prop · H203100 · 2015-04-15 00:00:00 — 2015 (se diagram 4.7).28 Återhämtningen fort- sätter 2016, men det dröjer till 2017 innan ekon- omin når konjunkturell balans (se avsnitt 4.3). Företagens resursutnyttjande, dvs. i vilken ut- sträckning som företagen använder befintliga resurser i form av maskiner och personal, före- faller vara balanserat. Bedömningen baseras bl.a. på företagens lönsamhetsomdömen och anställ- ningsplaner samt industrins kapacitets- utnyttjande. Samtliga dessa indikatorer är nära sin genomsnittliga nivå. som uppger att otillräcklig efterfrågan är det främsta hindret för produktionen minskade markant . Sammantaget bedöms det s.k. produktivitetsgapet, som visar den faktiska produktivitetens avvikelse från den potentiella, vara nära noll 2015 och 2016 (se diagram 4.7). Anm.: Gapen visar skillnaden mellan faktisk och potentiell nivå, i procent av potenti- ell nivå. Källa: Egna beräkningar. Resursutnyttjandet på arbetsmarknaden, mätt som antalet arbetade timmars avvikelse från den potentiella nivån, är lågt (se diagram 4.7). Be- dömningen stöds av att arbetslösheten är hög ur ett historiskt perspektiv och att indikatorer på resursutnyttjandet på arbetsmarknaden visar på att det finns lediga resurser. 26År 2014 var arbetslösheten bland kvinnor och bland män. 27För mer information om grupper med svag ställning på arbets- marknaden se avsnitt 10. 28 BNP-gapet utgör skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP och är därmed ett mått på konjunkturläget. BNP-gapet är summan av produkti- vitetsgapet (vilket mäter resursutnyttjandet inom företagen) och timga- pet (vilket mäter resursutnyttjandet på arbetsmarknaden i termer av arbetade timmar). Se promemoria Metod för beräkning av potentiella variabler på . Bristen på arbetskraft inom näringslivet ökade 2014 (se diagram 4.8). Det tyder på att mängden lediga resurser minskade på arbetsmarknaden. Det skulle kunna förklaras av stigande efter- frågan på arbetskraft, eftersom bristen brukar öka när efterfrågan stiger. I diagram 4.8 visas bristen på arbetskraft bland företagen i närings- livet tillsammans med näringslivets anställnings- planer, som är ett mått på efterfrågan på arbets- kraft. När bristen relateras till efterfrågan på detta sätt, ser den inte ut att vara särskilt stor för näringslivet som helhet. Det talar för att det fortfarande finns lediga resurser på arbets- marknaden. Därmed kan sysselsättningen fort- sätta att stiga och arbetslösheten minska utan att det leder till snabbt ökande löner och priser. Diagram 4.8 Indikatorer på resursutnyttjandet på arbets- marknaden Normaliserad avvikelse från medelvärdet Anm.: Diagrammet visar anställningsplaner och brist på arbetskraft bland företagen i näringslivet. Serierna är normaliserade så att medelvärdet är 0 och standardavvi- kelsen är 1. Källor: Konjunkturbarometern och egna beräkningar. Antalet sysselsatta bedöms understiga sin poten- tiella nivå (den nivå som skulle råda om arbets- marknaden var i konjunkturell balans) med drygt 70 000 personer 2015. Antalet sysselsatta och antalet arbetade timmar förväntas emellertid öka snabbare än den potentiella tillväxttakten både 2015 och 2016. Det medför att resursut- nyttjandet på arbetsmarknaden stiger (se dia- gram 4.7). Dämpad löneöknings- och inflationstakt Löneökningarna utöver centrala avtal steg 2014 och bidrog till en högre löneökningstakt än 2013 (se diagram 4.9). I takt med att arbetslösheten gradvis blir lägre bedöms lönerna stiga i en högre P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 takt 2015 och 2016. Löneökningstakten i nomi- nella termer förväntas ändå bli lägre än genom- snittet –2014 (se tabell 4.4). Diagram 4.9 Centrala avtal och löneökningar i näringslivet Källor: och egna beräkningar. Tabell 4.4 Löner och inflation Utfall *, prognos KL, hela ekonomin1 NR, hela ekonomin2 -0,2 * Löneökningstakten enligt konjunkturlönestatistiken avser prognos. Detta beror på att statistiken blir definitiv , bl.a. på grund av utbetalning av retroaktiva löner. 1Timlön enligt konjunkturlönestatistiken. 2Timlön enligt nationalräkenskaperna. 4KPIF (KPI med fast bostadsränta) är ett av definierat mått på underliggande inflation. KPIF beräknas genom att den del av förändringen i hushållens räntekostnader för egnahem som beror på förändrade räntesatser hålls . Källor: , och egna beräkningar. Inflationen har varit låg . Detta gäller oavsett om den mäts som för- ändringen i konsumentprisindex (KPI) eller i KPI med fast ränta (KPIF). En viktig förklaring till den låga inflationen är det låga resursutnytt- jandet i och omvärlden. och merparten av 2014 minskade inflationen ytterligare, till största delen som en följd av en svag utveckling i de inhemska tjänstepriserna (se diagram 4.10). Tjänstepriserna började dock stiga , men uppgången i infl- ationen har dämpats av oljeprisets kraftiga fall. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Inflationstakten bedöms tillta . Stigande enhetsarbetskostnader bidrar till upp- gången i inflationen. Ett svagt internationellt pristryck, och en förstärkning av kronan 2016, talar dock för en förhållandevis långsam uppgång i inflationstakten. Diagram 4.10 Inflation i varor respektive tjänster -0,5 -1,0 -1,5 Låga räntor och svag krona har sänkt reporän- tan, från i inledningen av 2014, till - . har även påbörjat ett program för köp av statsobligationer på andrahandsmarknaden till ett värde av sam- mantaget . Dessa åtgärder har medfört att penningpolitiken blivit mer ex- pansiv. Svenska statsobligationsräntor föll trend- mässigt , främst till följd av att inve- sterare anpassat sina förväntningar till att repo- räntan kommer att vara låg . Detta har i sin tur pressat ned räntorna på värde- papper med längre löptider, såsom stats- obligationer. Under inledningen av 2015 steg de svenska statsobligationsräntorna något, delvis som ett resultat av starkare konjunktursignaler i svensk ekonomi. föll sedan räntorna tillbaka efter räntesänkning. Repo- räntan förväntas bli fortsatt låg (se tabell 4.5). Den gradvisa återhämtningen i svensk ekonomi kommer dock att medföra långsamt stigande statsobligationsräntor Tabell 4.5 Räntor och växelkurser Utfall t.o.m.2014, prognos Årsgenomsnitt -0,1 -0,1 Växelkurs, kronindex KIX1 Index, = 100. Källor: , Reuters och egna beräkningar. Kronan försvagades mot de flesta valutor . Detta berodde bl.a. på förväntningar om lägre räntor i i kölvattnet av mer expansiva penningpolitik. Därutöver har den starka återhämtningen i medfört att dollarn har stärkts mot många valutor, däribland kronan. Kronan förväntas vara fortsatt svag . Till detta bidrar att kan agera om en kronförstärkning riskerar att bryta upp- gången i inflationen, enligt vad som kommun- icerats under inledningen av 2015. På något antas en viss förstärkning mot euron äga rum, vilket bidrar till en starkare krona i no- minella effektiva termer (se tabell 4.5).29 29 Prognosen bygger på att den reala effektiva växelkursen förstärks något, men att förstärkningen blir marginell. I princip bedöms kronan ligga på sin reala jämviktsnivå. 4.3Utvecklingen 2017–2019 Stärkt konjunktur i omvärlden och i förväntas en gradvis förbätt- ring i världsekonomin, men de regionala skillna- derna väntas alltjämt vara stora. I väntas BNP-tillväxten bli fortsatt hög 2017–2019. Till- växten avtar något när den amerikanska ekonomin når ett balanserat resurs- utnyttjande. I euroområdet har tillväxtförutsättningarna i många länder försämrats i spåren av den djupa lågkonjunkturen. Både hushåll och de offentliga sektorerna i flertalet länder behöver fortsätta stärka sitt sparande, vilket håller tillbaka såväl privat som offentlig konsumtion. Åter- hämtningen går långsamt och tillväxten i euro- området som helhet blir lägre än tillväxten i (se tabell 4.6). ECB väntas hålla styrräntan låg än den amerikanska . I förväntas BNP-tillväxten gradvis mat- tas av till följd av att ekonomin fortsätter om- ställningen till en mindre investeringsdriven och mer konsumtionsdriven tillväxt. Det håller till- baka tillväxten i de framväxande ekonomierna som helhet. Dessa ekonomier bedöms trots detta fortsätta växa i en betydligt högre takt än de avancerade ekonomierna . Sammantaget innebär de förbättrade konjunk- turutsikterna i omvärlden att efterfrågan på svenska varor och tjänster stärks. Den relativt sett låga tillväxten i euroområdet, som är Sveri- ges viktigaste exportmarknad, fortsätter dock att hålla tillbaka tillväxten i svensk export något. Konjunkturåterhämtningen i för- väntas fortsätta i takt med att omvärldskonjunkturen förbättras och efter- frågan på svensk export ökar. Ekonomin når konjunkturell balans 2017. Därefter avtar BNP- tillväxten de efterföljande åren. Resurs- utnyttjandet, mätt med BNP-gapet, blir margi- nellt positivt 2018. I princip bedöms ekonomin vara i konjunkturell balans 2017–2019. – 2019 bedöms den potentiella BNP-tillväxten, dvs. BNP-tillväxten när ekonomin är i konjunk- turell balans, uppgå till i genomsnitt något . Det är något lägre än den ge- nomsnittliga BNP-tillväxten 1980–2014. En bidragande faktor till detta är att den potentiella produktiviteten bedöms växa långsammare än genomsnittet 1994–2014. Det beror bl.a. på att P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 den långvariga lågkonjunkturen troligtvis har hämmat produktivitetshöjande investeringar, vilket dämpar produktivitetstillväxten i närings- livet. Tabell 4.6 Nyckeltalstabell – prognosen i korthet Procentuell förändring om inte annat anges -0,1 -0,1 Växelkurs, kronindex KIX9 -1,4 -0,8 -0,1 1Fasta priser, referensår 2013. 2Bidrag till BNP-tillväxten, procentenheter. 4Mätt som förädlingsvärde till baspris per arbetad timme. 6Procent av arbetskraften, 15–. 7Mätt enligt konjunkturlönestatistiken. Index, = 100. 10Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 11Den samlade importen i de länder som exporterar till. Respektive lands vikt utgörs av dess andel i svensk varuexport. Källor: , , , Konjunkturinst i- tutet, Reuters Ecowin och egna beräkningar. Hushållens konsumtion väntas fortsätta lämna ett stort bidrag till BNP-tillväxten 2017–2019. De disponibla inkomsterna utvecklas relativt starkt och sparkvoten är hög i utgångsläget jäm- fört med genomsnittet –2014. Det ger utrymme för en hög konsumtionstillväxt. De disponibla inkomsterna väntas sammantaget P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 växa i en något högre takt än hushållens kon- sumtion . En starkare utveckl- ing av bl.a. pensionsinkomsterna bidrar till att öka tillväxten i hushållens disponibla inkomster. förväntas det av aviserade amorteringskravet bidra till att sparan- det fortsatt ligger på en hög nivå kommande år. Sparkvoten bedöms fortsätta öka något, för att sedan minska 2018 och 2019 när de disponibla inkomsterna växer långsammare än hushållens konsumtion (se diagram 4.11). Sparkvoten ligger fortsatt kvar på en relativt hög nivå i slutet av prognoshorisonten, sett ur ett historiskt per- spektiv. Vissa demografiska förändringar, såsom en förändrad åldersstruktur i befolkningen, skulle emellertid kunna tala för att ökningen av sparkvoten till viss del är strukturell. Diagram 4.11 Hushållens konsumtion, disponibel inkomst och sparkvot Procentuell förändring respektive andel av disponibel inkomst Källor: och egna beräkningar. Investeringarna har utvecklats oväntat starkt 2014, men bedöms öka i en något långsammare takt framöver. Trots detta stiger investeringarna, mätt som andel av BNP, till 2019. Det är något högre än genomsnittet – 2013 (se bilaga 3). Flera år med låga investeringar i spåren av finanskrisen bedöms ha skapat ett uppdämt investeringsbehov. Arbetslösheten fortsätter att minska och inflationen stiger Resursutnyttjandet inom företagen, dvs. i vilken utsträckning de använder befintliga resurser i form av maskiner och personal, bedöms vara balanserat . Sysselsättningen förväntas därför växa starkt när återhämtningen i ekonomin fortsätter. I takt med att BNP-tillväxten avtar när ekonomin når ett balanserat resursutnyttjande , dämpas tillväxten i efterfrågan på arbetskraft. Syssel- sättningen väntas därför öka i en långsammare takt 2017–2019 (se tabell 4.6) jämfört med de närmast föregående åren. Arbetskraften bedöms också växa långsammare 2017–2019. Det beror bl.a. på att tillväxten i befolkningen i åldern 15– avtar efter 2017. Sammantaget medför det att arbetslösheten fortsätter att minska och be- döms uppgå till 2019. Det innebär en minskning med års nivå på . stiger sysselsättningsgraden, dvs. sysselsättningen i relation till befolkningen, successivt under pro- gnosperioden. De kommande årens konjunkturåterhämtning bidrar till att arbetslösheten minskar, vilket talar för en högre löneökningstakt. Å andra sidan väntas låga inflationsförväntningar dämpa den nominella löneökningstakten framöver (se tabell 4.6). Reallönerna bedöms växa med i genomsnitt 2017–2019. Det är något lägre än den genomsnittliga reallöne- ökningen sedan industriavtalets införande 1997. stiger produktivitetstillväxten grad- vis, vilket håller tillbaka ökningstakten i enhets- arbetskostnaderna och därmed också kostnads- trycket i företagen. Kronan bedöms också för- stärkas marginellt, vilket kan motverka ökningen av importpriserna. Ett ökat resursutnyttjande i ekonomin med- för större möjligheter för företagen att höja sina marginaler, vilket väntas bidra till något högre prisökningstakt. Sammantaget bedöms inflat- ionstakten fortsätta stiga gradvis. Inflationen mätt med KPIF väntas nå 2019. Till följd av en låg inflation och låga styrräntor i omvärlden förväntas vara åter- hållsam med räntehöjningar. antas börja höja reporäntan 2017 och sedan höja denna gradvis . P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 4.4Risker och alternativa scenarier flikten i . Det finns en risk att utveck- Risker för en svagare utveckling Inflationsförväntningarna i euroområdet har fallit . På en treårig horisont låg de under inledningen av 2015 på , dvs. under ECB:s inflationsmål. Detta är en signal om att hushåll och företag i ekonomin inte tror att inflationsmålet kommer att nås och detta gör det i sin tur svårare för ECB att uppnå målet. Den låga inflation som noteras i många ekonomier riskerar att medföra än lägre inflat- ionsförväntningar. Detta är särskilt bekymmer- samt då penningpolitiken i euroområdet begrän- sas av att räntorna redan är låga. Detta riskerar att leda till ett läge då en låg eller negativ inflat- ion håller tillbaka efterfråge- utvecklingen. Den har i syfte att understödja en uppgång i inflationen påbörjat ett program med storskaliga köp av finansiella tillgångar. Av allt att döma har åt- gärdena fått stora effekter på de finansiella mark- naderna, euron har försvagats och börskurser har drivits upp. Effekterna är till stor del de som för- väntades, men penningpolitiska åtgärder av den typen är relativt oprövade och det finns en risk att de bidrar till att destabilisera delar av de fi- nansiella marknaderna. Den politiska osäkerheten i euroområdet har ökat /15, framför allt till följd av det ansträngda förhandlingsläge som uppstått mellan den nya regeringen i och dess långivare. I huvudscenariot når Grek- land 2015 en överenskommelse med långivarna och ges fortsatt stöd även efter att det nuvarande stödprogrammet löper ut . Men det politiska läget är spänt och riskerna för att förhandlingarna ska misslyckas har ökat. Konse- kvenserna av en sådan utveckling är mycket svårbedömda. Även om riskerna för en spridning av en grekisk kris till andra euroländer förefaller vara mindre nu än 2012, då en liknande situation förelåg, kan avbrutna förhandlingar få stora ne- gativa effekter på de finansiella marknaderna och för realekonomin, såväl i euroområdet som glo- balt. Den långvarigt höga arbetslösheten och ökade fattigdomen i är ett allvarligt problem och riskerar också att hämma den ekonomiska utvecklingen. En försvagning av rysk ekonomi förväntas 2015, i spåren av det lägre oljepriset och kon- lingen försämras ytterligare, särskilt om olje- priset inte stiger i någon större utsträckning. De direkta kopplingarna mellan rysk och svensk ekonomi är emellertid inte särskilt starka då han- deln mellan länderna är av relativt liten betydelse. Det finns dock en risk för att en ytterligare för- svagning av rysk ekonomi medför störningar på de finansiella marknaderna och att tillväxten i närliggande ekonomier, t.ex. , blir ännu lägre. Översvämningar, onormala vintertempera- turer och torka är tre exempel på extrema väder- förhållanden som påverkat den makro- ekonomiska utvecklingen . Det finns en risk att sådana händelser, relaterade till klimatförändringen, kommer att påverka den ekonomiska aktiviteten kommande år, i större utsträckning än vad som antas i prognosen. Ef- fekterna på makroekonomin av försvårade vä- derförhållanden är svåra att bedöma, men det har visat sig att de kan medföra stora kostnader både för enskilda och för samhället. I utgör hushållens höga skuld- sättningsgrad, i ljuset av bostadsprisernas ut- veckling, en risk i prognosen. I prognosen förut- sätts bostadspriserna öka, om än i en måttlig takt . kan bostadspriserna stiga snabbare än vad som förutsägs i prognosen. Snabbt stigande bostadspriser kan medföra att risken för stora bostadsprisfall ökar. En sådan utveckling, med en kombination av höga skulder och fallande bostadspriser, riskerar att få nega- tiva konsekvenser för den makroekonomiska utvecklingen. För att minska riskerna i det finan- siella systemet och med hushållens skuldsättning har en rad reformer genomförts . Regeringen och ansvariga myndigheter följer noga utvecklingen för att se om ytterligare åt- gärder kan komma att bli nödvändiga. Om tillförsikten bland hushåll och företag i om- världen, i synnerhet i euroområdet, återvänder snabbare än förväntat kan efterfrågan på svensk export stiga i högre takt än vad som antas i pro- gnosen. En återhämtning av svensk ekonomi skulle då påskyndas. Även effekterna av det lägre oljepriset är svåra att bedöma och det är möjligt att de positiva effekterna underskattats, vilket skulle tala för en starkare konjunkturutveckling. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Ytterligare en faktor som kan stärka konjunk- turuppgången är svenska hushålls konsumtion. Hushållen har ett högt sparande som andel av inkomsten, dvs. en hög sparkvot, som tillsam- mans med en gradvis förbättring av läget på ar- betsmarknaden talar för en stabil och hög kon- sumtionstillväxt. Mot bakgrund av den höga sparkvoten finns det ett utrymme för en högre konsumtionstillväxt än den i prognosen, utan att sparkvoten når onormalt låga nivåer. I alternativscenario 1 antas den svagare åter- hämtningen i euroområdet medföra en lägre efterfrågan på svenska exportprodukter. Det bidrar till en svagare BNP-tillväxt och till att resursutnyttjandet ökar långsammare än i hu- vudscenariot. Ett lägre resursutnyttjande leder till en lägre löneökningstakt, vilket dämpar in- flationstrycket. höjer därför inte reporäntan lika snabbt som i huvudscenariot vilket, genom en svagare växelkurs, delvis mot- verkar den negativa effekten som den minskade omvärldsefterfrågan har på svensk export. En mer expansiv penningpolitik gynnar även invest- eringarna och hushållens konsumtion. Samman- taget innebär dock den svagare exporttillväxten att BNP ökar långsammare 2015–2017 än i hu- vudscenariot (se tabell 4.7) och att BNP-gapet förblir negativt under hela prognosperioden. Arbetslösheten minskar i takt med att resurs- utnyttjandet på arbetsmarknaden ökar, men inte i samma utsträckning som i huvudscenariot (se tabell 4.7). Den offentliga sektorns finansiella sparande som andel av BNP försämras med 0,1–0,3 pro- centenheter i förhållande till huvudscenariot. Det beror i huvudsak på att lönesumman utveck- las långsammare till följd av färre arbetade tim- mar och lägre löner. En starkare inhemsk konsumtionsutveckling I alternativscenario 2 antas att hushållen ökar sin konsumtion mer än i huvudscenariot. Det kan t.ex. ske om hushållen väljer att minska sitt spa- rande, som är historiskt högt, till förmån för en ökad konsumtion. En starkare konsumt- ionstillväxt 2015–2017 (se tabell 4.7) medför en högre BNP-tillväxt och att resursutnyttjandet Till följd av den högre produkt- ionstillväxten ökar företagen sina anställningar och arbetslösheten blir lägre än i huvudscenariot (se tabell 4.7). Ett högre resursutnyttjande på arbetsmarknaden medför att lönerna utvecklas starkare, vilket i sin tur bidrar till ett ökat inflat- ionstryck. höjer till följd av detta reporäntan i snabbare takt än i huvudscenariot. Den högre räntan håller tillbaka investeringarna och exporten något, vilket har en dämpande effekt på BNP-tillväxten. Sammantaget medför dock den starkare konsumtionstillväxten att ekonomin tidigare når ett balanserat resursut- nyttjande. Inflationsmålet om nås . Den offentliga sektorns finansiella sparande som andel av BNP förbättras med 0,1–0,2 pro- centenheter i förhållande till huvudscenariot. Det är främst inkomsterna från skatt på arbete och konsumtion som förstärker sparandet. Tabell 4.7 Alternativa scenarier: 1 Svagare omvärldsutveckl- ing och 2 Starkare inhemsk efterfrågan Prognos enligt huvudscenario i fet stil för respektive variabel Årlig procentuell förändring om inte annat anges -1,4 -0,8 -0,1 -1,5 -1,3 -1,0 -0,8 -0,3 -1,2 -0,4 -1,4 -0,7 -0,4 -1,4 -0,9 -0,7 -0,3 -1,4 -0,5 -0,2 3Procent av arbetskraften. 5Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 6I offentlig sektor. Procent av BNP. Källa: Egna beräkningar. 4.5Utvecklingen enligt andra bedömare Regeringens prognos för BNP-tillväxten 2015 är i linje med de flesta andra bedömares (se tabell 4.8). Avvikelsen gentemot Europeiska kommiss- ionens prognos bedöms till stor del bero på att kommissionen inte har haft möjlighet att beakta nationalräkenskaperna för . Tabell 4.8 Jämförelse mellan olika bedömaresprognoser 0,0/0,6 0,9/1,1 0,2/0,8 1,1/1,4 -/0,5 -/1,0 0,1/0,9 1,9/2,0 -0,3 Anm. Publiceringsdatum: Regeringen , 2015-03- 25, Europeiska kommissionen , . 2Procent av arbetskraften, 15–. 3Procentuell förändring, årsgenomsnitt, KPI/HIKP. 4Procentuell avvikelse från potentiell BNP-nivå. Källor: , Europeiska kommissionen, och egna beräkningar. skiljer sig prognoserna åt i en större utsträckning, även om skillnaderna får anses vara små. I jämförelse med regeringens prognoser ligger huvuddelen av de andra bedömarnas prognoser väl inom de områden P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 som täcker av regeringens historiska prognosfel (se diagram 4.12).30 Diagram 4.12 Osäkerhetsintervall för BNP-prognosen Anm.: Osäkerhetsintervallen är baserade på regeringens prognosfel i vårpropositioner –2014. = regeringen, KI = , KOM = Europeiska kommissionen. Källor: , Europeiska kommissionen och egna beräkningar. Regeringens prognos för arbetslösheten är i linje med de andra bedömarnas prognoser , medan den är något lägre än vissa bedömares prognoser (se tabell 4.8). De flesta bedömare delar regeringens syn att inflationstakten kommer att vara dämpad de kommande två åren. gör dock be- dömningen att priserna kommer att stiga snabb- bare. Detta kan bl.a. bero på att gör en annan bedömning av resursutnyttjandet. bedömer att resurs- utnyttjandet i ekonomin är något ansträngt, dvs. BNP-gapet är positivt. Med den utgångspunkten bör kostnadstrycket i ekonomin, och därmed inflationen, vara högre än i regeringens bedöm- ning. Såväl regeringen som andra prognosmakare bedömer däremot att det finns lediga resurser i svensk ekonomi 2015. Det finns dock skillnader i bedömningarna av BNP-gapets storlek, där framför allt gör bedömningen att BNP-gapet är mindre negativt än de övriga pro- gnosmakarna. Detta beror främst på att Riks- banken har gjort en annan bedömning av poten- tiell BNP. 30 Se promemoria Utvärdering av makro- ekonomiska prognoser 2015, som finns tillgänglig på . P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 4.6Utvärdering av prognoser för BNP-tillväxten