prop · H203101 · 2015-04-15 00:00:00 — Den redovisning av skatteintäkter som görs i resultat- räkningen skiljer sig på några punkter från den som görs på inkomstsidan i statens budget. I budgeten görs omföringar och en finare indelning av vissa poster för att tydligare redovisa fördelningen mellan olika skatteslag etc. Den del av ålderspensionsavgiften som går till premiepensionssystemet läggs i resultat- räkningen till skatteintäkterna, trots att systemet ses som en del av hushållssektorn i national- räkenskaperna (se avsnitt 3.4.1 Redovisnings- principer och tilläggsupplysningar). En annan väsentlig skillnad jämfört med statens budget är att skatter och arbetsgivaravgifter som staten betalat till sig själv elimineras i resultaträkningen. Kommunalekonomisk utjämning och kommunmoms bruttoredovisas I resultaträkningens skatteintäkter ingår den kommunalekonomiska utjämningen som netto- redovisas på utgiftssidan i statens budget. Inkomstutjämningsavgift och kostnadsutjäm- ningsavgift från kommuner och landsting på sammanlagt redovisas under anslaget för kommunalekonomisk utjäm- ning. Det innebär att utgifterna för statsbidrag till kommunerna minskats med motsvarande belopp på statens budget. I resultaträkningens skatteintäkter ingår också mervärdesskatt med för kommuner och landsting som nettoredovisas på inkomstsidan i statens budget. I resultaträkningen har den kommunal- ekonomiska utjämningen och kommunmomsen bruttoredovisats, vilket innebär att både inkomster och transfereringar till kommuner är högre än i statens budget . I kolumnen för jämförelsetalen redovisas för varje skatteslag de utfall som beräknats efter det att beskattningen av inkomster slutförts. Detta överensstämmer med motsvarande redo- visning av utfallet på statens budget. Jämförelse- talen avviker något för varje enskilt skatteslag från de belopp som beräknades när resultat- räkningen togs fram, eftersom de baseras på senare utfallsinformation. Tre justeringsbelopp har lagts till i ovanstående tabell så att överensstämmelse även uppnås med de periodiserade skatter som redovisades i årsredovisningen för staten 2013. Skatteintäkterna 2013 blev lägre Skatteintäkterna 2013 blev lägre jämfört med den beräkning av skatt som gjordes . Övriga indirekta skatter på arbete blev lägre än beräkningen . Den minskningen beror främst på särskild löneskatt på pensions- kostnader för företag som fastställs först vid beskattningsutfallet och blev lägre än beräknat. Skatt på kapital för hushåll blev högre än beräkningen medan mervärdesskatt blev lägre än beräkningen . Inkomstskatter och skattereduktioner blev 1,9 respektive 1,2 mil- jarder kronor högre än beräkningen . De kommunala inkomstskatterna som går till kommunerna blev lägre. Intäkter av avgifter och andra ersättningar Intäkter av avgifter och andra ersättningar minskade med eller . Det beror bl.a. på att arbetslöshets- avgiften som Inspektionen för arbetslöshets- försäkringen tidigare tog in har avskaffats. Dessa intäkter redovisas som andra ersättningar. Dessutom minskade Svenska kraftnäts intäkter av uppdragsverksamhet och offentligrättsliga avgifter. andra ersättningar ökade kraftigt tack vare en vinst som uppstod vid försäljning av mark. Intäkter av avgifter består av ersättning som betalas till staten för att få en motprestation. Avgifterna är ersättning för kostnader som staten via myndigheterna har för att tillhandahålla varor och tjänster. Andra ersättningar som redovisas i noten är ersättningar som inte betraktas som avgifter. I noten delas intäkterna upp beroende på om de genererats i offentligrättslig verksamhet, upp- dragsverksamhet eller om de är att betrakta som annan ersättning. Offentligrättsliga avgifter på nivå jämfört med De offentligrättsliga avgifterna är s.k. tvingande avgifter som staten eller kommunerna med stöd av författning kan ålägga enskilda som betalning för en specificerad motprestation av det allmänna eller som en sanktion. uppgick dessa intäkter till vilket är en ökning med jämfört med föregående år. Totalt redovisar omkring 130 myndigheter offentligrättsliga avgifter, som tas ut i en mängd olika verksamheter. Transportstyrelsens offentligrättsliga avgifter omfattar avgifter inom tillstånds- och tillsyns- verksamheten inom sjöfarts-, luftfarts-, järnvägs- och vägtrafikområdet. De tar också ut avgifter för registerhållningsverksamhet och avgifter för s.k. undervägsverksamhet från Eurocontrol, flygtrafiktjänstverksamhet och gemensam avgift för säkerhetskontroll inom luftfartsområdet. Därtill kommer administrationsavgifter för trängselskatt, registerhållningsavgifter, körkort- savgifter och avgifter för registreringsskyltar som Transportstyrelsen redovisar. offentligrättsliga avgifter om- fattar huvudsakligen banavgifter för trafik på statens järnvägsanläggningar, förarprovsavgifter och ansökningsavgifter. Ökningen på 227 mil- joner kronor beror på att banavgifter för trafik på statens järnvägsanläggningar har ökat med och förarprovsavgifter har ökat med . offentligrättsliga avgifter omfattar grundavgifter i allmänna och enskilda mål och avgifter i mål om betalnings- föreläggande m.m. Att intäkterna minskade med beror främst på att en ändrad värderegleringsmodell för grundavgifter i allmänna mål infördes , den gav en engångs- effekt på . Lantmäteriet redovisar offentligrättsliga av- gifter inom fastighetsbildningsområdet och expeditionsavgifter för inskrivningsverksam- heten, t.ex. ansökan om lagfart vid köp av fastighet. tar ut offentligrättsliga avgifter för s.k. stämningsmannadelgivning, passhantering, nationella och ansökan om prövning av olika ärenden. tar ut avgifter för kontroll och tillsyn av läkemedel, medicintekniska produkter och vissa andra produkter som med hänsyn till sina egenskaper eller användnings- områden står läkemedel nära. CSN tar ut avgift bl.a. för att bevilja studie- stöd och för att administrera återbetalningen av studielånen. offentligrättsliga avgifter omfattar avgifter för tillstånd och anmälningar, exempelvis auktorisationer, ägarprövningar, bolagsordningsändringar, ledningsprövningar, prospektgranskning och gränsöverskridande verksamhet. tar även ut årliga avgifter från alla som står under myndighetens tillsyn eller är registrerade hos myndigheten. tar ut avgifter för att registrera företag. offentligrättsliga avgifter omfattar dels avgifter från anläggningar som har tillstånd att bedriva kärnteknisk verksamhet, dels avgifter från de som i sin yrkes- verksamhet använder utrustning med icke- joniserande strålning bl.a. för lasrar och röntgen- utrustning. offentligrättsliga avgifter omfattar elsäkerhetsavgifter, elberedskaps- avgifter och nätövervakningsavgifter. Dessutom tar myndigheten emot andra avgifter på elområdet t.ex. behörighetsavgifter och ersätt- ning för produkter de provat s.k. provnings- avgifter. tar ut avgifter för bl.a. patent- och varumärkesregistreringar. offentligrättsliga avgifter omfattar i huvudsak s.k. undervägsavgifter. De minskade intäkterna med beror bl.a. på en sänkning av undervägsavgiften från . intäkter omfattar främst farleds- och lotsavgifter. redovisar avgifter för el- certifikat och ursprungsgarantier som offentlig- rättsliga avgifter. Minskade intäkter i uppdragsverksamheten Uppdragsverksamhet omfattar samtliga avgifter som inte klassificerats som offentligrättsliga, i regel försäljning av varor och tjänster som är frivilligt efterfrågade. Till uppdragsverksamhet räknas också verksamhet som avses i det generella bemyndigandet i 4 § avgifts- förordningen (1992:191). Enligt bestämmelsen får myndigheten själv besluta om att ta ut en avgift för t.ex. publikationer, uthyrning av lokaler, utbildning eller konsultuppdrag. minskade intäkterna av uppdragsverksamhet med och det är cirka 180 myndigheter som redovisar sådan avgiftsbelagd verksamhet. uppdragsverksamhet består huvudsakligen av försäljning av järnvägsmaterial till de entreprenörer som bygger och underhåller de statliga järnvägarna. säljer också el till de olika bolag som bedriver tågtrafik. I samband med de stora järnvägs- och väg- projekten händer det att bygger stationer och andra anläggningar som säljs till bl.a. kommuner. De ökade avgiftsintäkterna beror främst på fler uppdrag gentemot kommuner och andra i samband med investeringsprojekt. () har till uppgift att stödja svensk export och utveckla svenskt näringsliv genom att erbjuda konkurrenskraftiga exportkreditgarantier och investeringsgarantier. Premieintäkterna (avgifterna) ska täcka garanti- tagarnas eventuella framtida kundförluster. EKN sätter premiens storlek på marknadsmässiga grunder där avgiften beror på risken i varje affär. Intäkterna minskade med beroende främst på lägre garantigivning. ansvarar för vård och behandling på landets LVM-hem [(lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall] och särskilda ungdomshem. Den del av verksam- hetens kostnader som inte täcks av myndig- hetens anslag ska finansieras med avgifter från kommuner. tar huvudsakligen ut hyror och arrenden från hyresgäster men bedriver även annan uppdragsverksamhet, såsom konsultverksamhet. redovisar intäkter i sin uppdragsverksamhet i samband med uppdrags- utbildning och forskning, tidskrifter och publi- kationer samt rådgivning och annan liknande service. uppdragsintäkter är ersättning från AP-fonderna och premiepensionssystemet för arbete med uppbörd av ålderspensions- avgifter m.m. intäkter från upp- dragsverksamhet består till största delen av ersättning från AP-fonden för administration av inkomstpensionssystemet. Statens jordbruksverks uppdragsverksamhet är i huvudsak deras distriktsveterinärorgani- sation. har bl.a. intäkter av royalty för robotmateriel. uppdrags- intäkter kommer från djursjukvård, forsknings- uppdrag och övriga konsulttjänster, hyresin- täkter samt jordbruksprodukter. redovisar intäkter i sin uppdragsverksamhet i samband med uppdrags- utbildning och forskning, tidskrifter och publikationer samt rådgivning och annan liknande service. Lantmäteriets avgiftsbelagda verksamhet om- fattar bl.a. grundläggande geografisk information och fastighetsinformation. I Svenska kraftnäts nätverksamhet säljs överföringskapacitet för transport av elektricitet via stamnätet och utlandsförbindelserna. har dessutom ansvaret för att balansera den nationella produktionen och förbrukningen av el. Detta sker genom att ett antal företag, s.k. balansansvariga åtagit sig att planera sin elproduktion och elinköp med sin förbrukning så att dessa balanserar varandra. gör i efterhand en ekonomisk reglering av obalanserna. De redovisas som köpt respektive såld balanskraft i Svenska kraftnäts resultat- räkning. Uppdragsintäkterna minskade totalt med , vilket främst förklaras av lägre omsättning på balanskraft. Omsätt- ningen av balanskraft återspeglas av nivån på elpriserna . Därigenom kan bruttomässigt stora avvikelser förekomma mellan olika år. Intäkter i uppdragsverksam- het består i huvudsak av konsulttjänster. intäkter från uppdrags- verksamhet härrör bl.a. från försäljning av sjökort, sjömätning och från konsultuppdrag inom affärsverkets kompetensområde. Andra ersättningar minskade 2014 Andra ersättningar är oftast intäkter utan motprestation. Dessa intäkter minskade med . Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen redovisar finansieringsavgifter och återstående korrigeringar av arbetslöshetsavgifter från arbetslöshetskassorna. Minskningen med är en följd av att arbetslöshetsavgiften har avskaffats. redovisar intäkter för administration av jaktkort samt provavgifter vid jägarexamen, administration av kväveoxid- avgifter samt batterifonder. Ökningen med jämfört med föregående år förklaras av stora reavinster från de markaffärer genomförde. Reavinsterna har uppkommit genom påbörjade bytesaffärer med de marker som föregående år övertagits till bokförda värden från Ersättnings- mark i . Försäljningsvärdet av markerna har avsevärt överstigit markernas bokförda värden. Reavinsterna uppgick till . redovisar i huvudsak böter som andra ersättningar. redovisar bötes- medel, restavgifter och dröjsmålsavgifter som andra ersättningar. redovisar intäkter för fakturerade pensionskostnader och löne- kostnader från som andra ersättningar. CSN redovisar återkravsintäkter. Om en studerande avbrutit studierna utan att meddela CSN eller har en högre inkomst än vad som meddelats i ansökan, skapas ett återkrav. Andra ersättningar hos är bl.a. återbetalda statsbidrag. Transportstyrelsen redovisar felparkeringsavgifter och restavgifter 2014 som andra ersättningar. redovisar återvunna skadebelopp i form av kapital och räntor som andra ersättningar. redovisar i huvudsak intäkter från försäkringsbolag för skadeersättningar på väganläggningar som andra ersättningar. redovisar investeringsbidrag som andra ersättningar. Ökningen med 33 mil- joner kronor gäller bidrag till nätinvesteringar och beror på inflödet av kapacitetsavgifter . redovisar bl.a. EU-bidrag till utvecklingsprojekt som andra ersättningar. EU:S garantifond för jordbruket Bidrag från Europeiska regionala Bidrag från Europeiska socialfonden - bidrag från Europeiska socialfonden Bidrag från Europeiska flyktingfonden Bidrag till transeuropeiska nätverk Erhållna bidrag vid universitet och högskolor (exklusive bidrag från EU) (exklusive bidrag från EU) Erhållna bidrag vid övriga myndigheter (exklusive bidrag från EU) Intäkter av bidrag är intäkter som inte är relaterade till utförda prestationer. Bidrags- intäkterna minskade totalt sett med . Posten AP-fondsmedel visar Allmänna pensionsfondens nettobidrag till staten. Beloppet är skillnaden mellan de medel som löpande rekvireras från AP-fonden för ut- betalning av ålderspensioner och de ålders- pensionsavgifter (socialavgifter från arbetsgivare och egenföretagare), allmänna pensionsavgifter och statliga ålderspensionsavgifter som löpande överförs till AP-fonden för förvaltning. ökade utbetalda pensioner som finansieras via AP-fonden med , medan avgifterna som tillförs AP-fonden ökade med . Det innebär att AP-fondens nettobidrag till staten minskade med . Bidragen till universitet och högskolor ska huvudsakligen användas för forskning. EU, företag inom och utom , och olika forskningsstiftelser finansierar till stor del denna forskning. Universitet och högskolor redovisade intäkter av bidrag från EU med . Från övriga finansiärer redovisade universitet och högskolor intäkter av bidrag med vilket var en ökning jämfört med föregående år. Statliga bidrag från t.ex. forskningsråd är eliminerade. redovisar intäkter från kommuner för kommunernas andel av kostnaden för statlig assistansersättning samt intäkter för underhållsstöd från bidragsskyldiga. Totalt betalade ut bidrag till på i EU- stöd för investeringar och utvecklingsinsatser. Bland större projekt som fick bidrag var byggandet av ny järnvägsbro över (), tunnelarbetena vid , Baltic Link –(upprustning av järnvägen mellan och ) samt åtgärder inom ERTMS- området (systemuppgraderingar och bidrag till fordonsutrustningar). tar emot bidrag från bl.a. kommuner för investeringar i infrastruktur. Intäkter av bidrag, exklusive bidrag från EU, minskade med jämfört med . Den främsta orsaken är att investeringar finansierades med större andel anslag jämfört med . () redovisar premieintäkter för den statliga tjänstepensions- rörelsen för anställda i vissa organisationer som inte är statliga myndigheter men där SPV ändå hanterar tjänstepensionen. Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen Bistånd och andra internationella bidrag, inkl. hushållens övriga organisationer Ålderspensioner vid sidan av statens budget (anslagsfinansierade förmåner) Ersättning vid sjukdom och varav sjukpenning och rehabilitering varav aktivitets- och sjukersättning Stöd till personer med funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet för familjer och barn (FK, PM) Summa socialförsäkring till hushåll Övrigt arbetsmarknad, Arbetsförmedlingen Summa arbetsmarknad till hushåll Kostnad resp. återföring av reservation för förluster i utlåningsverksamheten, Centrala Bidrag till folkbildningsorganisationer, Bistånd m.m., migration och integration Bistånd och andra internationella bidrag (bidrag till organisationer), Styrelsen för Integration, Etableringslotsar, Övriga transfereringar till hushåll Summa transfereringar till hushåll Lönebidrag och m.m., Lönebidrag och m.m., Summa arbetsmarknad till företag Gårdsstöd, landsbygdsåtgärder m.m., Utbildningspolitik, Bidrag till enskilda Forskning och utveckling m.m., Verket för Regionala tillväxtåtgärder m.m., Energiforskning m.m., Statens Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning, Övriga transfereringar till företag Summa transfereringar till företag Allmänna bidrag till kommuner Utjämningsbidrag LSS, kommuner, Summa allmänna bidrag till kommuner Bidrag till läkemedelsförmånerna m.m. (Hälso- och sjukvårdspolitik), Tandvårdsförmåner m.m. (Hälso- och Integration och migration, Ersättningar för ensamkommande barrn varav: Lönebidrag och m.m. (Barn-, ungdoms- och Utveckling av skolväsendet och annan Statligt stöd till vuxenutbildning Ersättning vid sjukdom och Bidrag till kultur, Övriga transfereringar till kommuner Summa transfereringar till kommuner BNI-baserad avgift, Kammarkollegiet Avgiften till Europeiska unionen Bistånd och andra internationella bidrag, Övriga transfereringar till utlandet Summa transfereringar till utlandet Transfereringar är medel som staten förmedlar till olika mottagare via myndigheterna. I huvudsak betalas transfereringar från anslag på statens budget. Transfereringar kännetecknas av att staten inte får någon motprestation. Många transfereringar är dock förknippade med någon form av villkor. Ett exempel är aktivitetsstöd inom arbetsmarknadspolitiken där kravet är att mottagaren deltar i ett arbets- marknadspolitiskt program. Noten inleds med en sammanfattande tabell med transfereringar uppdelade i delområden. Därefter specificeras transfereringarna utifrån mottagarkategori, syfte och utbetalande myndig- het. Mottagarkategorierna visar de sektorer som fått transfereringen och är hushåll, företag, kommuner och utlandet. Hushåll innefattar enskilda personer, ideella organisationer och föreningar tillhörande hushållssektorn samt premiepensionssystemet. Till området socialförsäkring räknas trans- fereringar som och hanterar. Här ingår ålders- pensioner, ekonomisk trygghet för familjer och barn, ersättning vid sjukdom och funktions- nedsättning som sjukpenning, aktivitets- och sjukersättning, arbetsskadeersättning samt vissa stöd till personer med funktionsnedsättning. De totala kostnaderna för transfereringar i form av lämnade bidrag m.m. ökade med . transfereringar som redovisas är utbetalningar exklusive statlig ålderspensionsavgift. Statlig ålderspensionsavgift ingår i budgetens utgifter för t.ex. sjukpenning och är en betalning från anslag till pensionssystemet för att finansiera pensionsrätterna för bl.a. de personer som uppbär sjukpenning och andra sociala förmåner. Den del av den statliga ålderspensionsavgiften som går till premiepensionssystemet (14,1 pro- cent 2014) finns med bland transfereringar till hushållssektorn men redovisas separat. Netto- överföringen till premiepensionssystemet var 2014, vilket var mer än 2013. Överföringarna till och från AP-fonderna ingår inte i transfereringar till hushåll, utan nettoöverföringen som är negativ redovisas som bidrag från AP-fonden (social- försäkringssektorn), se not 3. Fler ålderspensionärer och högre pensioner Transfereringar till hushåll inom social- försäkringen ökade med netto. Kostnaderna för ålderspensioner vid sidan av statens budget ökade måttligt med till följd av att antalet ålderspensionärer med rätt till inkomstgrundad pension blir fler. På grund av indexeringsreglerna räknades inkomstpensionerna och tilläggs- pensionerna ned vilket förklarar att ökningen mellan dessa år blev måttlig. Premiepensioner ökade med eller . Den ökningen beror på den s.k. tjugondelsinfasningen som gör att varje ny årskull som går in i pension har en större andel i det nya pensionssystemet. Dessutom ökar antal årskullar med rätt till premiepension . En tredje förklaring är att börskurserna ökade relativt kraftigt vilket påverkade uppräkningen av många premie- pensioner 2014. Ersättning vid ålderdom, som är anslags- finansierade pensioner och stöd, minskade totalt med . Efterlevandepensioner till vuxna minskade med eftersom änkepensionen är under avveckling. Garantipension minskade med 0,2 miljarder kronor då prisbasbeloppet har sänkts. Bostads- tillägget ökar då pensionen minskar och ökningen blev . Fler har fått sjukpenning men färre har fått aktivitets- och sjukersättning Kostnaden för sjukpenning ökade med (). har antalet nya sjukfall fortsatt att öka. Enligt en rapport från har de senaste årens ökning framför allt skett bland kvinnor och i sjukfall med psykiska diagnoser. Det finns indikationer på att den psykiska hälsan försämrats i samhället, vilket bl.a. yttrar sig i att fler uppger att de lider av sömnproblem. Även har sjukfrånvaron i psykiska diagnoser varierat mer än den totala sjukfrånvaron. När sjukskrivningarna totalt sett går upp, ökar frånvaron på grund av psykiska diagnoser ännu mer. fick 196 000 personer sjukpenning, vilket är en ökning jämfört med . Aktivitets och sjukersättningen minskade med (2,). Sjuk- eller aktivitetsersättning betalades ut till knappt 354 000 personer . Det är en minskning jämfört med december föregående år. Minskningen förklaras av ett lågt antal nytillkomna som stora grupper övergår till ålderspension. Det låga inflödet är delvis en följd av det nya regelverket som ställer högre krav på stadigvarande nedsättning av arbetsförmågan. Stöd till personer med funktionsnedsättning inkluderar även kommunernas andel av kostnaden för assistansersättning och ökade med (5,). hade 16 200 personer assistansersättning, 300 fler än . Det genomsnittliga antalet timmar ökade också. Ökade kostnader för föräldraförsäkringen Inom området ekonomisk trygghet för familjer och barn ökade kostnaderna för föräldra- försäkringen med . Kostna- derna för barnbidragen ökade med . Ökningen av föräldrapenning och barnbidrag beror på att antalet barn i åldrarna 0– har ökat. Den tillfälliga föräldrapenningen ökade också på grund av större barnkullar. Bland de övriga transfereringarna till hushåll minskade kostnaderna för arbetsmarknads- området med . Arbetslös- hetsersättningen minskade med och aktivitetsstödet med . I genomsnitt uppgick arbetslösheten till enligt SCB:s arbetskraftsundersökning (). Kostnaderna för arbetsmarknadspolitiska program och insatser minskade med . var 385 000 personer (16–) inskrivna som arbetslösa, dvs. öppet arbetslösa eller deltagare i program med aktivitetsstöd. Det var 26 000 färre än . Mest minskade arbetslösheten för arbetslösa som varit utan arbete . Arbetslösheten minskar också mer bland kvinnor än bland män. Ökad ersättning till etableringslotsar Ersättning till etableringslotsar ökade med . Det ökade antalet kommunplacerade asylsökande gör att fler omfattas av lagen (2010:197) om etablerings- insatser för vissa nyanlända invandrare. Lönegarantiersättningen minskade med jämfört med . Det är en följd av att antalet konkurser blivit färre då konjunkturen förbättrats. Nettoöverföring till premiepensionssystemet redovisas som en transferering till hushåll mot bakgrund av att systemet ses som en del av hushållssektorn i nationalräkenskaperna (se avsnitt Redovisningsprinciper och tilläggs- upplysningar). I beloppet ingår socialavgifter, allmänna pensionsavgifter och statliga ålders- pensionsavgifter som överförts till premie- pensionssystemet, med avdrag för utbetalda premiepensioner (4,), som ingår i utbetalda ålderspensioner. Lägre nedskrivning av fordringar i CSN:s utlåningsverksamhet Centrala kostnad för förlust i utlåningsverksamheten minskade med . Förlusten har minskat därför att CSN har bedömt att reserveringen för förluster på lån upptagna är lägre än tidigare beräknat. Transfereringar till företag ökade Transfereringar till företag ökade med .