prop · H203145 · 2015-09-14 00:00:00 — Detta innebär att återstående av föräldrarna kommer att, på något sätt, ta hjälp av för att beräkna underhållsbidrag. Av dessa kan det antas att är av den enklare ärendesorten som i genomsnitt kräver ungefär en timmes handläggning. kommer att få en initial handläggningskostnad för de föräldrar som reglerar underhållsskyldigheten via underhållsstödet och för vilka underhållsstödet kommer att dras in. Detta är alltså en kostnad för samma personer som ovan har beräknats som en löpande besparing. roll blir att lämna information och stöd när föräldrarna har möjlighet att reglera underhållet själva. I sådana situationer saknas vanligtvis behov av att reglera underhållsskyldigheten via underhållsstödet. För att ska kunna fullgöra sin utökade och förtydligade uppgift att lämna information och stöd behöver myndigheten kompetensförstärka sin personal vad gäller innebörden av civilrättslig underhållsreglering och lämplig samtalsmetodik i sådana frågor. Det utökade uppdraget innebär att myndigheten behöver fler handläggare för ärenden om underhållsbidrag och underhållsstöd. Det är även rimligt att göra antagandet om ett tillkommande stödbehov för föräldrar som överhuvudtaget inte reglerar underhåll, vare sig via underhållsstöd eller via underhållsbidrag. undersökningar (Socialförsäkringsrapport 2011:5) visar att sådana fall förekommer, även om det av naturliga skäl är svårt att beräkna hur stor andel av de särlevande föräldrarna som de utgör eller vilka specifika särdrag de fallen har. Det finns anledning att tro att vissa av dessa föräldrar helt enkelt har så god ekonomi att de inte behöver reglera något underhåll, medan andra har så svåra samarbetsproblem att de inte anser det möjligt eller lämpligt att ens ansöka om underhållsstöd. Det kan finnas en rädsla för att det riskerar inverka negativt på de ibland bräckliga överenskommelser som har kunnat göras mellan föräldrarna om barnets förhållanden. Mot bakgrund av ovan gjorda antaganden för ökad handläggning av ärenden om underhållsbidrag innebär förslaget en tillkommande kostnad på . Detta motsvarar också den löpande årliga kostnaden. Förslaget om ett utökat uppdrag till innebär även engångskostnader avseende it-utveckling och informations- och utbildningskostnader på sammantaget . De kostnaderna kommer att kunna fördelas på en femårsperiod. Kostnaderna fördelar sig på följande aktiviteter. 2014/15:145 Tabell 7.1 med anledning av propositionens bedömning och förslag, Ny vägledning och andra normerande Handläggningsstöd förslag om indragning Handläggningsstöd förslag om avskaffat Handläggningsstöd förslag om ränta Underhållsstöd lämnas inte längre om den bidragsskyldige har betalat till i rätt ordning I propositionen föreslås att underhållsstöd inte längre lämnas om den bidragsskyldige i rätt ordning i följd har betalat det fastställda betalningsbeloppet till . särskilda skäl ska det dock finnas fortsatt rätt till underhållsstöd. I granskning av underhållsstödet (RiR 2010:22) fram- kommer att cirka en tredjedel av de bidragsskyldiga föräldrarna inom underhållstödssystemet var skuldfria och hade ekonomisk förmåga att återbetala hela det lämnade underhållsstödet. Det konstaterades att trots att de flesta av dessa föräldrar sannolikt har ekonomisk förmåga att regle- ra underhållsskyldigheten direkt mellan sig använder de sig av det stat- De administrativa kostnaderna för staten blir väldigt höga när detta system används som en mellanhand för att för- medla underhållet mellan föräldrarna. räknat att det skulle kunna sparas 60–av myndighetens administrationskostnader om det statliga stödsystemet inte belastades i onödan (RiR 2010:22 s. 40 och , Analy- serar 2005:14, s. 41). En sådan besparing bedömdes enligt Riksrevisio- nen motsvara av administrationskostnaderna för under- I Ds 2014:27 (s. 80 f.) redovisades nyare siffror från Försäkrings- fanns det knappt 44 000 bidragsskyldiga föräldrar med ett fastställt betalningsbelopp på , dvs. bidragsskyldiga som har en ekonomisk förmåga att återbetala hela det Av dessa var nästan 27 000 skuldfria, Några av dessa bidragsskyldiga hade dock någon gång fått en fordran överlämnad till . räknas bort fanns det cirka 22 000 bidragsskyldiga som var helt skuldfria och som inte heller hade någon markering om att skuld hade lämnats till Antalet barn till dessa bidragsskyldiga var knappt 28 000 och utbetalning av underhållsstöd för Prop. 2014/15:145 dessa barn gjordes till drygt 23 000 boföräldrar. de bidragsskyldiga med fullt betalningsbelopp fungerade således som en mellanhand som transfererar underhåll mellan föräldrarna. Varje ärende om fullt underhållsstöd kostar i administrationskostnad (vilket motsvarar ).4 Det innebär att den administrativa kostnaden för utbetalningen i ovan nämnda ärenden motsvarade 2013 (se Ds 2014:27 s. 81 och 102). Antalet bidragsskyldiga föräldrar med ett betalningsbelopp var enligt knappt 29 000. Av dessa var drygt 11 000 utan skuld, dvs. Drygt 3 000 bidragsskyldiga hade en betalningsmarkering om att en skuld tidigare hade lämnats över till . Räknas dessa bort innebär det att i denna grupp var drygt 8 000 bidragsskyldiga föräldrar helt skuldfria. Även bland bidragsskyldiga med lägst fastställt betalningsbelopp (50–) fanns det helt skuldfria bidragsskyldiga, . Den administrativa styckkostnaden per utbetalning av utfyllnadsbidrag, dvs. exklusive kostnaden för kravhanteringen gentemot den bidragsskyldiga föräldern, var 2013 (Ds 2014:27 s. 81). Om ärendena ovan, där den bidragsskyldiga föräldern var helt skuldfri, i stället skulle ändras från fullt underhållsstöd till ett utfyllnadsbidrag skulle kostnaden för dessa ärenden ha varit lägre. Om föräldrarna även i de ärenden där den bidragsskyldiga föräldern numera betalar hela det fastställda betalningsbeloppet men som har haft en betalningsanmärkning (totalt cirka 25 000 föräldrar) skulle börja reglera underhållsskyldigheten själva, skulle det innebära en besparing för staten på . Totalt skulle det således kunna göras en besparing med (44+7,2+3,8) om samtliga bidragsskyldiga föräldrar som betalar hela sitt fastställda betalningsbelopp själva hade löst underhållsansvaret helt genom en reglering av underhållsbidrag eller i kombination med underhållsstöd i form av utfyllnadsbidrag. Besparingen motsvarar av den totala administrationskostnaden för underhållsstödet. Eftersom det är mest lämpligt för vissa föräldrar att fortsätta låta sköta de ekonomiska kontakterna och regleringarna föräldrarna emellan grundar sig antagandet för kostnadsbesparingsberäkningen på att var tionde av dessa kommer att finnas kvar inom underhållsstödssystemet. Avskaffande av s.k. umgängesavdrag inom underhållsstödet Regeringen anser liksom att s.k. umgängesavdrag inom underhållsstödet bör avskaffas. Umgänge bör dock alltjämt kunna beaktas genom s.k. nettoberäkning av underhållsstödet. 4 Styckkostnaden per beslut var . är den något högre, enligt årsredovisning. 2014/15:145 utredningen finns det uppgifter om att förslaget innebär en besparing om i kostnader för porto och handläggningstid motsvarande fyra årsarbetare. kom det enligt in cirka 16 000 ansökningar om umgängesavdrag som vardera resulterade i minst två beslut, dvs. ett beslut om avdrag för respektive förälder. Det motsvarar en administrativ besparing på cirka tre miljoner . Antalet umgängesavdrag har varit ungefär 15 000 stycken 2010. Ändrade regler för uttag av ränta I propositionen föreslås att om den bidragsskyldiga föräldern inte i rätt tid betalar belopp som bestämts ska han eller hon betala ränta på skulden även vid s.k. kortare dröjsmål. Förslaget innebär att de bidragsskyldiga som kontinuerligt har skulder på upp utan att dessa lämnas över till kommer att få betala ränta på det upplupna beloppet. Det föreslås också att för tid då en bidragsskyldig förälder har anstånd med betalning ska ränta inte längre tas ut. fanns det nära 6 800 betalningsskyldiga föräldrar som hade skulder till som var mellan en och . Sammantaget motsvarade detta skulder för drygt 9 200 barn. Om dessa bidragsskyldiga föräldrar skulle betala ränta på den skuld som fanns från och med förfallodagen skulle det motsvara en inkomst för staten på . fanns cirka 3 300 bidragsskyldiga föräldrar som hade beviljats anstånd. Den uteblivna ränteintäkten beräknas motsvara . Den sammanlagda nettointäkten för staten av de ändrade räntereglerna uppskattas därmed bli . Den räntesats som används är avkastningsräntan som bestäms av . motsvarar den (samma räntesats som tillämpas på statliga ålderspensionsavgifter). har framfört att förslaget om att underhållsstöd inte längre lämnas om den bidragsskyldige har betalat till i rätt ordning kan innebära ett ökat antal mål för förvaltningsdomstolarna. Regeringens bedömning är dock att förslaget sannolikt endast innebär en marginell ökning av mål rörande underhållsstöd mot bakgrund av att boföräldern på nytt har rätten att söka underhållsstöd efter det att en indragning har skett, om det visar sig att den bidragsskyldiga föräldern inte betalar i enlighet med den ekonomiska förmågan som denne har. I sådant fall torde förutsättningarna för att ånyo kunna bevilja underhållsstöd vara uppfyllda i flertalet fall. Har boföräldern invändningar mot att en indragning sker kan hon eller han framföra särskilda skäl för detta. Inte heller något av de övriga lämnade förslagen bedöms medföra någon nämnvärd ökning av antalet mål vare sig för de allmänna domstolarna eller för förvaltningsdomstolarna. Förslagen bedöms därmed inte heller i övrigt påverka kostnaderna för domstolarna. Sammanfattning ekonomiska konsekvenser för staten I nedanstående tabell finns de ekonomiska konsekvenserna för staten sammanfattade. När reformen är helt implementerad beräknas den totala besparingen vara . Administrationskostnader och besparingar, Rätten till underhållsstöd upphör om bidragsskyldige betalar i rätt ordning Ändrade bestämmelser om ränta Summa besparing/intäkt Ny handläggning av underhållsbidrag, löpande kostnader IT-utveckling, uppstartskostnader för samtliga förslag Informations- och utbildningskostnader vid uppstart Summa engångs- och uppstartskostnader Förslaget till lag om ändring i Paragrafen behandlar den grundläggande rätten till underhållsstöd och förlängt underhållsstöd för barn hos särskilt förordnade vårdnadshavare. I andra stycket läggs 9 a § till bland de bestämmelser som inte ska till- lämpas i de fall som avses i den nu aktuella paragrafen. underhållsstöd eller förlängt underhållsstöd till ett barn som varaktigt bor och är folkbokfört hos särskilt förordnade vårdnadshavare inte kan dras in med stöd av 9 a §. Förslaget behandlas i avsnitt 6.2. Paragrafen är ny och behandlar situationen när den bidragsskyldiga föräl- dern har fullgjort sin betalningsskyldighet mot Försäk- Paragrafens bestämmelser är tillämpliga även för barn till vilka förlängt underhållsstöd lämnas (se 12 §). Av paragrafen framgår att underhållsstöd enligt 20 § inte längre lämnas till ett barn om den bidragsskyldiga föräldern i följd, i rätt ordning, till har betalat det belopp som har 2014/15:145 bestämts enligt 19 kap. 16–18 och 21–27 §§ (betalningsbelopp). melsen gäller endast om fullt underhållsstöd lämnas till barnet. bestämmelsen tillämplig endast i de fall betalningsskyldighet har fast- ställts för den bidragsskyldiga föräldern (se 19 kap. 16 § jämte 4 och 5 §§). Det saknar betydelse för tillämpningen av bestämmelsen hur stort beloppet är som den bidragsskyldige ska betala till . Med orden ”i rätt ordning” avses att betalning ska ha gjorts på det sätt och som har angett till den bidrags- Den omständigheten att betalningsskyldigheten ska ha full- gjorts innebär att det finns ett visst utrymme för flexibilitet när det gäller ska inleda ett ärende enligt bestämmelsen. När det gäller inled- ande av ett sådant ärende, se även författningskommentaren till 40 a §. Ordet ”minst” innebär vidare att den bidragsskyldige ska fullgöra sin betalningsskyldighet även under ärendets handläggningstid för att grund- förutsättningarna för indragning ska vara uppfyllda. Med orden ”lämnas inte längre” avses att upphör att betala ut underhålls- stöd till boföräldern eller, vid förlängt underhållsstöd, till den studerande. I realiteten innebär tillämpningen av bestämmelsen att underhållsstödet Orden ”lämnas inte” har valts för att samma uttryckssätt ska användas som i de kringliggande paragraferna. Om det, efter att under- hållsstödet har dragits in, visar sig att den bidragsskyldiga föräldern inte fullgör sina skyldigheter när det gäller barnets underhåll kan barnet ha rätt till underhållsstöd igen. Detta gäller dock endast om förutsättning- arna i övrigt för sådant stöd är uppfyllda. Även om ovan angivna förutsättningar är uppfyllda ska underhållsstöd lämnas även fortsättningsvis om det finns särskilda skäl. finnas i förhållande till både barnets, boförälderns och den bidragsskyl- diga förälderns situation. Särskilda skäl som kan motivera fortsatt under- hållsstöd kan exempelvis vara att boföräldern och barnet har skyddade personuppgifter eller att det finns en hotbild mot dem från den bidrags- Ett annat skäl kan vara att underhållsstödet har dragits in med stöd av nu aktuell paragraf och att den bidragsskyldiga föräldern sedan regelmässigt betalat barnets underhåll för sent eller med ett för lågt belopp. De bristande betalningarna till boföräldern eller den studerande kan ha sin grund såväl i en avsikt att förorsaka dessa personer olägenhet som i omständigheter utom den bidragsskyldiges kontroll, såsom att han eller hon har drabbats av en sjukdom som påverkar för- mågan att fullgöra betalningarna. Ett annat särskilt skäl för att under- hållsstöd ska lämnas även fortsättningsvis kan vara att den bidragsskyl- diges ekonomiska situation, innan har fattat beslut om att inte längre lämna underhållsstöd, har blivit så avsevärt försämrad i jämförelse med de taxerade inkomsterna som legat till grund för beräk- ningen av betalningsbeloppet att hans eller hennes förmåga att för en tid framöver betala underhåll för sitt barn i praktiken är obefintlig. indragning av underhållsstöd enligt paragrafen är avsedd att rikta in sig på sådana fall där föräldrarna har faktiska möjligheter att själva hantera underhållsfrågan för sina barn. När det gäller förekomsten av särskilda skäl, så är utgångspunkten att det är den som hävdar att sådana skäl finns som har att visa detta. kan dock få kännedom om sådana skäl även på annat sätt, exempelvis genom uppgifter som finns i tillgängliga och relevanta register eller genom vad som har kommit fram Prop. 2014/15:145 vid en tidigare prövning enligt paragrafen. Vid ett sådant förhållande kan bestämmelsen i 17 § förvaltningslagen (1986:223), förkortad FL, komma att aktualiseras. Förslaget behandlas i avsnitt 6.2. Se vidare kommentaren till punkten 2 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna. Paragrafen behandlar situationer då underhållsstöd ska minskas med anledning av att den bidragsskyldiga föräldern har tillgodoräknats avdrag på sin betalningsskyldighet till på grund av hans eller hennes umgänge med barnet. Bestämmelsen i första stycket tas bort på grund av att 19 kap. 19 § om s.k. umgängesavdrag upphör att gälla. Förslaget behandlas i avsnitt 6.4. Se vidare kommentaren till punkten 3 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna. Paragrafen är ny och behandlar vissa kommuniceringsåtgärder som ska vidta inför prövningen av om underhållsstöd inte längre ska lämnas till ett barn med stöd av 9 a §. Innehållet i paragrafen har ändrats med anledning av synpunkter från Lagrådet. Utöver bestämmelserna i denna paragraf finns allmänna handläggningsbestämmelser i bl.a. 110 kap. 13 § första stycket och i 17 § FL. Enligt den nu införda paragrafen ska , inför en sådan prövning som avses ovan, sända ett meddelande till boföräldern och den bidragsskyldige och, vid förlängt underhållsstöd, även till den studerande. Meddelandet ska innehålla en uppmaning till dessa personer att yttra sig muntligen eller skriftligen inom om de har något att anföra i fråga om huruvida underhållsstöd ska lämnas fortsättningsvis. Detta innebär att de berörda personerna ges möjlighet att yttra sig över både frågan om de grundläggande förutsättningarna för indragning av underhållsstödet som anges i 9 a § (se paragrafens första mening) överhuvudtaget är uppfyllda och, framför allt, frågan om det finns särskilda skäl som medför att underhållsstöd ska fortsätta att lämnas även om den bidragsskyldige har fullgjort sin betalningsskyldighet på det sätt som anges i den paragrafen (se 9 a § sista meningen). Vilken information i övrigt som meddelandet ska innehålla och på vilket sätt meddelandet ska sändas till adressaterna regleras inte i nu aktuell paragraf. ska sända ett meddelande enligt ovan även om redan vid sin genomgång av de för myndigheten kända omständigheterna i ett enskilt fall har bedömt att det finns särskilda skäl för att underhållsstöd ändå ska lämnas. I och med detta tydliggörs att ett ärende om indragning enligt 9 a § ska inledas även i dessa fall, med de krav på handläggningsåtgärder m.m. som följer därav. Förslaget behandlas i avsnitt 6.3 där också Lagrådets synpunkter på paragrafen bemöts. 2014/15:145 42 a § Paragrafen är ny och reglerar underrättelse om myndighetens beslut att med stöd av 9 a § inte längre lämna underhållsstöd till ett barn. Härutöver finns den allmänna bestämmelsen om underrättelse om beslut till part i 21 § FL. Enligt den nu införda paragrafen ska boföräldern och den bidragsskyldige och, vid förlängt underhållsstöd, även den studerande alltid underrättas om sådana beslut som anges ovan och det skriftligen. På vilket sätt underrättelsen ska göras i övrigt regleras inte i paragrafen. Förslaget behandlas i avsnitt 6.3. I paragrafen anges vissa bestämmelser som ska tillämpas när den bidragsskyldiga föräldern är bosatt utomlands eller är bosatt i men får lön eller viss annan inkomst i eller från utlandet. Hänvisningarna till 19 och 20 §§ samt 18 kap. 29 § första stycket, om s.k. umgängesavdrag, tas bort med anledning av att de bestämmelserna upphör att gälla. Paragrafen behandlar skyldigheten för den bidragsskyldiga föräldern att betala ränta på skuld avseende betalningsbelopp som har bestämts enligt 19 kap. En ändring görs i paragrafens första stycke som innebär att den bidragsskyldige är skyldig att betala ränta på den skuld som han eller hon har till när anstånd med betalning av skuldbeloppet har beviljats. Dessutom upphävs bestämmelsen om att inte behöver kräva betalning för räntebelopp som avser kortare dröjsmål med betalning. Betalningsdröjsmålets längd har således inte längre någon betydelse för om en bidragsskyldig ska betala ett räntebelopp eller inte. Bestämmelsen i andra stycket sista meningen justeras för att förtydliga att den avser föreskrifter om verkställighet av lag (se prop. 2008/09:200 s. 433). Sådana föreskrifter får regeringen meddela med stöd av 8 kap. 7 § första stycket 1 regeringsformen och delegera till en myndighet med stöd av 8 kap. 11 § regeringsformen. Någon ändring i sak är inte avsedd. Förslaget avseende ändringarna i första stycket behandlas i avsnitt 6.5. Se vidare kommentaren till punkten 4 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna. Av den första punkten framgår att lagen ska träda i kraft . Enligt den andra punkten ska bestämmelsen i 18 kap. 9 a § endast tillämpas på sådana betalningar till som har gjorts efter ikraftträdandet. En bidragsskyldig förälder ska enligt 19 kap. 2 § betala det fastställda betalningsbeloppet till i förskott för Den första betalningen som omfattas av den nya bestäm- Prop. 2014/15:145 melsen är således en sådan betalning som görs och som avser maj månad . Vidare framgår av 18 kap. 32 § första stycket att betalar ut underhållsstöd i förskott. Mot denna bakgrund kan indragning av underhållsstöd enligt den nya bestämmelsen komma att göras tidigast avseende det underhållsstöd som ska betala ut för november månad 2016. Det är först inför utbetalning av underhållsstöd för den månaden som en bidragsskyldig efter lagens ikraftträdande kan ha fullgjort sina betalningar till i rätt ordning i följd. Av den tredje punkten framgår att för en bidragsskyldig förälders umgänge med barn som har inletts före ikraftträdandet, dvs. senast , ska de äldre bestämmelserna om s.k. umgängesavdrag gälla. Avdrag för sådant umgänge kan således även fortsättningsvis beviljas. Övergångsbestämmelsen har formulerats om i enlighet med Lagrådets förslag. En bidragsskyldig förälder får enligt den upphävda 19 kap. 19 § tillgodoräknas umgängesavdrag bl.a. om han eller hon har haft barnet hos sig av minst fem hela dygn. För att det även ska finnas rätt till umgängesavdrag på den grunden måste åtminstone ett av dessa dygn ha infallit före . Om så är fallet ska avdrag beviljas för hela umgängesperioden i fråga, om även övriga förutsättningar för sådant avdrag är uppfyllda. Umgängesavdrag beviljas, enligt 19 kap. 19 § andra stycket, endast under förutsättning att anmälan om vistelsen görs till från utgången av den kalendermånad då barnets vistelse hos den bidragsskyldige upphörde. Om den bidragsskyldige har medgetts avdrag enligt 19 kap. 19 § ska kommande underhållsstöd minskas med ett belopp motsvarande avdraget enligt 18 kap. 29 § första stycket i den äldre lydelsen. Enligt den fjärde punkten ska den äldre bestämmelsen om ränta vid anstånd fortfarande gälla för ränta som avser tid före ikraftträdandet. Oavsett hur det beviljade anståndet avser kan ränta endast debiteras fram till ikraftträdandet, dvs. inte för anstånd som löper för tid . Det kan i detta sammanhang anmärkas att någon möjlighet för att låta bli att kräva betalning för räntebelopp på grund av att det rör sig om ett kortare betalningsdröjsmål inte längre finns efter ikraftträdandet. Förslagen behandlas i avsnitt 6.6. 8.2Förslaget till lag om ändring i utsökningsbalken I paragrafen behandlas jämkning av underhållsbidrag vid löneutmätning och vissa frågor vad gäller hanteringen vid sådan utmätning av belopp som tillgodoräknas gäldenären genom s.k. umgängesavdrag. I andra stycket tas hänvisningen till 19 kap. 19 § socialförsäkringsbal- ken, förkortad SFB, om s.k. umgängesavdrag bort till följd av att den 2014/15:145 paragrafen upphör att gälla. Detta innebär att sådant avdrag inte längre ska påverka det belopp som inte får tas i anspråk genom utmätning för fordring som tillkommer annan än den underhållsberättigade eller någon som har inträtt i dennes rätt eller för fordring som avser underhållsstöd till samma barn. I övrigt görs en språklig ändring i stycket. Förslaget behandlas i avsnitt 6.4. Se vidare kommentaren till punkten 2 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna. Av den första punkten framgår att lagen ska träda i kraft , dvs. som 19 kap. 19 § SFB ska upphöra att gälla. Förslagen behandlas i avsnitt 6.6. Utdrag ur sammanfattningen av betänkande SOU 2011:51 Fortsatt föräldrar – om ansvar, ekonomi och samarbete för barnets skull Särlevande föräldrar och deras barn Ekonomi som ett samarbetshinder Utredningen kan konstatera att särskilt när kommunikationen och förtroendet mellan föräldrarna inte fungerar, kan ekonomiska frågor om barnet vara en konfliktdrivande faktor som hämmar eller försvårar samarbete. Särskilt i de fall båda föräldrarna har en låg inkomst eller om det råder ojämlika inkomstförhållanden mellan dem kan rätten till familjeekonomiska förmåner bli en konfliktdrivande faktor som påverkar föräldrasamarbetet och ytterst barnet. Barnet kan uppfattas som bärare av olika ekonomiska förmåner, och användas som ett slagträ i föräldrarnas konflikt om ekonomi och andra frågor som rör barnet. Detta kan särskilt vara fallet då båda föräldrarna tar del i kostnader för barnet men där endast den ena föräldern har möjlighet att uppbära en familjeekonomisk förmån. Mål och syfte med utredningens förslag Åtgärder för att betona föräldrars försörjningsansvar för barnet m.m. Föräldrarnas samarbetsförmåga kan ytterst prövas när de ska enas om ett underhåll för barnet.