prop · H30344 · 2015-11-05 00:00:00 — Kontroller av språkkunskaper får endast göras vid befogad misstanke om att nödvändiga språkkunskaper saknas i det enskilda fallet och i så fall efter att kvalifikationerna erkänts på sedvanligt vis eller genom utfär- dande av yrkeskort. får meddela föreskrifter om mer regelmässiga kontroller av språkkunskaper för yrkesutövare inom hälso- och sjukvården. Det införs även en principiell skyldighet i lagen att er- känna yrkespraktik som gjorts i en annan EES-stat eller . Genom lagen klargörs att yrkesutövare som är lagligen etablerade i ett annat land har rätt att tillfälligt tillhandahålla tjänster i . Om yrket i fråga inte är reglerat i etableringsstaten krävs yrkeserfarenhet eller att yrkesutövaren gått en reglerad utbildning. Utredningen föreslår att skyldigheten att underrätta behörig myndighet på förhand behålls endast vad avser väktare och hälso- och sjukvårdspersonal, där det också finns möjlighet att kontrollera kvalifikationerna innan tjänsten får till- handahållas. Grundförutsättningarna för att få utländska yrkeskvalifikationer er- kända i enlighet med den generella ordningen anges i den nya lagen. Yrkesutövare med sådant kompetensbevis eller bevis på formella kvalifi- kationer som krävs i ett annat medlemsland ska ges tillträde till ett regle- rat yrke på samma villkor som om kvalifikationerna förvärvats i . Om yrket inte är reglerat i etableringsstaten får det krävas yrkes- erfarenhet eller att yrkesutövaren gått en reglerad utbildning. Med for- mella kvalifikationer avses även sådana kvalifikationer som förvärvats i tredje land men erkänts av en medlemsstat som även kan intyga yrkeserfarenhet. Förutsättningarna för att besluta om kompensations- åtgärder, för det fall en behörig myndighet kan konstatera väsentliga skillnader i sådan utbildning som kan anses vara grundläggande för att kunna utöva yrket, alternativt besluta om partiellt tillträde, anges närmare i den nya förordningen om erkännande av yrkeskvalifikationer. Av förordningen framgår även att sökanden ska ges möjlighet att välja kompensationsåtgärd, dvs. anpassningsperiod eller lämplighetsprov, om inte annat föreskrivs. Lagen återspeglar även de tre ordningar för automatiskt erkännande som yrkeskvalifikationsdirektivet innehåller, även om det enligt utred- ningens bedömning inte finns någon yrkesreglering som om- fattas av automatiskt erkännande av yrkeserfarenhet. Det framgår av lagen att när kommissionen fattat beslut om gemensamma utbildnings- principer som omfattas av, ska en sökande som genomgått en utbildning som omfattas av en gemensam utbildningsram eller godkänts vid ett gemensamt utbildningsprov automatiskt godkännas för att utöva yrket i på samma villkor som gäller om kvalifikationerna in- hämtats i . Den enda automatiska ordning som är tillämplig innebär att yrkesutövare inom yrkena apotekare, barnmorska, läkare, sjuksköterska, tandläkare eller veterinär ska erkännas automatiskt i de fall som anges i respektive Statens jordbruksverks föreskrifter. Av patientsäkerhetsförordningen och förordningen om verk- samhet inom djurens hälso- och sjukvård ska framgå att ansökan om legitimation utifrån bestämmelserna om automatiskt erkännande ska handläggas enligt förfarandebestämmelserna i den nya horisontella för- Den nya horisontella förordningen innehåller bestämmelser som be- skriver förfarandet för erkännande av yrkeskvalifikationer vid etablering i , oavsett vilken ordning för erkännande som tillämpas. ningen av en ansökan om legitimation eller annat behörighetsbevis ska delas upp i två eller tre steg när yrkesutövaren förvärvat yrkeskvalifikat- ioner eller fått dem erkända i annat medlemsland. Avsikten är att förtyd- liga att prövningen av yrkeskvalifikationerna ska ske separat från övriga eventuellt förekommande krav för utövande av yrket, t.ex. språkkrav. ny procedur införs för sådan prövning av yrkeskvalifikationer som ska kunna ligga till grund för certifiering eller ackreditering, i den mån sådan regleringsteknik använts för vissa yrkesverksamheter. I det första steget ska det endast prövas om yrkeskvalifikationerna är tillräckliga för att kunna bevilja tillträde till yrket. Denna prövning ska ske i enlighet med förfarandebestämmelserna i den nya förordningen, bl.a. avseende tids- frister, och avslutas med ett beslut om yrkeskvalifikationerna. sökan ska ges in till den behöriga myndigheten eller elektroniskt via den I den nya lagen och förordningen införs bestämmelser som ska göra det möjligt att utfärda yrkeskort när kommissionen fattat de beslut som krävs, bl.a. avseende för vilka yrken ett sådant yrkeskort ska utfärdas. Föreskrivande myndigheter bemyndigas att meddela närmare föreskrifter i den mån det behövs för att systemet ska kunna tas i bruk. Den nya lagen innehåller uttryckliga bemyndiganden om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter avseende tillfälligt tillhandahållande av tjänster, erkännande av yrkes- kvalifikationer, europeiskt yrkeskort och språkkontroller avseende hälso- I den nya förordningen bemyndigas föreskrivande myndigheter att meddela verkställighetsföreskrifter samt föreskrifter om undantag från rätten att välja kompensationsåtgärd. högskolerådet bemyndigas att meddela föreskrifter om yrkeskort av- seende i oreglerade yrken, gemensamma utbildningsprinciper och utfärdande av utbildningsbevis. bemyndigas att meddela föreskrifter om automatiskt erkännande av yr- bemyndigas att meddela föreskrifter om informationsutbytet i . Det införs en ny bestämmelse i offentlighets- och sekretesslagen om att sekretess ska gälla för en uppgift om en enskilds ekonomiska eller per- sonliga förhållanden som hänför sig till ett ärende enligt horisontella lagen om yrkeskvalifikationer, om det kan antas att den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs. Beslut enligt den nya lagen och förordningen kan överklagas hos all- Om myndigheten inte fattat beslut inom den tidsfrist som anges för det aktuella ärendet, kan sökanden göra en fram- hos myndigheten om att ärendet ska avgöras. fatta beslut i ärendet i sak eller i ett särskilt beslut avslå Administrativt samarbete och information Behöriga myndigheter behöver samarbeta över nationsgränserna för att erkännandesystemet enligt direktivet ska fungera. Av ändringsdirektivet framgår nu uttryckligen att myndigheterna ska använda informations- systemet för kommunikation sinsemellan. Utredningen föreslår att skyldigheten att samarbeta med behöriga myndigheter och rådgivnings- centrum i andra länder regleras i den nya förordningen. Universitets- och högskolerådet ska så långt möjligt bistå behöriga myndigheter och råd- givningscentrum i andra länder med information om yrken som inte är reglerade i . Utbyte av information om disciplinära åtgärder regleras i det ursprungliga yrkeskvalifikationsdirektivet. Utredningen föreslår att det av den nya förordningen ska framgå att de behöriga myndigheterna är ansvariga för att utbyta information om disciplinära åtgärder med behö- riga myndigheter i andra länder. De ska även åläggas att kontrollera sådan information som kommer från en myndighet i ett annat land avse- ende yrkesutövare med svenska yrkeskvalifikationer och meddela vilka åtgärder som vidtas mot bakgrund av sådan information. Genom ändringsdirektivet införs två nya varningsmekanismer, en av- seende falska dokument och en avseende yrkesutövare som begränsats i sin rätt att utöva yrkesverksamhet inom reglerade hälso- och sjukvårds- yrken, inom reglerade yrken där barn undervisas (inklusive barnomsorg och förskoleverksamhet) samt som veterinär. Kommissionen ska fatta beslut om hur varningsmekanismerna ska fungera innan dessa kan tas i bruk, och kan även komma att styra hur informationsflödet ska hanteras i medlemsstaterna. I avvaktan på närmare besked från kommissionen före- slår utredningen en struktur för hur varningsmekanismerna kan admi- nistreras nationellt. För att kunna följa direktivets krav om att samtliga medlemsländer ska varnas efter att beslutet om begränsad rätt att utöva yrket fattats, föreslår utredningen att dessa varningar ska skickas av , Lärarnas ansvars- nämnd respektive och sjukvård. Samtliga varningar som mottas från andra länder ska inkomma till Uni- versitets- och högskolerådet, som sedan ska sprida informationen till berörda myndigheter i . När det gäller varningsmekanismen för falska intyg föreslår utredningen att denna administreras av Universitets- och högskolerådet. Behöriga myndigheter som polisanmäler en enskild som har använt sig av falska intyg i samband med erkännande av yrkes- kvalifikationer ska informera Universitets- och högskolerådet. Rådet ska även motta varningar om falska dokument från andra länder och sprida informationen vidare till berörda myndigheter i . Den gemensamma kontaktpunkten för tjänster, som inrättades i sam- band med tjänstedirektivets genomförande, ska användas för information om reglerade yrken och reglerade utbildningar. För att , där kontaktpunkten inordnats, ska kunna fullgöra de skyldigheter som det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet ställer ska de behöriga myn- digheterna förse verket med nödvändig information och hålla den upp- daterad. Ansvaret för att förse med information om regle- rade utbildningar ska fördelas mellan , avseende gymna- sieskolan, Universitets- och högskolerådet, avseende universitet och högskolor, samt Myndigheten för , avseende yrkeshög- ska även, liksom avseende tjänste- direktivet, se till att samtliga krav, förfaranden och formaliteter som täcks av det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet kan fullgöras elektroniskt och på distans via kontaktpunkten för tjänster. ningen ska framgå att all information också bör finnas tillgänglig på ska även fortsättningsvis behålla sin roll som samordnare för kontaktpunkten. Åtgärder till stöd för yrkesutövare med svenska yrkeskvalifikationer För att säkerställa att de svenska utbildningarna lever upp till det moder- niserade yrkeskvalifikationsdirektivets minimikrav föreslår utredningen att det införs ett förtydligande i bilagorna till högskoleförordningen re- spektive förordningen för om att utbild- ningsanordnare är skyldiga att utforma utbildningarna så att direktivets Till stöd för utbildningsanordnarnas arbete bör Universi- tets- och högskolerådet sammanställa de krav som följer av det moderni- serade yrkeskvalifikationsdirektivet, samt även bevaka och informera om sådana uppdateringar avseende kunskaper och färdigheter som kan be- slutas av kommissionen genom delegerade akter. yrkeskvalifikationsdirektivet ger nämligen kommissionen befogenhet att i flera avseenden fatta bindande beslut genom såväl genomförandeakter som delegerade akter. Eftersom själva avsikten med det delegerade be- slutsfattandet är att unionens lagstiftning ska genomföras enhetligt, är det sannolikt att kommissionen avser fatta dessa beslut i form av förord- ningar, som inte ska genomföras av medlemsländerna utan är direkt til- I syfte att säkerställa att utövare av yrken som omfattas av automatiskt erkännande utifrån samordnade minimikrav på utbildningen, dvs. tekare, barnmorskor, läkare, sjuksköterskor, tandläkare och veterinärer, ska kunna fortbilda sig föreslår utredningen att och Sta- tens jordbruksverk bemyndigas att meddela föreskrifter om fortbildning. Svenska yrkesutövare kan i andra länder mötas av krav på att bifoga diverse intyg över examens- eller utbildningsbevis. I ljuset av att enskilda bör vända sig till det svenska rådgivningscentrumet om de får problem anser utredningen att samtliga intyg över svenska utbildningar, oavsett om utbildningen är reglerad eller inte, ska kunna utfärdas av Universi- tets- och högskolerådet. Myndigheten för uppgift i detta hänseende ska därför upphöra. Däremot, när det gäller intyg över yrkes- erfarenhet, ser utredningen inga skäl till att flytta denna verksamhet från de auktoriserade handelskamrarna. Rapporteringsskyldigheter och åtgärder för ökad kunskap om direk- Det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet ställer krav på med- lemsländernas rapportering och kontinuerliga information i ett flertal För att säkerställa att efterfrågad information skickas till kommissionen i enlighet med direktivets krav, men också för att stärka rådgivningscentrumets tillika samordnarens roll, föreslår utredningen att samtliga återkommande krav på information fullgörs av Universitets- och högskolerådet. För att detta ska fungera åläggs behöriga myndigheter i förordningen att förse Universitets- och högskolerådet med efterfrågad information. I samband med att genomförandeåtgärder anmäls till kommissionen ska kommissionen även få information om hur säkerställer att yrkesverksamma som apotekare, barnmorska, läkare, sjuksköterska, tandläkare eller veterinär har möjlighet att fortbilda sig. Senast ska också kommissionens databas om reglerade yrken upp- dateras. I syfte att förbättra kunskapen om regelverket, och erbjuda behöriga myndigheter en plattform för erfarenhetsutbyte, föreslår utredningen att det inrättas ett råd för reglerade yrken. Av den nya förordningen framgår att ordförandeskap och sekretariat bör inrättas hos rådgivningscentrumet tillika samordnaren, dvs. Universitets- och högskolerådet. Alla behöriga myndigheter samt bör ingå i rådet. Utredningens förslag påverkar enskilda yrkesutövare som önskar bedriva verksamhet såväl i som i annat land och oavsett om det sker inom ramen för en anställning eller som egenföretagare på . Till övervägande del omfattas verksamhetsområdena av den yrkesreglering som finns i sektorsförfattning. Genom att ut- redningen identifierat ytterligare yrkesverksamheter som bör betraktas som reglerade yrken berörs yrkesutövare med utländska yrkeskvali- fikationer inom dessa yrkesgrupper av utredningens förslag. Inom vissa verksamhetsområden tydliggörs rätten att tillfälligt utöva verksamhet utifrån de kvalifikationer den enskilde förvärvat i sitt etableringsland genom förändringar i skollagen, patientsäkerhetslagen och förordningen om behörighet till vissa anställningar inom hälso- och sjukvården. För andra yrkesgrupper, fastighetsmäklare och yrkesverksamma inom dju- rens hälso- och sjukvård, föreslår utredningen att nu gällande krav på att underrätta den behöriga myndigheten på förhand tas bort. Däremot kvar- står krav på förhandsunderrättelse för enskilda inom hälso- och sjuk- vårdsyrken samt väktare, vars kvalifikationer även kan kontrolleras på förhand. Yrkesverksammas rätt att i förekommande fall välja kompensations- åtgärd klargörs, liksom i vad mån språkkunskaper kan kontrolleras. Ut- redningen anser att behöriga myndigheter på förhand måste identifiera vilka krav som är grundläggande för att få utöva yrkesverksamhet i Sve- rige så att enskilda på förhand ska kunna informera sig om detta, liksom att det ska vara tydligt vad som krävs i form av intyg för en fullständig ansökan. Behöriga myndigheter kan kräva en avgift för en ansökan om erkännande av utländska yrkeskvalifikationer för att få legitimation eller annat behörighetsbevis, även inom hälso- och sjukvården. Enskildas möj- lighet att bevaka sina intressen under erkännandeprocessens gång tydlig- görs bl.a. vad gäller rätten att överklaga. Företag i egenskap av egenföretagare påverkas i motsvarande mån som enskilda av de förtydliganden utredningen föreslår. gativa konsekvenser torde dock inte uppstå för företag. Förslagen bidrar till att underlätta tillgången till relevant arbetskraft genom att erkänna sådan kompetens som förvärvats i annat EU-land som likvärdig med den som förvärvats i . Effektivare handläggningsprocesser, bl.a. inom ramen för europeiska yrkeskort, torde bidra till smidigare rekryterings- processer för arbetsgivare. Det bör dock påpekas att de behöriga myn- digheterna i inte alltid råder över handläggningstiden eftersom visst informationsutbyte med behöriga myndigheter i andra länder kan krävas i vissa fall. Företag som är verksamma som utbildningsanordnare inom hälso- och sjukvårdsområdet, eller som erbjuder utbildningar för veterinärer eller arkitekter, kan komma att påverkas av de förtydliganden utredningen föreslår om att sådana utbildningar som samordnats genom yrkeskvalifikationsdirektivet även måste uppfylla direktivets krav. När det gäller konsekvenser för det allmänna måste inledningsvis kon- stateras att behöriga myndigheter tillämpar regelverket i en- lighet med gällande sektorsförfattningar. Det faktum att reglerna samlas i ett övergripande, horisontellt regelverk påverkar inte myndigheternas hittillsvarande skyldigheter att erkänna utländska yrkeskvalifikationer. Detta gäller dock inte för de myndigheter som utredningen anser bör utses som tillkommande behöriga myndigheter mot bakgrund av att viss yrkesverksamhet får anses vara reglerad. Utredningen har inte kunnat identifiera hur många av de yrkesverksamma inom dessa yrkesgrupper som har utländska yrkeskvalifikationer, varför det är svårt att bedöma omfattningen av myndigheternas tillkommande bedömnings- verksamhet. Det kan finnas anledning att följa utvecklingen inom detta område och om det visar sig att bedömningsverksamheten får en sådan omfattning att den inte ryms inom befintliga ramar bör det övervägas om en avgiftsfinansiering även ska införas för något av de tillkommande yrkena. För majoriteten av de existerande behöriga myndigheterna, finns en möjlighet att avgiftsfinansiera ansökningar om erkännande av ut- ländska yrkeskvalifikationer. En existerande behörig myndighet har i vissa fall varit förhindrad att ta ut avgifter för bedömningen av utländska yrkeskvalifikationer, nämligen . Utredningen kan inte se något skäl för detta och föreslår att även ska kunna kräva en avgift för utfärdande av legitimation eller annat behörighetsbevis för enskilda med såväl svenska som utländska yrkeskvalifikationer. Utredningen föreslår att behöriga myndigheter ska ersätta Universitets- och högskolerådet för dess kostnader för att lämna yttranden över ut- ländska utbildningsrelaterade yrkeskvalifikationer. I ett inledande skede behöver dock Universitets- och högskolerådet bygga upp verksamheten med hjälp av allmänna medel. Utredningen föreslår också en finansiering genom allmänna medel för den ökade administration som varningssystemet kan komma att innebära för samt för med anledning av de uppgifter som tillkommer kring den gemensamma kon- taktpunkten för tjänster. Universitets- och högskolerådet bör även få en ökad anslagsfinansiering mot bakgrund av sådana uppgifter som stadig- varande tillkommer genom rollen som samordnare samt sekretariat för Rådet för reglerade yrken. Det går inte att förutse vilka konsekvenser som kan komma att uppstå för det fall kommissionen beslutar att införa systemet med europeiska yrkeskort, och inte heller för det fall kommissionen beslutar om gemen- samma utbildningsprinciper. Beroende på inom vilka yrkesverksamheter sådana beslut kan komma att fattas kan en förnyad analys behövas Förslag till lag om erkännande av yrkeskvalifikationer Härigenom föreskrivs21 följande. 1 § Genom denna lag genomförs vissa bestämmelser i mentets och rådets direktiv /36/EG av 2005 om erkännande av yrkeskvalifikationer (yrkeskvalifikations- direktivet), i lydelsen enligt och rådets direktiv /55/EU. 2 § Denna lag gäller för dem som vill utöva ett reglerat yrke i , som anställd eller som egen företagare, och som har förvärvat yrkeskvali- fikationer eller fått dem erkända i en annan stat inom EES eller i (ursprungsstaten). I tillämpliga delar gäller denna lag även för dem som 1.har gjort yrkespraktik i en annan stat inom EES eller i , eller 2.har förvärvat yrkeskvalifikationer i eller fått dem erkända här i landet och vill utöva sitt yrke i någon annan stat inom EES eller i . 3 § Ett erkännande av yrkeskvalifikationer enligt denna lag eller inne- hav av ett giltigt europeiskt yrkeskort ger yrkesutövaren rätt till tillträde till samma yrke eller den jämförbara yrkesverksamhet som denne är behörig att utöva i ursprungsstaten och rätt att utöva det yrket eller den verksamheten i , på samma villkor som om yrkesutövaren hade förvärvat sina yrkeskvalifikationer här i landet. 4 § Denna lag gäller inte för yrken som är förenade med offentlig makt- utövning. Denna lag gäller inte heller för advokatyrket. Bestämmelser som i fråga om detta yrke genomför yrkeskvalifikationsdirektivet i tillämpliga delar finns i . 5 § Denna lag gäller inte om det i en annan lag eller förordning finns avvikande bestämmelser om erkännande av yrkeskvalifikationer som har förvärvats utanför , i den mån dessa bestämmelser grundar sig på andra bindande rättsakter antagna inom Europeiska unionen än yrkes- kvalifikationsdirektivet. 21 Jfr och rådets direktiv /36/EG av om erkännande av yrkeskvalifikationer, i lydelsen enligt och rådets direktiv /55/EU. 6 § I denna lag avses med 1.reglerat yrke: yrkesverksamhet där det genom lag, förordning eller andra föreskrifter, direkt eller indirekt, krävs bestämda yrkeskvalifika- tioner för att få tillträde till eller utöva verksamheten eller använda en viss yrkestitel, 2.lagligen etablerad: uppfyller alla krav för att ha rätt att stadig- varande utöva ett yrke, som egenföretagare eller som anställd, i en stat inom EES eller i , 3.yrkeskvalifikationer: kvalifikationer som intygas i ett bevis på for- mella kvalifikationer, ett kompetensbevis enligt artikel 11 punkt a i) i yrkeskvalifikationsdirektivet eller yrkeserfarenhet, 4.bevis på formella kvalifikationer: examens-, utbildnings- eller annat behörighetsbevis som har utfärdats av en behörig myndighet avseende en yrkesutbildning som huvudsakligen har ägt rum inom EES eller i . Som bevis på formella kvalifikationer ska också betraktas ett bevis på formella kvalifikationer som har utfärdats i tredjeland, om inne- havaren har yrkeserfarenhet inom det berörda yrket i en stat inom EES eller i och beviset på formella kvalifikationer har erkänts av den staten, 5.reglerad utbildning: all utbildning som särskilt utformats för ett visst yrke och som omfattar en eller flera kurser som vid behov kom- pletteras genom sådan yrkesutbildning, provtjänstgöring eller yrkesutöv- ning som har fastställts i författning eller som övervakas eller har god- känts av en myndighet, 6.anpassningsperiod: utövande av ett reglerat yrke under en behörig yrkesutövares ansvar och som ska bedömas, eventuellt åtföljt av kom- pletterande utbildning, 7.lämplighetsprov: ett prov som gäller den sökandes yrkeskunnighet, färdigheter och kompetens och som genomförs av en behörig myndighet isyfte att bedöma den sökandes förmåga att utöva ett reglerat yrke, 8.yrkespraktik: en period med yrkespraktik som sker under handled- ning, förutsatt att den utgör ett villkor för tillträde till ett reglerat yrke, och som kan äga rum under eller efter en avslutad utbildning som leder till ett examensbevis, 9.yrkeserfarenhet: faktiskt och lagligt utövande av det berörda yrket i en medlemsstat, 10.europeiskt yrkeskort: ett elektroniskt bevis för antingen att yrkes- utövaren uppfyller alla nödvändiga villkor för att tillfälligt tillhandahålla tjänster i en stat inom EES eller i eller erkännandet av yrkes- utövarens yrkeskvalifikationer för etablering i en sådan stat, och 11.livslångt lärande: all allmän utbildning, yrkesutbildning, icke- formell utbildning och informellt lärande som sker genom livet och leder till ökade kunskaper och färdigheter och ökad kompetens. 7 § Om det för tillträde till ett reglerat yrke krävs att yrkesutövaren har gjort viss yrkespraktik, ska sådan praktik som gjorts i en annan stat inom EES eller i godtas, under de förutsättningar som särskilt föreskrivs. Tillfälligt tillhandahållande av tjänster 8 § En yrkesutövare som avses i 2 § första stycket har rätt att tillfälligt utöva sitt yrke i , om yrkesutövaren är lagligen etablerad i en stat inom EES eller i för att där utöva samma yrke (etablerings- staten). Om yrket inte är reglerat i etableringsstaten krävs att yrkesutövaren har utövat yrket under i en eller flera stater inom EES eller i som föregår tillhandahållandet av tjänsten i Sve- rige.