3 852 till 7 049, vilket är en ökning jämfört med föregående år. (58,). beviljades (49,). Sökande från och samt statslösa beviljades flest uppehållstillstånd 2014. beviljade 12 094 personer arbetstillstånd 2014, vilket är en minskning med 3 263 personer (21,) jämfört med föregående år. Minskningen gäller främst arbetstillstånd för arbeten utan krav på särskild yrkesutbildning, som har minskat med 3 460 personer (49,). beviljades 42 435 personer arbets- och uppehållstillstånd på grund av familje- anknytning, vilket är en ökning jämfört med . Kategorin med familje- anknytning utgör den till antalet största gruppen av personer som 2014 beviljades uppehålls- tillstånd . Tabell 2.54 UO 8 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på . De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndi- ganden och utestående åtaganden uppgick till . Arbetet med bidrags- ansökningar från EU:s Asyl-, migrations- och integrationsfond (AMIF) har inte startat . Det beror på att det svenska nationella programmet för AMIF måste godkännas av EU- kommissionen, vilket inte skedde . En ytterligare orsak var de lägre än förväntade ingående åtagandena . 2.4.9Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Tabell 2.55 UO 9 Anslag -8,1 Bidrag till folkhälsa och sjukvård -6,2 Sjukvård i internationella förhållanden -25,7 -50,8 -99,6 -10,8 Bilstöd till personer med -9,2 Kostnader för statlig assistansersättning Stimulansbidrag och åtgärder inom -8,0 Bidrag till utveckling av socialt -13,2 Ersättning för vanvård i den sociala barn- -42,0 -78,7 Åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak, samt spel -10,9 -1,9 -0,9 Utgiftsområdet omfattar hälso- och sjukvårds- politik, folkhälsopolitik, funktionshinderspoli- tik, politik för sociala tjänster, omsorg om äldre, individ- och familjeomsorg, stöd till personer med funktionsnedsättning samt barnrättspolitik. Utfallet uppgick till och är därmed (0,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med ökade utgifterna med (4,). Högre utfall än budgeterat för läkemedels- förmånerna, men lägre för tandvårdsförmåner Utfallet för anslaget 1:4 Tandvårdsförmåner m.m. uppgick till , vilket är lägre än anvisat i statens budget. En orsak till skillnaden mot budgeten var att efterfrågan av det statliga tandvårdsstödet blev lägre än vad regeringen räknat justerades även referenspri- serna, som används för att beräkna ersättningar i högkostnadsskyddet, vilket påverkade utfallet. Utfallet för anslaget 1:5 Bidrag för läkemedels- förmånerna uppgick till , vilket är högre än anvisat i statens budget. Staten och Kommuner och Landsting (SKL) har inte haft någon överenskommelse för läkemedelsförmånernas kostnader . Kammarkollegiet betalade ut bidraget till landstingen i enlighet med det av regeringen beslutade beloppet. Utfallet för anslaget 1:7 Sjukvård i internationella förhållanden uppgick till , vilket är lägre än vad som ursprungligen anvisades i statens budget. Avvikelsen jämfört med anvisat på statens budget förklaras främst av att ersättningen för sjuk- och tandvårdstjänster blev lägre än beräknat. Detta beror på att vård- kostnaderna endast ersätts upp till den nivå som vården hade kostat om den hade getts i . ersattes de faktiska vårdkostnaderna enligt vårdlandets utgiftsnivåer. En annan förklaring till avvikelsen mellan budget och utfall är att det är svårt att förutsäga hur patienter kommer att söka vård inom EES. Det gäller både de som kommer från andra länder och söker vård här och personer som söker vård utomlands. Utfallet för nya myndigheten cirka hälften av budgeterat belopp Utfallet för anslaget 1:12 uppgick till , vilket är (50,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Det låga utfallet kan till stor del förklaras av att upphandlingen av Ärendet är ännu inte avgjort. Utfallet för anslaget 2:2 Insatser för kronor (99,) lägre än vad som an- visades i statens budget. Av de anvisade medlen fick 83,5 miljoner användas för att stärka förutsättningar att skydda befolkning mot pandemisk influensa. Efterfrågan på bilstöd lägre än budgeterat Utfallet för anslaget 4:3 Bilstöd till personer med funktionsnedsättning uppgick till , vilket är lägre än vad som ursprungligen anvisats i statens budget. Anslaget tillfördes då utgifterna för anpassningsbidraget befarades bli högre än förväntat. Det lägre utfallet jämfört med budgeten beror delvis på att medelbeloppet för anpassningsbidraget blev lägre än förväntat. Genomsnittsutbetalningen för anpassningsbidraget har ökat, men började beloppet minska. Grundbidraget och anpassningsbidraget betalades också ut i mindre omfattning än beräknat i budgeten. Antalet personer som beviljats assistansersättning har varit relativt men ökade 2014. Utfallet för anslaget 4:4 Kostnader för statlig assistansersättning uppgick till , vilket utgör en ökning med 1 339 mil- joner kronor (6,) jämfört med . Det är (2,) högre än budgeterat och medförde en belastning av anslagskrediten på . De senaste årens trend med ett relativt antal personer med assistansersättning bröts 2014. hade 16 158 perso- ner assistansersättning, ungefär 300 fler än . Det genomsnittliga antalet be- viljade timmar och person fortsatte att öka. Det genomsnittliga antalet beviljade timmar ökade från till . Schablonbeloppet som betalar ut för varje timme utförd assistans ökar , detsamma gäller det högsta möjliga timbeloppet. var schablonbeloppet och det högsta möjliga timbeloppet . Schablonbeloppet var och det högsta möjliga timbeloppet . Utfallet för stimulansbidrag lägre än budgeterat Utfallet för anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken blev , vilket är (8,0 pro- cent) lägre än anvisat i budgeten. Avvikelsen från ursprungligt budgeterat belopp är främst hän- förlig till insatser för ökad kompetens inom äldrevården. Årets utfall motsvarade i princip det budgeterade beloppet, dock så gjordes åter- betalningar av bidragsutbetalningar på , vilket förklarar en stor del av skillnaden mot budgeten. Utfallet för anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbetet m.m. blev , vilket är (13,) lägre än anvisat i budgeten. Det lägre utfallet förklaras delvis av återbetalningar av medel på . Utfallet för ersättning för vanvård ökade Utfallet för anslaget 4:8 Ersättning för vanvård i barn- och ungdomsvården blev högre än utfallet . betalade () i ersättning för övergrepp eller försummelser. Anslaget användes också till utgifter för reseersättningar och stödsamtal med sammanlagt (). Tabell 2.56 UO 9 Beställningsbemyndiganden Bidrag till folkhälsa och hälsa, arbetsliv och Inom utgiftsområdet har beslutat om beställningsbemyndiganden på . De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndiganden och utestående åtaganden uppgick till . Huvudelen av skillnaden mellan bemyndiganden och ute- stående åtaganden avser anslaget 2:2 Insatser för vaccinberedskap. behövde inte ingå ekonomiska åtaganden för pandemivaccin för influensa . RiR 2014:9 Stödet till anhöriga omsorgsgivare har granskat om staten har gett förutsättningar för ett stöd till anhöriga omsorgsgivare som motsvarar behoven. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i regeringens skrivelse till Riksre- visionens rapport om stödet till anhöriga omsorgsgivare (skr. 2014/15:11). Gransknings- rapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2014/15:SoU4, rskr. 2014/15:126). RiR 2014:20 Överenskommelser mellan regeringen och SKL inom hälso- och sjukvården – frivilligt att delta men svårt att tacka nej har granskat överenskommelser mellan regeringen och SKL inom hälso- och sjukvården. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i regeringens skrivelse om överenskommelser mellan regeringen och SKL inom hälso- och sjukvården (skr. 2014/15:52). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. RiR 2014:22 Primärvårdens styrning – efter behov eller efterfrågan? har granskat hur de statliga reformerna om vårdval och lagstadgad vård- garanti påverkat möjligheterna för primär- vården att verka för en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Regeringen har redovisat åtgärder med anledning av granskningsrapporten i Regering- ens skrivelse om primärvårdens styrning (skr. 2014/15:72). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. 2.4.10 Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Tabell 2.57 UO 10 Anslag Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. -2,0 1:6 (2013) Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- och sjukvård -0,7 -8,4 -2,4 Utgiftsområdet omfattar ersättningar vid sjukdom och funktionsnedsättning, bl.a. sjuk- penning, rehabiliteringspenning, aktivitets- och sjukersättning, handikappersättning och bidrag för sjukskrivningsprocessen. Inspektionen för socialförsäkringen. (2,) vad som anvisades i statens budget. utfallet 2 642 miljoner (2,) Utgifterna för sjukpenning ökade Utfallet för anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. blev , vilket är (3,) högre än vad som anvisades i budgeten. Ytterligare medel tillfördes anslaget av med anledning av att utgifterna för sjukpenning ökade mer än beräknat . Det i sin tur berodde i huvudsak på ett ökat antal sjukfall. Utfallet för anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. blev . Det är (2,6 pro- cent) högre än vad som anvisades i statens budget. Skillnaden beror framför allt på att inflödet av personer som får sjuk- och aktivitetsersättning blev högre än beräknat och att utflödet blev lägre. Medelersättningen höjdes också för både sjuk- och aktivitetsersättning. tillförde anslaget med anledning av att sjuk- och aktivitetsersättning ökade mer än beräknat. Ökade utgifter för sjukpenning även jämfört med föregående år Jämfört med föregående år blev utfallet på anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. (15,) högre. Ökningen förklaras av ett ökat inflöde av nya sjukfall och på att fler sjukfall blivit längre . beräknas 345 000 sjukfall ha startats med en varaktighet om minst , vilket är en ökning jämfört med föregående år. Antalet pågående sjukfall ökade, från ca 156 000 till ca 180 000 personer samma månad 2014. Det är en ökning . Ökningen var för kvinnor och för män. Utfallet för anslaget 1:6 Bidrag för kronor, vilket är (32,) högre redovisas utgifter, som tidigare redovisades under anslaget 1:6 (2013) Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- och sjukvård, i stället under anslaget 1:6 Bidrag för sjukskrivnings- processen. Utgifterna för sjukersättning minskade jämfört med föregående år Utfallet för anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. blev (2,) lägre än . Utgifterna för sjukersättning har minskat från till . Minskningen beror på att utflödet av antalet personer från sjukersättningen varit större än inflödet till ersättningen. Det stora utflödet förklaras av att många som uppbär sjukersättning fyllt . Sjukersättning betalas ut till den som är 30–och har stadigvarande nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom. hade 320 300 personer sjuk- ersättning, varav 191 200 var kvinnor och 129 100 män. Jämfört med är det en minskning med 12 300 personer. Aktivitetsersättning betalas ut till den som är 19–och har nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom. Aktivitetsersättning kan också betalas ut till personer som på grund av funktionsnedsättning behöver för att avsluta utbildning på grundskole- eller gymnasienivå. hade 34 500 personer aktivitetsersättning, varav 16 200 var kvinnor och 18 400 män. Jämfört med är det en ökning med 3 500 personer. Aktivitetsersättning kan som längst beviljas t.o.m. månaden före det att personen fyller . Utgifterna för aktivitetsersättning uppgick till 2014, vilket är en ökning med (9,) jämfört med . Utfallet för anslaget 1:4 Arbetsskade- ersättningar m.m. uppgick till , vilket är (5,) lägre än 2013. tillförde anslaget ytterligare då minskningstakten för arbetsskade- ersättningar inte har varit lika stor som förväntat och fler livräntor har tillkommit. hade 40 000 personer arbetsskadelivränta i , jämfört med 43 600 2013. Antal personer med arbetsskade- livränta minskar emellertid kontinuerligt eftersom de flesta som får livränta finns i åldersgruppen 60–. Färre personer ansöker också om arbetsskadelivränta. Ohälsotalet vänder svagt uppåt Tabell 2.58 UO 10 Ohälsomått Ohälsotalet är ett mått på antalet frånvarodagar per registrerad försäkrad som ersätts från sjukförsäkringen . Talet summerar utbetalade nettodagar med sjukpenning, rehabi- literingsersättning, sjukersättning och aktivitets- ersättning. Ohälsotalet relaterar till antalet personer i befolkningen mellan 16–. Ohälsotalet var 2014, vilket är en ökning från föregående år då ohälsotalet var 26,8. Det innebär att den långvariga nedåtgående trend som pågick och som därefter planat ut nu har vänt svagt uppåt. var ohälsotalet högre för kvinnor (32,8) än för män (22,1) och skillnaden har ökat . Skillnaden mellan könen ökade något 2014 då ohälsotalet ökade för kvinnor som det minskade något för män. Sjukpenningtalet anger hur många frånvaro- dagar som ersätts med sjukpenning eller rehabi- literingsersättning per registrerad försäkrad (16– ). Sjukpenningtalet är exklusive försäkrade personer med hel sjukersättning eller aktivitets- ersättning . är omräknade till nettodagar. Män har ett lägre sjukpenningtal (6,7) än kvinnor (12,2). Sjukpenningtalet minskade markant , därefter har det skett en ökning. Kvinnors sjukpenningtal har ökat mer än mäns. Tabell 2.59 UO 10 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet har beslutat om beställningsbemyndiganden på . De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndiganden och utestående åtaganden uppgick till . Skillnaden beror på att vissa åtaganden som redovisas mot bemyndigandet avser överenskommelser mellan staten och SKL som ingicks utan stöd av beställningsbemyndigande, men med förbehåll för godkännande av budgetpropositionen , 2015 och 2016 (dnr S2013/8821/SF och S2013/8822/SF). Dessa åtaganden var således inte beräknade i regeringens förslag om beställningsbemyn- digande i budgetpropositionen . Tabell 2.60 UO 10 Övriga krediter likviditet i utbetalning av ersättning för vård i andra länder iakttagelser – årlig revision har, avseende sin årsredo- visning , fått en revisionsberättelse med reservation. Enligt uppfattning har myndigheten förutom det förhållande som beskrivs i stycket för uttalande med reservation, i alla väsentliga avseenden, använt anslag och inkomster i enlighet med av beslutade ändamål och i överensstämmelse med tillämpliga föreskrifter. för uttalande med reservation Myndigheten redovisar ingångna åtaganden utöver tilldelad ram för beställningsbemyn- digande med . Detta avser anslag 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen, anslagspost 9 Försäkringsmedicinska utred- ningar under utgiftsområde 10. Åtagandena har ingåtts av regeringen, men anslagsposten disponeras av myndigheten. Myndigheten har beskrivit förhållandet i sin årsredovisning. 2.4.11 Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Tabell 2.61 UO 11 Anslag -0,2 -2,0 samt garantipension till dessa förmåner). vid sidan av statens budget. högre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2013 minskade (1,). Utgifterna för garantipension, bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd högre än anvisat Utgifterna för anslaget 1:1 Garantipension till ålderspension uppgick till , vilket är (1,1 pro- cent) högre än det anvisade beloppet. Både antalet förmånstagare och medelbeloppet blev högre än beräknat. Utgifterna för anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer uppgick till , vilket är (1,) högre än vad som anvisats i budgeten. Det beror på att fler pensionärer än beräknat fått bostads- tillägg. Utgifterna för anslaget 1:4 Äldreförsörjnings- stöd uppgick till , vilket är (6,) högre än an- visat. Ytterligare anvisades av .