prop · H20372 · 2015-03-10 00:00:00 — Med mindre behov att behöva förlita sig på hyrläkare och vikarier kan vårdcentralerna i socioekonomiskt starka områden erbjuda sina patienter bättre kontinuitet än vårdcentraler i svagare områden och i glesbygden. GRANSKAR: STATEN OCH VÅRDEN 9.5Otillräcklig uppföljning av vad tillgänglighetsreformerna leder till Ambitionerna att följa upp resultaten av reformerna har varit stora. Trots detta är den bild som framkommit tämligen begränsad. kan konstatera att det i stor utsträckning saknas kunskap om hur olika grupper i samhället utnyttjar primärvården. att det produceras stora mängder av kvantitativa data om vården på nationell nivå. Vissa av de uppföljningar som gjorts av statliga myndigheter har varit fokuserade på kvantitativa data utan djupare analys. Viktiga aspekter av primärvården, som till exempel utvecklingen och förmågan att erbjuda kontinuitet, har inte följts upp. Regeringen sjösatte vårdvalsreformen utan att planera för en enhetlig uppföljning. Det är därför svårt att med tillgänglig information värdera primärvårdens utveckling. Det används olika begrepp och resultatmått, vilket gör att data är svåra att jämföra mellan landsting och . Uppgifter saknas eller kan inte automatiskt räknas fram ur olika system. Många av de data som presenteras om primärvården samlas därför in med hjälp av enkäter, vilket belastar individer, vårdgivare och landsting. Ett förslag som möjliggör analyser av individers väg genom vårdkedjan bereds av regeringen . Det är dock oklart om regeringen avser att införa det. Enligt hälso- och sjukvårdslagens etiska principer ska hälso- och sjukvården organiseras kostnadseffektivt. Primärvård anses också vara en jämförelsevis kostnadseffektiv vårdform. Ingen statlig myndighet har analyserat hur reformerna påverkat landstingens kostnader. bedömning är att regeringens rapportering till inte ger en helt rättvisande bild av vårdvalsreformens resultat. De tillgängliga uppgifter som finns på nationell nivå visar att kostnaderna inte har minskat efter vårdvalets införande utan fortsatt att öka. Någon motsvarande minskning av specialistvårdens kostnader går heller inte att utläsa. GRANSKAR: STATEN OCH VÅRDEN konstaterar att ambitionerna med tillgänglighetsreformerna till viss del har uppnåtts, men att detta har skett till priset av att primärvårdens möjlighet att erbjuda likvärdig vård och prioritering av patienter med störst behov förefaller ha minskat. En viktig orsak till detta är den målkonflikt som skapats när det gäller prioriteringarna i primärvården, det vill säga om vården ska styras efter individens efterfrågan eller behov. Här står hälso- och sjukvårdslagen i motsättning till lagen om valfrihetssystem. Det finns olika vägar att gå för att hantera denna målkonflikt. Oavsett vad statsmakterna väljer att göra ser det som grundläggande att landstingen ges mer lika förutsättningar att bedriva primärvård. Innan mer ingripande systemförändringar övervägs anser också att det finns ett antal åtgärder som är värda att pröva i syfte att styra primärvården mot vårdens övergripande målsättningar. vill därför rikta följande rekommendationer till regeringen: Ensa utformningen av vårdvalssystemen för primärvården. Statsmakterna uttryckte vid reformens införande att de förväntade sig att landstingen skulle inspireras av varandra och att variationen i modellerna skulle minska . är det svårt att se några sådana tendenser. kan inte heller se att skillnaderna mellan olika landsting har speciellt mycket med lokala förutsättningar att göra. Regeringen bör därför ta initiativ till att göra vårdvalssystemen mer lika. I detta arbete bör regeringen sträva efter att: Ersättningsprinciperna blir så enkla som möjligt och att de styr mot hälso- och sjukvårdslagens etiska principer. Ett nytt mer enhetligt ersättningssystem bör vara så enkelt som möjligt, i syfte att minska risker för manipulation och kostsam administration, men med ett tydligt inslag av ersättning efter patienternas behov. Inte formulera primärvårdsuppdragen för brett. Landstingen har valt olika modeller för att definiera vad primärvårdsuppdragen ska omfatta. Alltifrån mycket breda till smala uppdrag. kan se för- och nackdelar med bägge varianterna. I syfte att underlätta etablering förordar vi att ett nytt mer enhetligt primärvårdsuppdrag formuleras i olika delar så att det blir enklare för nya vårdgivare att etablera sig. Verka för att hälso- och sjukvårdslagens undantagsbestämmelse om särbehandling kommer till användning. Om landstingen använde denna bestämmelse för att särskilt stödja etablering i områden med högre sjuklighet och lägre socioekonomisk standard skulle primärvården bättre kunna anpassas till de etiska principerna. Eftersom inget landsting ännu prövat att använda bestämmelsen bör någon form av åtgärd vidtas för att uppmuntra detta. Tydliggör myndigheternas uppföljningsuppdrag. Regeringen bör formulera tydligare uppdrag till ansvariga statliga myndigheter för att säkerställa att det finns ett kvalitativt underlag för kommande beslut och för resultatrapporteringen till . En väg att gå kan vara att bygga vidare på inriktningen i de undersökningar som har genomfört i denna granskning. GRANSKAR: STATEN OCH VÅRDEN Hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). Lag (2008: 962) om valfrihetssystem. Lag (2007: 1091) om offentlig upphandling. Patientlag (2014: 821). Patientsäkerhetslag (2010: 659). Förordning om vårdgaranti (2010: 349). Riksdagsskrivelse 2013/14: SOoU10 om hälso- och sjukvårdsfrågor. Regeringsbeslut S2014/4440/FS, Regleringsbrev för avseende Myndigheten för vårdanalys. Regeringsbeslut S2009/4232/HS (delvis), Uppdrag att följa upp den nationella vårdgarantin och den s.k. kömiljarden. Regeringsbeslut S2009/4232/HS (slutlig), Uppdrag att utveckla uppföljningen av hälso- och sjukvårdens tillgänglighet. , Påstått problem gällande brist på konkurrensneutralitet inom Hälsoval , beslut , dnr 348/2013. , dir. 2013:104. En nationell samordnare för effektivare resursutnyttjande inom hälso- och sjukvården. , beslut 31-2013-0285, Beslut om att inleda en huvudstudie – vårdbehov, tillgänglighet och marknad i primärvården. 1978/79: SoU47 med anledning av propositionen 1978/79:178 om husläkarsystem inom hälso- och sjukvården m.m. jämte motioner. 1992/93: SoU22 Husläkare m.m. 1994/95: SoU24 Primärvård, privata vårdgivare m.m. 1995/96: SoU18 Förstärkt tillsyn över hälso- och sjukvården. 1996/97: SoU14 Prioriteringar inom hälso- och sjukvården. 2000/01: SoU5 Nationell handlingsplan för utveckling av hälso- och sjukvården. 2005/06: SoU26 Nationell utvecklingsplan för vård och omsorg om äldre. 2008/09: SoU5 Valfrihetssystem. 2008/09: SoU9 Vårdval i primärvården. 2009/10: SoU7 Stärkt ställning för patienten. 2013/14: SoU24 Patientlag. 1979/80:116 Om åtgärder för att förbättra kontinuiteten i hälso- och sjukvården m.m. 1978/79:178 Om husläkarsystem inom hälso- och sjukvården m.m. 1981/82:97 Om hälso- och sjukvårdslag, m.m. 1992/93:160 Om husläkare m.m. 1994/95:195 Primärvård, privata vårdgivare m.m. 1995/96:176 Förstärkt tillsyn över hälso- och sjukvården. 1996/97:60 Prioriteringar inom hälso- och sjukvården. 1999/00:149 Nationell handlingsplan för utveckling av hälso- och sjukvården. 2005/06:115 Nationell utvecklingsplan för vård och omsorg om äldre. 2008/09:29 Lag om valfrihetssystem. 2008/09:74 Vårdval i primärvården. 2009/10:67 Stärkt ställning för patienten – vårdgaranti, fast vårdkontrakt och förnyad medicinsk bedömning. 2013/14:100 Förslag till statens budget , Utgiftsområde 9, Hälsovård, sjukvård och social omsorg. 2013/14:106 Patientlag. GRANSKAR: STATEN OCH VÅRDEN Prioriteringar i vården – Perspektiv för politiker, profession och medborgare, slutbetänkande från Prioriteringsdelegationen. SOU 2008:15, LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem, betänkande av . SOU 2008:37, Vårdval i , delbetänkande av Utredningen om patientens rätt. Ds 2012:20, Inspektionen för vård och omsorg – en ny effektiv tillsynsmyndighet för hälso- och sjukvård och socialtjänst, 2012. Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi (2010). Värden i vården – en ESO- rapport om målbaserad ersättning i hälso- och sjukvården, , Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi 2010:7 (2010). (2014). (2014). Sjukfrånvarons utveckling – Delrapport 1, , Inspektionen för socialförsäkringen (2014). Vårdvalets effekter på sjukskrivningarna, rapport 2014:17. (2012). Val av vårdcentral. Förutsättningar för kvalitetskonkurrens i vårdvalssystemen, rapport 2012:2. Myndigheten för vårdanalys (2012). Vad påverkar patientupplevd kvalitet i primärvården? Myndigheten för vårdanalys (2012). Effekter av valfrihet inom hälso- och sjukvård – en kartläggning av kunskapsläget, rapport 2012:2. Myndigheten för vårdanalys (2013). Vem har vårdvalet gynnat? – En jämförande studie mellan tre landsting före och efter vårdvalets införande i primärvården, rapport 2013:1. Myndigheten för vårdanalys (2013). Vad vill patienten veta för att välja? – Vårdanalys utvärdering av vårdvalsinformation, rapport 2013:4. Myndigheten för vårdanalys (2013). Ur led är tiden – Fyra utvecklingsområden för en mer effektiv användning av läkares tid och kompetens, rapport 2013:9. Myndigheten för vårdanalys (2014). Låt den rätte komma in, rapport 2014:3. Prioriteringscentrum (2007). Vårdens alltför svåra val. (2004). Riktlinjer för prioriteringar inom hälso- och sjukvården, (2014). Överenskommelser mellan regeringen och SKL inom hälso- och sjukvården – frivilligt att delta men svårt att tacka nej, RiR 2014:20. (1999). Allmänmedicinens bidrag till effektiv resursanvändning i hälso- och sjukvården – En litteraturstudie över primärvårdens kostnader och kvalitet i och andra länder, artikelnr. (2004). Nationell handlingsplan för hälso- och sjukvården. Slutrapport, artikelnr. (2006). Hälso- och sjukvård – lägesrapporter – primärvård, artikelnr. (2007). Prioriteringar i hälso- och sjukvården. analys och slutsatser utifrån rapporten ”Vårdens alltför svåra val?”, artikelnr. (2008). Uppföljning av den nationella vårdgarantin, artikelnr. (2010). Hyrläkare i primärvården En studie ur ett patientsäkerhetsperspektiv i –sjukvårdsregion, artikelnr. (2010). Införandet av vårdval i primärvården. Slutredovisning, artikelnr. (2012). Förslag till utökning av patientregistret, artikelnr. (2012). Vårdgaranti och kömiljard – uppföljning 2009–2011, artikelnr. (2012). Uppföljning av ändring i hälso- och sjukvårdslagen gällande fast vårdkontakt m.m. – Slutrapport , artikelnr. (2013). Tillståndet och utvecklingen inom hälso- och sjukvård och socialtjänst – Lägesrapport , artikelnr. (2014). Tillståndet och utvecklingen inom hälso- och sjukvård och socialtjänst – Lägesrapport , artikelnr. (2014). Prognos över sysselsatta inom hälso- och sjukvården samt tandvården. Åren 2012–2025 Barnmorskor, sjuksköterskor, läkare, tandhygienister och tandläkare, artikelnr. (2014). Statistik om hälso- och sjukvårdspersonal. Officiell statistik om antal legitimerade (2013) och arbetsmarknadsstatus, officiella statistik, 2014. GRANSKAR: STATEN OCH VÅRDEN , SMER (2009). Om Prioriteringscentrums förslag till ny etisk plattform för prioriteringsbeslut inom hälso- och sjukvården, S 1985:A, dnr. 03/09. Statskontoret (2013). Lagen om valfrihetssystem – Hur påverkar den kostnader och effektivitet i kommunerna? Tillväxtanalys (2013). Tillgänglighet till kommersiell och offentlig service 2012, rapport 2013:14. En jämförelse av , . Befolkningens attityder till, kunskaper om och förväntningar på hälso- och sjukvård. Befolkningens attityder till, kunskaper om och förväntningar på svensk hälso- och sjukvård. Befolkningens attityder till, kunskaper om och förväntningar på svensk hälso- och sjukvård. Befolkningens attityder till, kunskaper om och förväntningar på hälso- och sjukvård. Befolkningens attityder till, kunskaper om och förväntningar på hälso- och sjukvård. Vårdval i primärvården – Jämförelse av uppdrag, ersättningsprinciper och kostnadsansvar, Kommuner och Landsting 2012. ACG – förutsättningar för en nationell insats, Kommuner och Landsting 2014, Dnr:14/3321. (2000). Rekommendation om valmöjligheter inom hälso- och sjukvården, , – , – Sveréus, – , – , (2013). med husläkarsystemet inom vårdval . , – , – Sveréus, – , – , (2013). med husläkarsystemet inom Vårdval , del 4: Jämlikhet. , – Sveréus, (2012). Nyetablering och listning inom Vårdval husläkarverksamhet i . (2013). Uppföljning vårdval VG primärvård 2012. (2014). Uppföljning vårdval VG primärvård 2013. undersökning av primärvårdens läkarbemanning – Öppna jämförelser mellan landsting och driftsformer av primärvårdens försörjning av specialistläkare 2012, 2013. Varför kan inte doktorn komma? – Problembild och lösningar för mer läkarnärvaro i de sköra äldres sjukvård, 2013. System och strategier för att öka antalet ST-läkare i allmänmedicin – Kunskapsunderlag om hur vi kan nå balans i primärvårdens läkarförsörjning, 2014. Kostnader och produktion i primärvårdens vårdval – uppföljning av vårdvalets primärvård som en del av den samlade hälso- och sjukvården, 2014. , (2010). Vårdens utmaningar, SNS-förlag. , (2013). Förbättrad tillgänglighet eller förändrad registrering? för för allmänmedicin, nummer 3 2013, sid 18–20. , (2013). Priority Setting and Rationing in Primary Health Care, . , – , (2013). Changes in health care utilisation following a reform involving choice and privatisation in Swedish primary care: a five-year follow-up of GP- visits, 2013 Burström, Bo – , (2005). Betydelsen av reseavstånd och socioekonomiska faktorer för besök hos privata specialistläkare i , , och samhällsmedicin 2005:2. GRANSKAR: STATEN OCH VÅRDEN Chomber, – Brunsdon, – Radburn, (2011). A spatial analysis of variation in health access: linking geography, socio-economic status and perception, , , , . Dagens medicin (2014). Vårdcentralschef ville inte ha besvärliga fall, . Dagens medicin (2014). Så skulle ersättningarna i primärvården fungera bättre, . (2014). Hyrläkarna tar alltmer av vårdbudgeten, . De Bruijn, Hans (2007). Managing performance in the public sector, Routledge. , (2013). Målrelaterade ersättningar – vägen till eller vägen från målet bättre vård? för för allmänmedicin, nummer 3 2013, sid 32–33. Gulliford, – , (2003). Access to health care, Routledge. , (2014). Ersättning I sjukvården. Modeller, effekter, rekommendationer, SNS. , (2013). Kan ACG manipuleras? för för allmänmedicin, nummer 3 2013, sid 28–29. (2013). Hyrläkare och äldre läkare skriver ut mer antibiotika, 2013; 110: CISF. (2013). ACG-systemet tvingar fram onödiga diagnoser, 2013; 110: CH3W. Ramböll (2012). IHP international survey of sicker adults. Resultat för , , Tron, (2008). Om läkarkontinuitet – en litteraturstudie och en studie av läkarkontinuitet på vårdcentralerna i , Primärvårdens forskningsenhet. Träff , (2013). Ersättningssystem i vården – En komplex fråga som kräver komplexa lösningar, för för allmänmedicin, nummer 3 2013, sid 3. folkhälsoenkät: amnesomraden/statistik-och-undersokningar/enkater-och-undersokningar/nationella- folkhalsoenkaten/ [hämtat ]. Landstingens förfrågningsunderlag finns tillgängliga på Valfrihetswebben: Nationella , 2009, 2010, 2011, 2012, 2013: 1177 om remissgång: [hämtat ]. , Nationellt planeringsstöd (NPS): statistik/statistikdatabas/halsoochsjukvardspersonal [hämtat ]. nationella riktlinjer för hälso- och sjukvården: http://www. /riktlinjer/nationellariktlinjer/ indikatorbibliotek: sokiindikatorbiblioteket/ojhs/lakarbesokinomsjudagariprimarv [hämtat ]. Regeringen om etiska plattform: d/11537/a/120691 [hämtat ]. Kommuner och Landsting, ekonomi och verksamhetsstatistik: ekonomiochverksamhetsstatistik/landstingekonomiochverksamhet.1342.html Kommuner och Landsting, inhyrd personal: nyheter_2/nyheter-2013/inhyrd-personal-okar-inom-varden [hämtat ]. , Kostnader för hälso- o sjukvård: . /pxweb/sv/ssd/STARTOEOE0107OE0107D/KostHsjukv/?rxid=f1e7b69c- 7e1d-45ff-9a7a-5f354aee3709 , Samsatlas: Skraddarsydd/Regionala_produkter/Marknadsprofiler/SamsAtlas/index.html# för allmänmedicin (SFAM), Onödiga eller skadliga åtgärder i svensk allmänmedicin – ett diskussionsunderlag: uploads/2014/06/On%C3%B6diga-eller-skadliga-%C3%A5tg%C3%A4rder.pdf [hämtat ]. GRANSKAR: STATEN OCH VÅRDEN Bilaga 1 – Analys av närhet till vårdcentral har genomfört två analyser för att undersöka hur socioekonomiskt skilda förutsättningar påverkar närheten till vårdcentraler efter vårdvalsreformens införande: en analys där vi undersökt om något gemensamt mönster kan urskiljas för områden som fått en nettoökning av vårdcentraler, det vill säga områden där fler vårdcentraler etablerats än lagts ner. en analys av områden som fått en nettominskning av antal vårdcentraler, det vill säga områden som fått färre vårdcentraler. har undersökt om den socioekonomiska profilen för ett område har betydelse för i vilken omfattning vårdcentraler etableras. För att kunna göra denna analys har vi använt oss av en indelning av i ett antal geografiska områden. För respektive område hämtade vi in uppgifter om socioekonomisk status. Vi har använt uppgifter för samtliga vårdcentraler i ,261 och utifrån uppgifter om datum för öppning och stängning har analyser bakåt i tiden möjliggjorts. Vi har sedan utgått från vårdcentralernas koordinater för att lokalisera dem utifrån områdesindelning av – Small Areas for Market Statistics (SAMS). I de större kommunerna bygger SAMS på kommunernas delområden enligt nyckelkodsystemet (NYKO) och i mindre kommuner bygger SAMS på valdistrikt. Totalt finns det cirka 9 200 SAMS-områden i Sverige.262 Vårdcentralernas upptagningsområden överensstämmer inte nödvändigtvis med de SAMS-områden där de är lokaliserade. En vårdcentral kan till exempel vara lokaliserad vid gränsen till ett annat SAMS-område. För att få ett mer rättvisande mått på befolkningens tillgång till en vårdcentral har vi därför beräknat en geografisk radie från varje vårdcentrals koordinater. Sedan beräknades för hur många vårdcentraler radien vidrörde eller överlappade ett annat SAMS-områdes gränser. i angränsande SAMS-områden antogs finnas på ett avstånd inom nära räckhåll för 261Sanocore AB som driver hemsidan sammanställer och uppdaterar information om alla vårdcentraler och har gjort detta . 262http:///sv_/Vara-tjanster/Regionala-statistikprodukter/Marknadsprofiler-/Postnummer--och-SAMS- atlasen/SAMS-atlasen/ [hämtat ]. Begreppet ”närhet till vårdcentral” inkluderar således både vårdcentraler placerade i det aktuella SAMS-området och vårdcentraler vars radier vidrör eller överlappar SAMS-området. Det är inte rimligt att förvänta sig samma närhet till offentlig service i glesbygd som i storstad. Därför har storleken på radien bestämts utifrån den områdestyp där vårdcentralen är lokaliserad. Vårdcentraler i tätort får därmed en mindre radie än vårdcentraler i glesbygd. Indelningen framgår av tabell 1 nedan. Tabell 1 Radiens storlek beroende på områdestyp Tätorter > 200 000 invånare Tätorter 50 000–199 999 invånare Tätorter 20 000–49 999 invånare Tätorter 5 000–19 999 invånare Tätorter 200–4 999 invånare har beräknat differensen för varje områdes vårdcentralsnärhet mellan tiden precis före landstingens införande av vårdval och . Både i analysen av nettoökning och i analysen av nettominskning används en linjär sannolikhetsmodell för att undersöka hur socioekonomi påverkar vårdcentralsnärheten. Utfallsmåttet i etableringsanalysen är konstruerat så att det antar värdet 1 om området fått en ökad närhet till vårdcentral och värdet 0 om området fått en oförändrad eller minskad närhet. I analysen av områden som fått en nettominskning av antalet vårdcentraler är utfallsmåttet konstruerat så att det antar värdet 1 om området fått en minskad närhet till en vårdcentral och värdet 0 om området fått en oförändrad eller ökad närhet. Se tabell 2 nedan för en lista över vilket datum respektive landsting införde vårdvalsreformen. GRANSKAR: STATEN OCH VÅRDEN Tabell 2 Landstingens införande av vårdvalssystem i primärvården Källa: Kommuner och Landsting har undersökt huruvida socioekonomiska skillnader mellan områden påverkat var det har etablerats respektive lagts ner vårdcentraler.263 Olika socioekonomiska variabler har testats. De socioekonomiska variablerna har sedan beräknats utifrån respektive områdes socioekonomiska profil. uppgifter framtagna för . Nedan följer en kort beskrivning av respektive variabel. 263http:///Grupp/Produkter_Tjanster/Skraddarsydd/Regionala_produkter/Marknadsprofiler/CNI- blad.pdf [hämtat ]. Care (CNI) Care (CNI) är ett sammanvägt mått som () tar fram genom olika register för att mäta förväntat vårdbehov. Variablerna som ingår i måttet är: utlandsfödd i Syd- och (ej EU), , och arbetslös eller i åtgärd, ålder 16–64 år ensamstående förälder med barn, person som flyttat in i området, eller äldre lågutbildad 25–64 år Ett högt CNI-värde (> 1) tolkas som ett högt förväntat vårdbehov medan ett lågt CNI- värde (< 1) tolkas som ett lågt förväntat vårdbehov. Måttet används också av 16 landsting som en av fördelningsgrunderna i ersättningssystemen till vårdcentraler. Denna variabel uttrycker av den genomsnittliga disponibla årsinkomsten för befolkningen i området. Ålder > 70 år Denna variabel uttrycker andelen av områdets befolkning som är eller äldre. Denna variabel uttrycker andelen av områdets befolkning i åldrarna 25–som har högst gymnasieutbildning. Denna variabel uttrycker antalet personer per kvadratkilometer inom området. Områden med låg respektive hög befolkningstäthet används i analysen medan områden med medelbefolkningstäthet används som referensgrupp. Ersättning för socioekonomisk belastning eller glesbygd De flesta landsting (16 av 21) ger någon form av extra kompensation i ersättningssystemet för socioekonomisk tyngd i form av CNI och/eller (). Något färre landsting (14 av 21) ger extra ersättning åt vårdcentraler i glesbygd i varierande grad. Varje ersättningstyp ingår som en egen variabel i analysen. GRANSKAR: STATEN OCH VÅRDEN För att undersöka frågeställningarna har vi använt en regressionsanalys baserad på en linjär sannolikhetsmodell (Ordinary , med en binär beroende variabel).264 Under förarbetet till analyserna framkom att det finns en förhållandevis stark negativ korrelation mellan förväntat vårdbehov, CNI och disponibel medelinkomst (–0,58), vilket indikerar att dessa variabler i stor utsträckning förklarar samma effekter. Som konsekvens av detta kan inte variablerna användas i samma regression; effekterna analyseras därför i separata regressioner. Vidare ingår både utbildningsnivå och ålder som del av, CNI vilket innebär att analysen med CNI inkluderar dessa variabler. Resultaten presenteras i tabell 3a, 3b, 4a och 4b nedan.265 De redovisade skattningarna i tabell 3a, 3b, 4a och 4b är marginaleffekter vilka mäter hur en specifik faktor påverkar sannolikheten att antalet vårdcentraler i närområdet ökar eller minskar. Exempelvis ska en marginaleffekt på 0,237 tolkas som att sannolikheten för ett positivt utfall ökar om den oberoende variabeln stiger med För en variabel som är logaritmerad ska en marginaleffekt på 0,023 tolkas som att sannolikheten för ett positivt utfall ökar om den oberoende variabeln stiger . Att en oberoende variabel blir signifikant betyder att den har en självständig effekt efter kontroll för påverkan från de andra variablerna. I tabellerna anger antalet stjärnor de olika signifikansnivåerna; ju fler stjärnor, desto starkare signifikans. Om stjärna saknas betyder det att inget statistiskt samband går att påvisa. Förklaringsgraden (R2) anger hur stor del av variationen i den beroende variabeln som kan förklaras av variationer i de oberoende variablerna. De relativt låga förklaringsgraderna i samtliga analyser signalerar att det finns fler faktorer som påverkar etablering och nedläggning av vårdcentraler. 264Analysen har också genomförts med hjälp av binär logistisk regression vilket gett liknande resultat. 265Tester för att säkerställa att resultaten är tillförlitliga har genomförts. Kontroll görs för heteroskedasticitet och multikollinearitet.