prop · H3031d10 · 2015-09-21 00:00:00 — Vid en extra bolagsstämma fattades beslut om nya avkastningskrav för APL. APL:s särskilda ansvar för att tillverka och leverera extemporeläkemedel och lagerbered- ningar på förfrågan från öppenvårdsapotek förlängdes tills vidare vid bolagets årsstämma . uppgick nettoomsättningen till 1 , en ökning med ca jämfört med föregående år. Den ökade nettoomsättningen kan främst hän- föras till landstingsaffärerna. APL har haft en positiv försäljningsutveckling inom både Affärs- område Vård & Apotek och Affärsområde . Rörelseresultatet efter avskrivningar var 2014, vilket var lägre än 2013. Det minskade rörelse- resultat är primärt en följd av en reservåterföring om 2013. Korrigerat för denna engångspost utvecklades rörelseresultatet i nivå med . Resultatet efter skatt uppgick till 2014. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Inom avsnitt 5 Folkhälsopolitik redovisas huvudsakligen de åtgärder inom folkhälso- området som finansieras från utgiftsområde 9. Folkhälsopolitiken är sektorsövergripande varför flera insatser på området primärt redovisas inom andra berörda utgiftsområden. Avsnittet omfattar anslag för Folkhälso- myndigheten, insatser för vaccinberedskap, in- satser mot hiv/aids och andra smittsamma sjuk- domar samt bidrag till Världshälso- organisationen (WHO) och WHO:s ram- konvention om tobakskontroll. Vidare finansieras verk- samhet och bidrag till frivilligorganisationer och Tabell 5.1 Utgiftsutveckling inom Folkhälsopolitik till alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobaks- politiska insatser samt insatser mot spel- beroende. har ett särskilt ansvar inom folkhälsoområdet, men även Social- styrelsen bidrar till genomförandet av rege- ringens folkhälsopolitik. Anslaget för Social- styrelsen behandlas under avsnitt 4 Hälso- och sjukvårdspolitik. Vissa insatser inom folkhälso- området finansieras även av anslag som behand- las under det avsnittet, t.ex. anslag 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård. 2:2 Insatser för vaccinberedskap 2:3 Bidrag till WHO 2:4 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma 6:2 Åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Det övergripande målet för folkhälsopolitiken är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. Målet för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken är ett samhälle fritt från narko- tika och dopning, minskade medicinska och sociala skador orsakade av alkohol och ett minskat tobaksbruk (prop. 2010/11:47, bet. 2010/11:SoU8, rskr. 2010/11:203). Målet för samhällets insatser mot spelberoende är att minska skadeverkningarna av överdrivet spelande (prop. 2002/03:35, bet. 2002/03:SoU7, rskr. 2002/03:145). Regeringen arbetar även utifrån sitt lång- siktiga mål om att sluta de påverkbara hälso- klyftorna inom en generation. Arbetet för god hälsa i befolkningen ska ske utifrån regeringens ambition vad gäller jäm- ställdhet mellan kvinnor och män respektive flickor och pojkar. Arbetet med att förbättra folkhälsan är, som nämnts tidigare, ett sektorsövergripande arbete. Ett antal av de faktorer som påverkar folkhälsan ligger inom ramen för folkhälsopolitiken medan andra ligger inom andra områden. Exempelvis ligger idrotten inom utgiftsområdet för kultur, medier, trossamfund och fritid och arbetet med livsmedelsfrågor ligger inom utgiftsområdet för areella näringar, landsbygd och livsmedel. Ytter- ligare ett viktigt politikområde är allmän miljö- och naturvård. De samhälleliga förutsättningarnas betydelse för folkhälsoutvecklingen har bl.a. lyfts fram i propositionen Mål för folkhälsan (prop. 2002/03:35), där den grundläggande inrikt- ningen för det svenska folkhälsoarbetet beskrivs. Enligt propositionen ska folkhälsoarbetet i första hand inriktas på folkhälsans bestäm- ningsfaktorer, dvs. de livsvillkor, miljöer, pro- dukter och levnadsvanor som påverkar folk- hälsan. För att underlätta arbetet med att nå det övergripande nationella folkhälsomålet har en målstruktur med elva målområden utvecklats: 1.Delaktighet och inflytande i samhället 2.Ekonomiska och sociala förutsättningar 3.Barns och ungas uppväxtvillkor 6.Hälsofrämjande hälso- och sjukvård 8.Sexualitet och reproduktiv hälsa 11.Tobak, alkohol, narkotika, dopning och spel följer utvecklingen inom varje målområde. Fokus för resultatredovisningen i detta avsnitt ligger på frågor för vilka ett särskilt ansvar finns inom utgiftsområde 9. Redovisning som rör målområdet en hälsofrämjande hälso- och sjuk- vård återfinns i avsnitt 4 Hälso- och sjukvårds- politik. Resultatredovisningen inleds med en beskriv- ning av hälsoutvecklingen i landet, av samverkan på folkhälsoområdet samt av ett antal kunskaps- underlag för det fortsatta arbetet på folkhälso- området. Därefter följer resultatredovisning inom målområdena skydd mot smittspridning, fysisk aktivitet, matvanor och livsmedel samt tobak, alkohol, narkotika, dopning och spel. 5.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Följande resultatindikatorer och bedömnings- grunder används för att redovisa och beskriva utvecklingen inom folkhälsoområdet: –medellivslängd och friska levnadsår, –antal insjuknade och döda i folksjukdomar, –sunda levnadsvanor, –antal anmälda fall av infektion med meticillinresistenta gula stafylokocker (MRSA), och –totala sjukdomsbördan orsakad av alkohol, narkotika och tobaksrökning. Resultatindikatorerna bygger framför allt på statistik och rapporter från myndigheter och andra organisationer. Indikatorer och bedöm- ningsgrunder ska, där det är tillämpligt, beakta kön och andra relevanta parametrar, såsom socioekonomiska faktorer. Folkhälsans utveckling – god men inte jämlik Kvinnor och män lever allt längre och antalet friska levnadsår ökar. var medellivs- längden för kvinnor och för män. Skillnaderna i medellivslängd mellan kvinnor och män är mindre än skillnaderna i medellivs- längd mellan personer med kort och lång utbild- ning. presenterade i sin , , uppgifter som visade att den återstående medellivslängden är längre för personer med eftergymnasial utbildning jämfört med personer med endast förgymnasial utbildning. har dock andelen med högre utbild- ning ökat som andelen med endast grundskoleutbildning minskat. Sannolikt utgör de som endast har grundskoleutbildning en socialt mer utsatt grupp än de som gruppen bestod av . Diagram 5.1 Medellivslängd och friska levnadsår, kvinnor och män, 2005−2014 Källor: och Health in Europe (Information and Data Inter- face). 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 En orsak till att medellivslängden i landet ökar för både kvinnor och män är att antalet döda i hjärt- och kärlsjukdomar har minskat under . Såväl insjuknande som dödsfall inträffar vid allt högre åldrar. Minskningen i dödlighet i hjärt- och kärlsjuk- domar har gått snabbare bland män än bland kvinnor. Detta är en bidragande orsak till att medellivslängden mellan könen har minskat. Förstagångsinsjuknandet i hjärtinfarkt och stroke minskar totalt sett för både kvinnor och män, även om sjukdomarna är vanligare bland män än bland kvinnor. I och med minskningen av hjärt- och kärl- sjukdomar har cancer relativt sett fått en ökad betydelse som dödsorsak. Allt fler cancer- diagnoser ställs men trots detta minskar dödlig- heten i cancer något. Detta beror bl.a. på att cancerdiagnoser har kunnat ställas i ett tidigare skede och på att hälso- och sjukvården har blivit allt bättre på att behandla sjukdomarna. Kvinnor med endast grundskoleutbildning löper högre risk att såväl insjukna som att dö i cancer jämfört med dem som har gymnasial eller eftergymnasial utbildning. När det gäller män ställs färre cancerdiagnoser bland dem med kortast utbildning och dödligheten är högst i denna grupp. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Diagram 5.2 Antal insjuknande i hjärtinfarkt, stroke och cancer, 2004–2013 Antal insjuknande per 100 000 invånare Anm.: Data avser förstagångsinfarkter och förstagångsstroke, cancer avser nya fall. Åldersstandardisering i femårsgrupper efter befolkningsfördelningen i . Diagram 5.3 Antal insjuknande i hjärtinfarkt, stroke och cancer, utbildningsnivå, kvinnor och män, 2013 Antal insjuknande per 100 000 invånare Bland både kvinnor och män har dödligheten i såväl cancer som hjärt- och kärlsjukdomar minskat mer bland dem med eftergymnasial utbildning än bland dem med endast grund- skoleutbildning. Dödligheten är högre bland dem med kort ut- bildning, jämfört med dem med lång utbildning. Detta förhållande är tydligast i yrkesverksamma åldrar, då dödligheten är mer än dubbelt så hög bland personer med endast grundskoleutbild- ning jämfört med dem med eftergymnasial ut- bildning. Hälsan är sämre bland arbetslösa och bland kvinnor och män med låg inkomst. Utrikes födda har generellt sämre hälsa än inrikes födda. Sambanden är komplexa men viktiga för rege- ringens breda folkhälsoarbete. Se utgiftsområde 14 avsnitt 4 Arbetsmarknad samt utgiftsområde 13 avsnitt 3 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering, för statens insatser för att fler kvinnor och män ska komma i arbete. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Diagram 5.4 Antal döda i hjärtinfarkt, stroke och cancer, 2004–2013 Antal döda per 100 000 invånare Diagram 5.5 Antal döda i hjärtinfarkt, stroke och cancer, utbildningsnivå, kvinnor och män, 2013 Antal döda per 100 000 invånare Riskfaktorer bidrar till insjuknande Insjuknande i olika former av cancer och hjärt- och kärlsjukdomar beror bl.a. på förekomsten av riskfaktorer såsom rökning, övervikt, alkohol och brist på fysisk aktivitet. Trots att allt färre röker drabbas ca 97 000 kvinnor och män av sjukdom orsakad av rökning och ca 12 000 personer dör till följd av rökning. Bland män har rökningen minskat i alla åldersgrupper och bland kvinnor sker en minsk- ning förutom bland kvinnor över pensions- åldern. Dödligheten i alkoholrelaterade sjuk- domar har minskat och färre kvinnor och män har ett riskbruk av alkohol. Ungefär var femte man och var åttonde kvinna bedöms vara riskkonsument. Förekomsten av fetma har ökat sedan 1980- talet. Fetma är vanligare bland äldre än bland yngre, men har ökat snabbast bland personer i åldersgruppen 25–. I den åldersgruppen har andelen med fetma femdubblats bland kvinnor och tredubblats bland män. Psykisk ohälsa i form av ängslan, oro och ångest fortsätter öka bland de yngre åldersgrupperna. –talet var det personer över pensionsåldern som hade de högsta nivåerna av ängslan, oro och ångest. Denna grupp har numera de lägsta nivåerna av besvär. har självmorden minskat i alla åldersgrupper utom i gruppen 15– där antalet självmord i stället har ökat något. Bland de äldsta åldersgrupperna, särskilt bland män, har självmorden minskat snabbast. Diagram 5.6 Antal självmord, kvinnor, ålder, 1992−2013 Antal per 100 000 invånare 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Diagram 5.7 Antal självmord, män, ålder, 1992−2013 Antal per 100 000 invånare I förvärvsarbetande åldrar är självmord vanligast bland dem med förgymnasial utbildning och ovanligast bland dem med gymnasial utbildning. Personer med kortare utbildning rapporterar mer besvär av ängslan, oro eller ångest än de med längre utbildning. Mest besvär rapporterar kvinnor med endast förgymnasial utbildning och minst besvär rapporterar män med gymnasial utbildning. Diagram 5.8 Andelen som rapporterar psykiskt nedsatt välbefinnande, utbildningsnivå, kvinnor, 2004−2014 Diagram 5.9 Andelen som rapporterar psykiskt nedsatt välbefinnande, utbildningsnivå, män, 2004−2014 Eftersom folkhälsopolitiken är sektorsöver- gripande förutsätts i hög grad ett tvärsektoriellt arbetssätt och en samordning av insatser som tillsammans bidrar till goda förutsättningar för en god folkhälsa. Kommissionen för jämlik hälsa Regeringen har inrättat en kom- mission för jämlik hälsa med uppdraget att lämna förslag som kan bidra till att hälso- klyftorna i samhället minskar (dir. 2015:60). Kommissionens huvudsakliga fokus ska vara hälsoskillnader mellan olika grupper i samhället. Skillnader mellan kvinnor och män ska genom- gående uppmärksammas i arbetet. Kommis- sionen ska bedriva sitt arbete utifrån ett brett folkhälsopolitiskt perspektiv och beakta faktorer som har betydelse för befolkningens hälsa inom flera områden, däribland utbildning, arbets- marknad och arbetsliv, fritid, miljö samt hälso- och sjukvård. Förslag och andra resultat av arbetet ska presenteras löpande och arbetet ska slutredovisas . Samordnat arbete för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter har tillsammans med Folkhälso- myndigheten arbetat fram ett nationellt strategi- dokument för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Rapporten bereds inom . Samordnat arbete för att förbättra strukturen för hälsoundersökningar av asylsökande startade (nu ) ett pro- jekt om förbättrad struktur och samordning kring hälsoundersökningar för asylsökande. Projektet syftade till att öka antalet hälsounder- sökningar bland nyanlända och asylsökande. Deltagare i projektet var , , , Kommuner och Landsting, fyra landsting och tre universitet. Projektet har avslutats med en framtagen vägledning som huvudsak- ligen är avsedd för tjänstemän på Migrations- verket och hälso- och sjukvårdspersonal som möter asylsökande och andra migranter. Erbjudande om hälsoundersökning förbättrar förutsättningarna för att ett vårdbehov snabbt ska kunna identifieras och fyller en funktion som en introduktion för asylsökande och nyanlända till den svenska hälso- och sjuk- vården. finansierar regeringen en särskild samordningsfunktion vid respektive länsstyrelse enligt förordningen (2012:606) om samordning inom alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobaksområdet m.m. Samordningsfunktionen ska bl.a. stödja genomförandet av den nationella ANDT-politiken i länet, samarbetet på lokal, regional och nationell nivå samt utbildning och kompetensutveckling i länet. Kunskapsstöd för fortsatt arbete på folkhälsoområdet har utarbe- tat kunskapsunderlag inom en rad olika strate- giska områden rörande folkhälsofrågorna. Nedan följer ett antal sådana exempel. har redovisat ett upp- drag om en samlad översyn av folkhälso- rapporteringen. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 European Health Interview Survey (EHIS) är en kartläggningsstudie som omfattar allmänt hälsotillstånd, hälsodata, bestämningsfaktorer för hälsa och sociala bakgrundsfaktorer. EHIS organiseras av Europeiska kommissionens . har i uppdrag att genomföra den svenska delen i undersökningen, vilket gjordes , samt att slutredovisa uppdraget senast . har också i uppdrag att analysera vilken betydelse det har för folk- hälsan och för hälso- och sjukvården att allt fler skaffar sig en högre utbildning, som det finns grupper som alltjämt har en låg utbild- ningsnivå. är strategisk myndig- het för utveckling av hälsan bland hbtq-personer (homosexuella, bisexuella, trans- och queer- personer). Myndigheten ska följa hälsoutveck- lingen och utvecklingen av hälsans bestämnings- faktorer samt främja hbtq-personers lika förut- sättningar att uppnå en god hälsa genom kunskapsspridning om effektiva metoder och insatser. Skydd mot smittsamma sjukdomar fattades beslut om ett nytt EU- regelverk om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa. Beslutet innebär att sam- arbetet mellan medlemsstaterna vad gäller olika typer av gränsöverskridande hälsohot har stärkts. Regelverket är brett och omfattar alla typer av hälsohot i likhet med WHO:s internationella hälsoreglemente (IHR). Därtill har en kommitté för samarbete mellan medlemsstaterna – hälso- säkerhetskommittén – upprättats. har genomförandebestämmelser förhandlats och dessa kommer att beslutas . Arbetet ska leda till ett mervärde för med- borgarna och inte till administrativt betungande koordinering som kan orsaka försenade insatser vid gränsöverskridande allvarliga hot. Med anledning av ebolautbrottet i fattade regeringen flera beslut dels för att förstärka den svenska beredskapen för att hantera fall av ebolafeber i , dels för att stödja och underlätta genomförandet av 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 hjälpinsatser på plats i . tilldelades medel för att förbereda och samordna insatser med anledning av utbrottet. Insatserna handlade bl.a.om att säkerställa att personer med misstänkt eller konstaterad ebolafeber kunde evakueras med flyg från de drabbade områdena. fick även i uppdrag att genomföra insatser för att underlätta för frivilliga att åka till det drabbade området. genom- förde därför tillsammans med flera utbildningar för att förbereda frivilligpersonal på väg till . För att säkerställa att landstingen har tillgång till alla de nödvändiga åtgärder som regleras i smittskydds- lagen (2004:168) och därmed har möjlighet att bekämpa smittspridning vid händelse av ett svenskt fall, beslutade regering och riksdag att klassa ebolafeber som samhällsfarlig sjukdom. har en god beredskap för att hantera och vårda i händelse av ebolafeber. Skulle miss- tanken om ebola uppstå i finns kapacitet att snabbt diagnostisera, isolera och vårda för att förhindra en spridning i det svenska samhället. Vid finns till- gång till en speciell högisoleringsenhet och vid finns ett säkerhets- laboratorium med dygnet-runt-beredskap. För att stärka den svenska beredskapen för eventuella fall av ebolafeber i tog Social- styrelsen och fram flera kunskapsstöd. Det handlade om rikt- linjer till hälso- och sjukvården för hantering av misstänkta eller konstaterade fall, information till samhället i övrigt för att hantera spill av kroppsvätskor från misstänkta eller konstaterade fall samt underlag för att underlätta för de per- soner som kommer hem från arbete i de drabbade områdena. En kartläggning gjord av visar att drygt 2 400 personer i olika delar av hälso- och sjukvården hade övat praktiskt med personlig skyddsutrustning. Dessutom finns omkring 300 vårdplatser i landet där man initialt kan isolera personer som kan vara smittade av ebola. I samband med ebolautbrottet i aktualiserades frågan om tillgång till hög- isoleringsvård. Regeringen har tagit initiativ till en inventering för att undersöka landstingens möjlighet att inrätta fler enheter med tillgång till isolering. Tillgången till effektiv antibiotikabehandling är avgörande för en stor del av dagens hälso- och sjukvård. Om antibiotika inte används på ett klokt och rationellt sätt ökar de resistenta bak- terierna vilket leder till att effekten av antibiotika blir urholkad eller helt verkningslös. Regeringens olika satsningar inom ramen för ett samordnat arbete mot antibiotikaresistens samt insatser inom EU och på den internationella arenan har varit framgångsrika. Frågan har fått ökad upp- märksamhet, framför allt globalt, vilket medfört att fler länder nu lyfter frågan och inser att det krävs såväl snabba som långsiktiga åtgärder för att hantera problemet. Nationellt arbete mot antibiotikaresistens noterades en viss ökning av meticillinresistenta gula stafylokocker (MRSA), vancomycinresistenta enterokocker () och extended spectrum beta lactamase (ESBL). En del av ökningen har skett genom utbrott på sjukhus. Diagram 5.10 visar antalet anmälda fall av in- fektion med MRSA, fördelat på kvinnor och män. Diagram 5.10 Antal anmälda fall av infektion med meticillinresistenta gula stafylokocker (MRSA), kvinnor och män, 2004−2014 organiserade tillsammans med WHO ett möte i för att ta de första stegen mot en global resistensövervakning. Vid mötet deltog ett trettiotal länder. har haft i uppdrag att till- sammans med ansvara för en nationell samverkansfunktion för arbetet mot antibiotikaresistens och vårdrelaterade infek- I samarbete med anord- nade ett anti- biotikaforum med fokus på antibiotika och miljö. flyttades samverkans- funktionen över från till Folk- hälsomyndigheten. Myndigheterna lämnade en nationell handlingsplan för arbetet mot anti- biotikaresistens och vårdrelaterade sjukdomar. Handlingsplanen är tvärsektoriell och omfattar human-, djur-, livsmedels- och miljöområdena. bildades inom en arbetsgrupp för arbetet mot antibiotika- resistens. På nationell nivå har arbetet med att minska antibiotikaförskrivningen pågått . presenterade regeringen en strategi för ett samordnat arbete mot antibiotikaresistens (prop. 2005/06:50). ägde ett möte mellan berörda statsråd rum, där även representanter för flera riksdagspartier deltog. Regeringen informerade om att strategin ska förnyas. arbetar för att rekommendationerna i handlingsplan mot anti- mikrobiell resistens som presenterades i novem- ber 2011 omsätts till konkreta åtgärder. Globalt arbete mot antibiotikaresistens Den fäster stor vikt vid att WHO ska axla ett globalt ledarskap när det gäller förhindrandet av antibiotikaresistens. Detta speglas i den strategi för sam- arbete med WHO som beslutades och som gäller . har arbetat för att det ska finnas en organisatorisk funktion inom WHO som aktivt ska driva frågan om anti- biotikaresistens utifrån ett övergripande per- spektiv. Arbetet hos den organisatoriska funk- tionen har, tillsammans med förstärkning av en svensk sekonderad antibiotikaexpert, gett resul- tat. medverkade till att WHO:s medlems- länder antog en resolution om anti- biotikaresistens som uppmanade WHO att ta fram en global handlingsplan. En sådan hand- lingsplan antogs därefter vid . arbetar nära andra länder för att föra upp frågan till FN –2017. Vid tog i samarbete med ett initiativ att 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 skapa en allians av hälsoministrar för att öka medvetenheten om problemet och få upp frågan på dagordningen på den högsta beslutande nivån. 14 ministrar skrev under en ”call for action”. lanserade ett initiativ kallat the Agenda. Initiativet syftar till att bidra till ökad global säkerhet genom att prioritera frågan om hotet från smitt- samma human- och djursjukdomar, påskynda åtgärder för att förebygga, upptäcka och hantera sådana utbrott, samt främja samarbeten mellan berörda parter. leder arbetet med anti- biotikaresistens tillsammans med , , och . Uppföljningen av de nationella vaccinations- programmen visar på en fortsatt hög vaccina- tionstäckning och en i allmänhet låg förekomst av de sjukdomar som omfattas av programmen. Uppföljningen visar också på en god säkerhet avseende de vacciner som används. Generellt sett har allmänheten ett högt förtroende för vaccina- tionsprogrammen och vaccinatörerna, och det finns en allmänt god kunskap hos personalen som vaccinerar. arbete med att genomföra den nya ordningen för nationella vaccinationsprogram har fortsatt. Som en del i detta har myndigheten redovisat två uppdrag . Det första gäller en kommunikationsstrategi för att säkerställa att allmänheten och vårdpersonal har information om vacciner och vaccinationsprogram. Kom- munikationen är en viktig del i att upprätthålla förtroendet för vaccinationsprogram och i slutändan en fortsatt hög vaccinationstäckning. Det andra uppdraget som redovisats beskriver den uppföljning som anser bör göras av de nationella vaccinationsprogrammen. Hivinfektion och andra sexuellt överförbara sjukdomar rapporterades 481 nya fall av hiv- infektion i , vilket är något högre än genomsnittet . Hivinfektion rapporteras oftare hos män än hos kvinnor och flertalet av fallen påträffades bland personer som smittats utomlands. En ökande andel utrikes födda bland nyrapporterade fall av hivinfektion har märkts . Antalet inhemska fall, där smittöverföringen har skett i , ökade , men har därefter påtagligt minskat, från drygt 200 fall 2007 till 68 fall 2014. En trolig anledning till 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 minskningen av antalet smittöverförningar kan bl.a. vara att allt fler personer med hivinfektion får behandling för sjukdomen. Den största minskningen har skett bland injektionsmissbrukare. Detta skulle kunna ha samband med att fler sprututbytesverksam- heter har startats. Den inhemska smitt- spridningen är vanligast i gruppen män som har sex med män, även om en minskning noterats i denna grupp. beräknas ungefär 6 600 personer leva med en känd hiv-diagnos i . Förekomsten av klamydiainfektion har fler- dubblats bland kvinnor och män .