prop · H3031d25 · 2015-09-21 00:00:00 — Dessutom har regeringen förstärkt stödet till ekologisk produktion i landsbygdsprogrammet med ytter- ligare jämfört med det programförslag som den förra regeringen över- lämnade till kommissionen . Detta är ett uttryck för den vikt som regeringen lägger vid den ekologiska produktionen. Den ekologiska odlingen har ökat kontinuerligt och inom några regioner i har målet i landsbygdsprogrammet –2013 om odlad ekologisk areal uppnåtts. Andelen jordbruksmark som var helt omställd till ekologisk produktion ökade 2014. Arealen jordbruksmark som var helt omställd till ekolo- gisk produktion uppgick till 465 300 hek- tar. Det motsvarar en ökning jämfört med . Den totala arealen jord- bruksmark, som var omställd eller under omställning till ekologisk produktion, var i stort sett oförändrad. Av totala certifierade areal jordbruksmark var omställd eller under omställning till ekologisk produktion 2014. Som en övergångslösning förlängdes vissa miljöåtgärder i landsbygdsprogrammet – 2013, såsom stöd till ekologisk produktion, att också gälla . Europeiska kommissionen har för program- perioden –2020 valt att framhäva det ekolo- giska jordbruket genom att hantera frågan i en egen artikel i och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 av om stöd för landsbygdsutveck- ling från Europeiska jordbruksfonden för lands- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 bygdsutveckling och om upphävande av rådets förordning (EG) 1698/2005. Ett förslag till landsbygdsprogram för perioden –2020 blev godkänt av Europeiska kommissionen . Den ekologiska livsmedelsförsäljningen har ökat med till 15,5 miljarder kro- nor 2014. Det är en ökning jämfört med . Av alla sålda livsmedel 2014 var ekologiska. Den ekologiska livs- medelsförsäljningen har fortsatt öka inom offentlig marknad, med . Förutom miljöersättningar för ekologisk pro- duktion i landsbygdsprogrammet finns mark- nadsfrämjande åtgärder såsom certifieringsstöd och stöd till mervärden, forskning (Formas), fältforskning, tion och konsumtion (EPOK) vid lant- bruksuniversitet, försöks- och utvecklingsverk- samhet, samt Organic . Även inom den förra regeringens sats- ning Matlandet har det funnits möjlighet att söka stöd för olika ekologiska projekt. Ny EU-lagstiftning om ekologisk produktion Europeiska kommissionen presenterade ett nytt lagstiftningspaket om ekologisk produktion innehållande ett förslag till ny för- ordning och en ny handlingsplan. Syftet med den föreslagna förordningen är bl.a. att under- lätta för jordbrukare att gå över till ekologiskt jordbruk. Förordningen ska även bidra till enklare regler, minskad administrativ börda, rättvisa konkurrensvillkor för jordbrukare och stärkt konsumentförtroende för ekologiska produkter. Regeringen har arbetat aktivt för att förändra förslaget på EU-nivå med målsättning att främja ekologisk produktion. Ekologisk odling bidrar till flera av miljökvali- tetsmålen, t.ex. Giftfri miljö, Ett rikt odlings- landskap och Ett rikt växt- och djurliv. För att främja ekologisk produktion och konsumtion sker insatser inom flera områden i livsmedels- kedjan. Satsningarna har bidragit till en ökning både av den ekologiska odlingen och av mark- naden för ekologiska produkter. Ytterligare viktiga faktorer är livsmedelskedjornas stärkta marknadsföring och ett ökande intresse bland 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 konsumenter för produkter som har producerats utan bekämpningsmedel. 2.5.4Resultat miljö, klimat och energi För att mäta resultatet för målen på området används följande indikatorer: –Förändringar i kväve- och fosforutnyttjan- det i den svenska jordbrukssektorn. –Utsläpp av ammoniak från jordbruks- sektorn. –Förändringar i hälso- och miljöriskerna vid användning av växtskyddsmedel. Förändringar av kväve- och fosforutnyttjande Den svenska belastningen av växtnäringsämnen på havet minskar liksom övergödningen i vattendragen men övergödningsproblemen kvar- står i många områden, särskilt i Egentliga Öster- sjön. Jordbruket är fortfarande den största källan till vattenburen belastning av fosfor och kväve. En ändring av förordningen (1998:915) om miljöhänsyn i jordbruket trädde i kraft (SFS 2015:250). Ändringen omfattar bl.a. bemyndigande för att ta fram föreskrifter om täckning av lagrings- behållare för rötrester. Att ett krav på täckning av lagringsbehållare för rötrester ska införas är ett förslag i SOU 2013:5 Djurhållning och miljön – hantering av risker och möjligheter med stallgödsel. får möjlighet att peka ut församlingar utanför kustområdet i län som nitratkänsligt område. Vid Helsingforskonventionens ministermöte fastställdes att bör minska närsaltsbelastningen till med fosfor samt kväve, relativt till belast- ningsnivån hade 1997–2003. Betinget gäller för Egentliga , och , men det finns inget utrymme att öka belastningen till andra bassänger. Enligt preliminära resultat är på god väg att uppnå belastningsmålet för kväve, och har även minskat belastningen ytterligare till vissa bassänger. Vad det gäller minskning av fosfortillförsel går det långsammare. ramen för samarbetet inom Helsingfors- konventionen pågår just nu ett arbete med att uppdatera och analysera utsläppen till i den s.k. Pollution Load Compliance (PLC). Detta arbete beräknas vara klart i mitten av 2018. Den nationella gårdsbalans som tas fram visar på att effektiviteten, uttryckt i procent för både kväve och fosfor inom den svenska jordbrukssektorn, har stadigt förbättrats . Särskilt effektiviteten i fosforutnyttjan- det beräknat som bortförsel i procent av tillför- sel har ökat väsentligt . Tabell 2.23 Effektiviteten för kväve och fosfor beräknat från nationell gårdsbalans Utsläpp av ammoniak från jordbrukssektorn Även utsläppen av ammoniak från jordbruket fortsätter att minska. beräknades jord- brukets utsläpp till . Det innebär att ammoniakutsläppen har minskat med jämfört med föregående år. Förändringar i hälso- och miljöriskerna vid användning av växtskyddsmedel Växtskyddsmedel används i huvudsak för att skydda växter inom jordbruk, skogsbruk och trädgårdsbruk mot svampangrepp, skadedjur eller konkurrerande växter. Arbetet i med en hållbar användning av växtskyddsmedel beskrivs i den svenska handlingsplanen (Natio- nell handlingsplan för hållbar användning av växtskyddsmedel för perioden –2017). Handlingsplanen innehåller mål, riktvärden, åtgärder, tidtabeller och hur uppföljningen ska göras. För att spegla trenderna i hälso- och miljö- riskerna beräknar Kemikalieinspektionen indi- katortal för användningen av växtskyddsmedel. Försålda mängder till jordbruket, inklusive frukt och trädgårdsodling, minskade 2013 med till . Ogräsmedlen minskade kraf- tigt med som svampmedlen ökade mest, från till . Antalet hektardoser har minskat något. Trots minsk- ningen kan en tydlig ökning i miljöriskindex noteras medan hälsoriskindex följer minsk- ningen i antalet hektar doser nedåt. Ökningen för miljöriskindex beror på att flera ämnen med höga miljöriskpoäng har ökat i användning. Jämfört med har hälsoriskerna minskat med medan riskerna för miljön minskat med . Indexen visar att riskerna legat på ungefär samma nivå . har en viss ökning skett särskilt avseende miljöriskindexet. Biologisk mångfald i odlingslandskapet 2013/14:141 En svensk strategi för bio- logisk mångfald och ekosystemtjänster föreslår regeringen en ändring av så att dispens ska kunna ges från det generella biotop- skydd när dispensen avser en åtgärd som under- lättar för jordbruket men som inte äventyrar biotopskyddets syften. trädde ändringen i kraft. Flera av åtgärderna rör miljökvalitetsmålen som t.ex. Ett rikt odlingslandskap, Ingen övergöd- ning, Levande sjöar och vattendrag, Grundvatten av god kvalitet, Giftfri miljö, Begränsad klimat- påverkan och Myllrande våtmarker och har bäring på jordbruket (se vidare utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård för ytterligare beskrivning av miljökvalitetsmålen). Miljöåtgär- der och miljöövervakning blir fortsatt nödvän- diga för att miljökvalitetsmålen ska nås. De preliminära beräkningar som tagits fram inom Helcomsamarbetet visar att insatser för att minska övergödningen nu måste riktas mot åtgärder för att begränsa utsläppen av fosfor. Betingen som rör kväve är på god väg att upp- fyllas. Detta innebär att åtgärder för att minska utsläppen av övergödande ämnen från jord- bruket bör fokuseras på att minska utsläppen av fosfor. Landsbygdsprogrammet är ett viktigt styr- medel i arbetet för att nå miljökvalitetmålen (se vidare avsnitt 2.5.2 Resultat hållbar landsbygd under rubrik Landsbygdsprogrammet) och målen för och rådet direktiv /60/EG av om upp- rättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område. För att mäta resultatet för målen på området används följande indikatorer: 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 –Total tillförd mängd bioenergi. –Utsläpp av växthusgaser från jordbruks- sektorn. –Skog och skogsmarks nettoupptag av växt- husgaser. Insatser inom de areella näringarna för att minska de globala klimatförändringarna består dels i att producera bioenergi och förnybara material för att substituera fossila bränslen och material, dels i att minska utsläpp och öka upp- tag i skog och mark. Trenden av minskande utsläpp av metan och lustgas från jordbruket fortsätter. hade utsläppen av metan och lustgas från det svenska jordbruket minskat med . Minskningen beror främst på minskat antal nötkreatur och svin och förbättrad gödsel- hantering. En ny studie från lantbruks- universitet (Effect of perennial cover crop on soil organic carbon stocks in , C. Poeplau m. fl., 2015) visar att odling av fång- grödor ökar markens mullhalt och inlagringen av kol i marken. Fånggrödeodling är därmed en positiv åtgärd inte bara för minskat växt- näringsläckage utan också ur ett klimatperspek- tiv. Diagram 2.3 Utsläpp av växthusgaser från jordbruket Källa: , National Inventory Report 2015 (exklusive nettoupptag av CO2 i jordbruksmark). har olika åtgärder genomförts för att främja skogsbrukets roll i att minska klimat- påverkan och anpassa skogsbruket till ett föränd- rat klimat. har fortsatt att utveckla sin rådgivning i syfte att höja skogs- brukets kunskapsnivå dels om metoder för en långsiktigt hållbar ökning av tillväxten i skogen, dels om möjliga anpassningsåtgärder. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Skog och skogsmark inklusive träprodukter hade 2013 ett nettoupptag på ca koldioxidekvivalenter, vilket innebär en ökning jämfört med , och en ökning jämfört med . Anledningen till ökningen jämfört med är främst en generellt sett en ökad tillväxt vilket lett till en större differens mellan tillväxt och avverk- ning än tidigare, trots en fortsatt hög avverkning . har avverkningen varit något högre än avverkning och sannolikt kommer det rapporterade nettoupp- taget vara något lägre än nivå. Diagram 2.4 Nettoupptag av växthusgaser inom skogsbruket 2003–2013, inkl. träprodukter (tidsserien omräknad jämfört på grund av metodutveckling) Källa: , National Inventory Report 2015 (exklusive upplagring i träprodukter). Bioenergi från de gröna näringarna svarar i dags- läget för nästan en tredjedel av den svenska ener- gianvändningen. Total tillförd mängd biobränsle 2013 var , vilket är i nivå med men mer än en fördubbling (högre) jämfört med . av bio- energin kommer från skogssektorn och till stor del från industrins biprodukter. Användningen av grenar och toppar (grot) och förädlade biobränslen som pellets i fjärrvärme- och el- produktionsanläggningar har också ökat mar- kant , även om det skett en avmatt- ning som bl.a. beror på ökad konkurrens från andra energiråvaror som avfall. Jordbruket bidrar med en liten men ökande del av bioenergiproduktion. Diagram 2.5 Total tillförd mängd bioenergi Källa: , National Inventory Report 2015. Biogasproduktionen ökade med 97 GWh 2013 jämfört med , vilket motsvarar en ökning . De huvudsakliga substraten för biogasproduktion var olika typer av avfall såsom avloppsslam, källsorterat matavfall och avfall från livsmedelsindustrin. Gårdsbiogasanläggningarna samt samrötningsanläggningarna producerade 2013 sammalagt 77 respektive 580 GWh, vilket är en ökning jäm- fört med året innan. Mängden rötad gödsel ökade medan mäng- den rötade grödor ökade . För- utom biogas producerade samrötningsanlägg- ningarna och gårdsbiogasanläggningarna till- sammans drygt 1 rötrest (s.k. bio- gödsel) varav användes som gödselmedel. har öppnat pilot- projektet metanreduceringsersättningen för ansökningar. Syftet är att – 2023 ersätta biogasproducenter, med /KWh, för den dubbla miljönyttan som upp- står när biogas produceras från gödsel. Totalt har 55 anläggningar ansökt om att ta del av metanreduceringsersättningen sedan projektet i praktiken startade . Den totala energianvändningen inom jord- bruk, skogsbruk och fiske var 2013, energianvändningen är därmed oförändrad jäm- fört med 2012. och Transport- styrelsen delredovisade (”MetandieselEfterKonver- tering av Arbetsmaskiner”). Projektets syfte är att utveckla biogasdrift för arbetsmaskiner samt att arbeta med framtagandet av ett nytt regelverk för efterkonvertering av arbetsmaskiner till för- nybara bränslen. har i såväl de internationella klimat- förhandlingarna som inom EU verkat för att åstadkomma regler som främjar skogens roll i klimatarbetet genom att skogsråvara används för träprodukter och biobränslen som upptag av koldioxid i växande skog kan utgöra ett komplement. Upptag och utsläpp inom jordbruk, skogs- bruk och annan markanvändning ingår i och EU:s åtagande inom ramen för Kyoto- protokollets andra åtagandeperiod för perioden –2020. I medlemsländernas motsvarande EU-interna åtaganden till , och i nationella mål till 2020, ingår jordbrukets utsläpp men inte upptag och utsläpp inom skogsbruk och annan markanvändning. Utsläppen av växthusgaser globalt måste minska kraftigt för att de allvarligaste klimatförändring- arna ska kunna undvikas. är ett före- gångsland i arbetet med att minska utsläppen. Den omställning som sker i och som har påbörjats inom resten av EU och i andra delar av världen är en utmaning som innebär stora möjligheter för de gröna näring- arna. Minskningen av jordbrukets utsläpp av växt- husgaser beror på en fortsatt nedåt- gående trend för användningen av mineralgödsel samt minskad djurhållning. Trots detta har livs- medelsproduktionen inte minskat i samma utsträckning vilket innebär att effektiviteten i produktionen har förbättrats och att klimat- påverkan per producerad enhet är mindre. Mätosäkerheten kring upptag och utsläpp från jord- och skogsbruk är fortsatt stor men det löpande utvecklingsarbetet medför att nog- grannheten förbättras kontinuerligt. I rapportering till redo- visas resultaten vad gäller skogsbruk som löpande genomsnitt för att undvika att skillnader på grund av mätosäkerhet påverkar enskilda år. Inom skogsbruket inkluderas bl.a. det kol som finns kvar i stubbar och även kol bundet i träprodukter producerade av svensk skogsråvara. Metoder för beräkning av skogsmarkens kolinnehåll har också utvecklats löpande. Energiutvinning från biomassa ökar, inte minst inom skogssektorn. Det är viktigt att det ökade uttaget av biomassa framför allt från skogen inte innebär negativa effekter på biolo- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 gisk mångfald och att ytterligare försurning av skogsmark undviks. Medvetenheten i de gröna näringarna om behovet av att minska beroendet av fossil energi genom effektiv och hållbar ener- gianvändning har ökat. Sammanfattningsvis konstateras att jord- brukets utsläpp långsiktigt har minskat. Skogs- brukets nettoupptag ligger kvar på en hög nivå som produktionen av skogsbaserad bioenergi och biogas från jordbruket fortsätter att utvecklas positivt, och kontinuerligt arbete bedrivs för att minska beroendet av fossil energi i de gröna näringarna. Fortsatta insatser behövs dock för att ytterligare tillvarata de gröna näring- arnas möjligheter i klimatarbetet. Fler jobb i skogen För att mäta resultatet för skogspolitikens två jämställda mål, produktionsmålet och miljö- målet, samt relevanta miljökvalitetsmål används följande indikatorer: –Virkesförråd och återväxt. –Röjning och avverkning. –Skog och vilt i balans. –Skydd av skogsmark. –Skydd mot skadeinsekter m.m. Den årliga tillväxten på produktiv skogsmark är ca 116 miljoner m3sk. Det totala virkesförrådet på produktiv skogsmark är omkring 3,0 miljar- der m3sk varav majoriteten består av tall () och gran (). Contortatall utgör av virkesförrådet. är det vanligaste lövträdet (). Övriga lövträd utgörs av asp (1,), al (1,), sälg (0,) och rönn (0,). löv- träd (ek, bok, lönn, alm, ask, lind, avenbok och fågelbär) utgör av det totala virkes- förrådet. på produktiv skogsmark är 135 m3sk per hektar. användes hyggesfritt skogsbruk inom storskogsbruket (företag med mer än ), 2013 . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 uppgift om areal hyggesfritt skogsbruk för enskilda ägare. Föryngringarna för landet som helhet har för- bättrats sedan mätningarna började –2001. Då bedömdes av föryngringarna vara godkända, jämfört i den senaste mätningen 2009–2012. Den årliga föryngringsavverkningen (årsytan) i landet uppgår till ca , vilket motsvarar av den totala skogsmarksarealen. Merparten av den arealen kommer att röjas minst en gång i ungskogsfasen och i många fall anses två, eller ibland tre, röjningar behövas. Utebliven eller otillräcklig röjning kan innebära ett ackumulerat röjningsbehov. Även om de årliga röjningsarealerna ökat kontinuerligt har area- len med bedömt röjningsbehov fort- satt att stiga. uppgick den arealen till , den högsta siffra som redovisats. Resultaten från tyder på ett möjligt trendbrott. Arealen med omedel- bart röjningsbehov är nu . Diagram 2.6 Areal med röjningsbehov fördelat på 3-års medelvärden Källa: Sammanställning av statistik från Riksskogstaxeringen, . Skog och vilt i balans Skadorna från betande älg har varit omfattande . Orsakerna till detta är flera och kan troligen inte bara förklaras i förändring av älgstammens storlek. Även aspekter som kon- kurrerande hjortdjur, skogsbruksmetoder och snödjup påverkar skadenivåerna. har 55 älgförvaltningsområden på sammantaget – motsvarande halva yta I nordligaste delar syns en påtaglig minskning av betesskadorna den senaste vintern. I varierar skadorna från måttliga till kraftiga skadenivåer, på över 10 pro- cent. De mest omfattande skadorna återfinns i där betestrycket överlag är mycket stort och skadorna på tallungskog och unga lövträd är allvarliga. Betestrycket påverkar även biologisk mångfald och ekosystemtjänster nega- tivt. har haft fokus på att förbättra miljöhänsynen i skogsbruket. Myndig- hetens prioriterade mål har varit att öka förtro- endet för att dess arbete ger effekt i skogen. Fokusområden har varit 1) skarpare tillsyn, 2) extern kommunikation om miljöhänsyn och 3) uppföljning av skogspolitisk aktivitet kring miljöhänsyn. Arbetet har givit resultat genom att 1) antalet förbud och förelägganden om miljö- hänsyn ökat, 2) av medietäckningen om har berört miljöhänsyn, samt 3) har varit i kontakt med företag inom skogssektorn vars verksamhet berör mot- svarande 90–av den avverkade area- len. I samband med avverkning förekommer bris- ter i hänsyn gällande hänsynskrävande biotoper, skyddszoner till vattendrag, sjöar, och myrar, körning över vattendrag samt hänsyn till kulturmiljöer i skog. I samarbete med skogssektorn har Skogs- styrelsen tagit fram målbilder för god miljö- hänsyn. Skogsnäringen har påbörjat implemente- ringen genom framför allt anpassning av sina instruktioner och utbildningar. Målbilderna utgör även grunden för det uppföljningssystem utvecklar i samverkan med sektorn. har genomfört mål- bildsutbildningar till ett brett spektrum av skog- liga aktörer, med totalt ca 300 deltagare. och har gemensamt verkat för att minska 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 skador på kulturmiljön i samband med skogs- bruk. Uppföljning visar att av läm- ningarna har skador eller grova skador, samt att av de inventerade läm- ningarna har påverkats negativt. Exempel på att fokuserat sektorssamarbete kan leda till bety- dande förbättring finns från norra där ett samlat initiativ från skogsbruket och berörda myndigheter resulterat i betydligt minskade skador. Uppföljning hos visade på en minskning av negativ påverkan från till , som ett resul- tat av initiativet. Intresset för formellt skydd av skogsarealer med höga naturvärden är fortsatt mycket stort, vilket ställer höga krav på urval och prioritering av områden. Prioritering har fortsatt gjorts i enlig- het med den myndighetsgemensamma strategin för formellt skydd av skog. har av- talats sammanlagt 352 nya naturvårdsavtal och biotopskydd vilket är något lägre än föregående år. och har beslutat om gemensamma anvis- ningar för naturvårdsavtal i områden med höga sociala värden. Erfarenheter från det utökade användningsområdet för naturvårdsavtal kommer att samlas in och utvärderas. har beslut fattats om 77 biotopskyddsområden med uttalat syfte att bevara skogsgenetiska resurser. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 2.24 Miljöhänsyn vid föryngringsavverkning. Gäller föryngringsavverkningar utförda /2011–2012/2013 Källa: Skogsstatistisk årsbok 2014, tabell 6.27–6.32. Skydd mot skadeinsekter m.m. Skador på skog är relativt omfattande i de svenska skogarna och registreras i form av kron- utglesning och skador på träd och bestånd i Riksskogstaxeringen. Andelen utglesade träd har varit relativt stabil under de senaste 10–15 åren. Skador av betande älg, storm, snytbagge, bark- borre samt rotröta orsakar skogsbruket stora förluster . har , i samverkan med (), fort- satt arbetet med införandet av s.k. adaptiv skogs- skötsel. Grundmodellen i arbetet, baserad på två teoretiska ramverk om beslutsteori respektive adaptiv förvaltning av naturresurser, har vidare- utvecklats. Hyggesfritt skogsbruk är pilotåtgärd i projektet och satsningen har bidragit till för- bättrat kunskapsunderlag. SLU/Future har lagt ut en ny försökserie om hyggesfritt skogsbruk vilket kommer att ge ytterligare kunskaper kommande år. Skogsägarens försöksportal, där enskilda skogsägare kan redovisa de försök man på eget initiativ gör, har lanserats och är under utveckling. Ett antal kunskapsunderlag tas nu fram, bl.a. en Kunskapsplattform skogs- produktion, som ger en sammanhållen översikt över skogsproduktionsfrågorna. Den största skogsbranden i modern tid rasade i . Regeringen har anslagit 2014 och 2015 för att stödja de som drabbats av skogsbranden. har koordinerat arbetet med stöden. Stödpaketet syftade till att mildra kon- sekvenserna för de drabbade genom stöd för vissa delar av det som inte varit möjligt att täcka kunde ut- betalning av två nya stödformer ske, dels till den som haft kostnader för lagringsplats för brand- skadat virke i området, dels till skogsägare för marknadsprisfall på energived som har uppar- betats. Lantmäteriet tilldelades medel för åtgär- der relaterade till fastigheter och gränser. Brunnet sågtimmer, en färskvara, transportera- des i sin helhet ut ur området och kunde därmed tas till vara. De täta transporterna av virke har dock skadat vägnätet. fattade rege- ringen beslut om en förordning om stöd till enskilda vägar med anledning av branden i . Vidare har regeringen beslutat om en förordning om stöd för den diesel som används i skogsmaskiner i området. Mer än halva brandområdet skyddas. i Väst- manlands län avser att inrätta Hälleskogs- brännans naturreservat, vilket omfattar ca av brandområdet. Utöver naturreservatet har gjort en ekopark av hela sitt inne- hav i området, ca . och Arbetsförmedlingen har fortsatt samarbetat i en arbetsmark- nadssatsning inriktad på långtidsarbetslösa. Syftet har varit att deltagarna ska öka sin kom- petens inom den skogliga sektorn och komma närmare den ordinarie arbetsmarknaden. Projektet förväntas – 2015 ha gett sysselsättning för totalt ca 2 100 personer (1 700 deltagarplatser). har verkat för att främja den internatio- nella dialogen om hållbart skogsbruk och genomförande av befintliga, relevanta interna- avtal och mål, inklusive bevarande av