prop · H3031d19 · 2015-09-21 00:00:00 — genomfördes 126 000 arrangemang med 1 000 000 deltagare (ej unika deltagare). Av dessa var 12 500 arrangemang med totalt 77 600 delta- gare inriktade på värdegrundsarbete. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Bidra till att göra det möjligt för en ökad mångfald människor att påverka sin livssituation och skapa engagemang att delta i samhällsut- vecklingen Folkbildningen är en mötesplats för människor med olika bakgrund och förutsättningar. Statens stöd till folkbildningen syftar till att göra det möjligt för en ökad mångfald människor att påverka sin livssituation och skapa engagemang att delta i samhällsutvecklingen. Indikator: Deltagare i folkhögskolekurs efter ålder och kön Kvinnorna är fler än männen inom folkbild- ningen. var av deltagarna i folkhögskolornas långa kurser och av deltagarna i studieförbundens verksamhet kvin- nor. Deltagarna i folkhögskolornas kurser är yngre än deltagarna i studieförbundens verk- samheter och deltagarna i allmän kurs är yngst. Medelåldern var bland deltagarna i allmän kurs och bland deltagarna i särskild kurs 2014. Indikator: Unika studiecirkeldeltagare efter ålder och kön deltog 660 848 unika deltagare i studiecirkel. Av dessa var kvinnor och män (medianvärden). Vidare deltog 413 330 personer i annan folkbildnings- verksamhet, varav var kvinnor och män (medianvärden). Studieförbundens deltagare är betydligt äldre än deltagarna på folkhögskolans allmänna kurs. Av studieförbundens deltagare hade en tredjedel fyllt och var . Av de unika deltagarna var under . Del- tagarna motsvarade . redovisar att av deltagarna i studiecirklar, kurser, barnkultur och utvecklings- arbete var kvinnor och män. Indikator: Andel utlandsfödda deltagare i folk- högskolans långa kurser och i studiecirklar Andelen utrikes födda är hög på folkhögskolans allmänna kurs. var av deltagarna i allmän kurs utrikes födda medan motsvarande andel var i de särskilda kurserna. Av studiecirkeldeltagarna var utrikes födda. I annan folkbild- ningsverksamhet var andelen utrikes födda lägre, närmare bestämt . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Indikator: Andel deltagare med funktionsnedsätt- ning i folkhögskolornas långa kurser respektive i studieförbundens studiecirklar var det av deltagarna i allmän kurs och av del- tagarna i särskild kurs som hade någon form av funktionsnedsättning. Av deltagarna i studie- cirkelverksamhet hade funktionsned- sättning. Av studie Jämställdhet inom folkbildningen (U2015/01605) framgår att an- delen kvinnor i folkhögskolans långa kurser är hög i kursinriktningar som slöjd, konsthantverk, bild samt form, målarkonst, språk och samhälls- vetenskap. Männen överväger något i kursin- riktningar som musik () och fritids- ledarutbildning (). Inom studieför- bundens studiecirklar var andelen kvinnor bland deltagarna 2014. Kvinnorna domine- rade i textila hantverksämnen, keramik, porslins- målning och balett medan männen dominerade i improvisatorisk musik, fiske och vattenbruk, skogsbruk, maskinteknik och verkstadsteknik samt cirkelledarutbildning. Av studien framgår även att jämställdhetsinsatser genomförs av av folkhögskolorna och av studieförbunden. Jämställdhetsinsatserna är främst inriktade på arbetsmiljö, arbetsorganisa- tion och personalens fortbildning. Bland förtroendevalda inom folkbildningen är könsfördelningen relativt jämn. Det finns dock en överrepresentation av män främst på ordfö- randeposterna i styrelserna. Som exempel kan nämnas att av samtliga ordförande i folkhög- skolornas styrelser är kvinnor och män. Etableringskurser för nyanlända genomförs av folkhögskolorna . Kurserna finansie- ras genom att Arbetsförmedlingen lämnar bidrag till . Målgruppen är personer som omfattas av lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Folkhögskolorna anordnar utbildningar som är långa och som innehåller studier i svenska samt arbets- förberedande och orienterande insatser. deltog cirka 1 000 personer i etablerings- kurserna vid totalt 66 folkhögskolor. Förstärkningsbidrag och särskilt utbildningsstöd kostnadsrelaterat bidrag för deltagare med funktionsnedsättning och för deltagare som är utrikes födda med bristande kunskaper i det svenska språket. Till studieförbunden fördelas ett motsvarande förstärkningsbidrag som uppgick till . Det fördelas även ett särskilt utbildningsstöd för att underlätta studierna för personer med Den största delen av detta stöd, , fördelades till folkhögskolorna medan lämnades till universitet och högskolor. Av det beviljade bidraget till folk- högskolor avsåg bidrag till stödper- soner medan avsåg särskilda utbild- ningsinsatser. I genomsnitt kunde 5 071 deltagare per termin studera på folkhög- skola med hjälp av stödpersoner. Den största gruppen var deltagare med neuropsykiatrisk funktionsnedsättning. Förutom bidraget till stödpersoner beviljades 95 folkhögskolor bidrag för särskilt kostnadskrävande utbildningsinsatser för deltagare med funktionsnedsättning. Vidare fördelades till för teknisk anpassning av studie- material för synskadade och dövblinda. Utbildning till tolk för döva och hörselskadade personer, personer med dövblindhet samt skrivtolk Utbildning till tolk för döva och hörselskadade personer, personer med dövblindhet samt skriv- tolk bedrivs inom folkhögskolor med särskilt statligt stöd. lämnade Myndigheten för i bidrag till folkhögskolor för dessa tolkutbildningar. Utbildningen till teckenspråks- och dövblind- tolk genomförs till sin större del som en fyraårig utbildning. Det genomsnittliga antalet deltagare per termin på teckenspråks- och dövblindtolk- utbildningen uppgick till 272 jämfört med 292 . Totalt slutförde 48 personer teckenpråkstolkutbildning med godkänt resultat och 44 personer . Vidare påbörjade 16 personer skrivtolkutbildning jämfört med 10 personer 2013. hade 13 deltagare slutfört skrivtolkutbildning med godkänt resultat. En kontakttolk tolkar mellan enskilda personer som inte behärskar svenska och representanter för svenska myndigheter. Utbildning till kontakttolk bedrevs av fyra folkhögskolor och tre studieförbund (fyra studie- förbund). Utbildningarna vid studieförbund ge- nomförs som bundna, ettåriga, sammanhållna grundutbildningar på halvtid. Utbildningarna vid folkhögskolor genomförs som distansutbild- ningar, på halvtid eller på kvartsfart. Myndigheten för betalade ut bidrag om till folk- högskolor och ändamål. studerade i genomsnitt 197 personer på den sammanhållna grundutbildningen till kontakttolk jämfört med 173 personer 2013. Översyn av kontakttolkutbildningen och tecken- språkstolkutbildningen Myndigheten för redovisade på regeringens uppdrag en översyn av vilka behov det finns av kontakttolkar och om kontakttolkutbildningen bedrivs i sådan omfattning att den kan tillgodose sam- hällets behov av kontakttolkar. I rapporten redo- visas att det råder stor brist på kontakttolkar och i synnerhet utbildade eller auktoriserade tolkar. Myndigheten föreslår att betydligt fler utbild- ningsplatser inrättas för att samhället ska få fler kompetenta kontakttolkar. Vidare föreslås att möjligheterna till validering av tolkkunskaper förstärks och permanentas. Myndigheten före- slår också att kontakttolkutbildningens upplägg och längd ska ses över i syfte att höja kvaliteten i utbildningen till kontakttolk (U2015/02700). Statskontoret fick i uppdrag att genomföra en översyn av utbildningen av tolkar för barndomsdöva, vuxendöva, hörselskadade och personer med dövblindhet inom folkhög- skolan (teckenspråkstolkutbildning). Översynen ska omfatta vilken dimensionering och vilket övergripande innehåll som teckenspråkstolk- utbildningen bör ha samt behovet av en tecken- språkstolklärarutbildning. Uppdraget ska redovi- sas (U2015/01184). Bidra till att utjämna utbildningsklyftor och höja bildnings- och utbildningsnivån i samhället Folkbildningen, särskilt folkhögskolorna, har en lång tradition av att genomföra verksamhet för 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 personer med kortare formell utbildningsbak- grund än befolkningen i genomsnitt. Folkbild- ningen bidrar därigenom till att utjämna utbild- ningsklyftor i samhället. Indikator: Andel deltagare utan gymnasieutbild- ning Deltagarna i folkhögskolornas kurser har kortare formell utbildningsbakgrund än befolkningen i genomsnitt. hade av deltagarna i folkhögskolans allmänna kurs endast förgymnasial utbildning, dvs. kortare utbildning än gymnasiestudier. På de särskilda kurs- erna hade endast förgymnasial ut- bildning. Många av deltagarna i studieförbun- dens verksamhet hade högre utbildning. Ande- len med endast förgymnasial utbildning uppgick till bland deltagarna i studieförbun- dens verksamhet jämfört bland befolkningen som helhet. Andelen med efter- gymnasial utbildning uppgick till bland studieförbundens deltagare jämfört bland befolkningen som helhet. Indikator: Antal utfärdade intyg om grundläg- gande behörighet bland deltagare på folkhögskolans långa kurser Under utfärdades 2 118 intyg om grundläggande behörighet från folkhögsko- lans långa kurser (allmän kurs) jämfört med 2 197 sådana intyg och 2 114 intyg . Indikator: Antal utfärdade intyg om avslutad ef- tergymnasial yrkesutbildning på särskild kurs fick 1 379 studerande vid folkhög- skolans särskilda kurser intyg om avslutad efter- gymnasial utbildning jämfört med att 1 275 sådana intyg utfärdades och 1 208 ut- färdades 2012. Studiemotiverande folkhögskolekurs är en arbetsmarknadspolitisk insats som genomförs av folkhögskolorna i nära samverkan med Arbetsförmedlingen. De studiemotiverande folkhögskolekurserna vänder sig till arbets- sökande som varken har grundläggande hög- skolebehörighet eller gymnasieexamen, i syfte att underlätta för deltagaren att påbörja eller återgå till reguljär utbildning. Målgrupperna är dels arbetslösa ungdomar mellan , dels deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin som fyllt . Antalet personer som påbörjade 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 en studiemotiverande folkhögskolekurs 2014 var 4 706 personer fördelade på 117 folkhögskolor. Av de ungdomar som avslutade en studiemotive- rande kurs 2013 hade studerat vidare på allmän kurs och på särskild kurs fram t.o.m. . Bidra till att bredda intresset för och öka delaktigheten i kulturlivet Statens stöd till folkbildningen ska bidra till att bredda kulturintresset i samhället och till att öka delaktigheten i kulturlivet. Folkhögskolor och studieförbund kan fungera som lokala och re- gionala arenor där deltagare inte bara konsume- rar utan också skapar kultur. Inom de flesta studieförbund var kulturen den största verksam- heten . Indikator: Antal deltagare i folkhögskolors och studieförbunds kulturprogram deltog ca 814 400 personer i studie- cirklar inriktade på kultur, musik och media. Musikcirklarna samlade flest deltagare, totalt 419 900 personer. Vidare anordnade studieför- bunden totalt 368 000 kulturprogam som sam- lade totalt nästan 20 miljoner (ej unika) delta- gare. anordnade folkhögskolorna 2 270 kulturprogram för allmänheten med näs- tan 194 000 deltagare. Långa kurser i estetiska ämnen med ungefär 5 800 deltagare anordnades . SISU-distrikten arrangerade närmare 6 900 kulturprogram med knappt 500 000 delta- gare. Indikator: Andel kvinnor respektive män i kultur- program Av de nästan 20 miljoner (ej unika) deltagarna i studieförbundens kulturprogram var kvinnor och män. Av de knappt 500 000 deltagarna i kulturprogram var kvinnor och män. Som ett resultat av den litteraturpolitiska propo- sitionen Läsa för livet (prop. 2013/14:3) besluta- des att av det statliga stödet till folkbildningen 2014 skulle destineras för planerad läsfrämjande verksamhet. Folk- bildningsrådets styrelse fördelade bidraget så att 150 folkhögskolor fick var och de 10 studieförbunden var samt dessutom som fördelades utifrån andel unika deltagare. deltog nästan 374 000 personer i läsfrämjande verksam- heter som genomfördes av studieförbunden. Dessutom genomfördes 27 000 läsfrämjande arr- angemang. Folkhögskolorna har genomfört in- satser i form av t.ex. temaveckor, litteraturresor och bokkaféer. Med hänsyn till såväl det omfattande statliga stödet till folkbildningen som folkbildningens viktiga roll i samhället är det angeläget att mer regelbundet än tidigare utvärdera den verksam- het som anordnas av folkhögskolor och studie- förbund med stöd av statsbidraget. Genom att besluta i enlighet med förslagen i propositionen Allas kunskap – allas bildning (prop. 2013/14:172, bet. 2013/14:KrU8, rskr. 2013/14:379) har fastställt att statliga myndigheter ska ansvara för utvärderingen av folkbildningen. Enligt förordningen (2015:218) om statsbidrag till folkbildningen ska Folkbild- ningsrådet kontinuerligt följa upp och utvärdera studieförbundens och folkhögskolornas verk- samheter i förhållande till statens syften och de villkor som föreskrivits för att statsbidrag ska utgå. Utvärderingarna ska syfta till att ge svar på i vilken utsträckning syftena med statens stöd till folkbildningen uppnås. Regeringen gav därför Statskontoret i uppdrag att ge- nomföra en samlad utvärdering av folkbild- ningen utifrån de fyra syftena för statsbidraget till folkbildningen. Vidare ska Statskontoret redovisa en första utvär- deringsrapport. Uppdraget ska slutredovisas . trädde en ändring i lagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltnings- uppgifter inom verksamhetsområde i kraft. Den ger lagstöd för uppgift att fördela statsbidrag till idrottens studie-, bildnings- och utbildningsverksamhet. En ny förordning om statsbidrag till folkbildningen Genom beslut om en ny förordning (2015:218) om statsbidrag till folkbildningen, som har ersatt förordning om statsbidrag till folk- bildningen, har regeringen genomfört aviseringar i propositionen Allas kunskap – Allas bildning (prop. 2013/14:172, bet. 2013/14:KrU8, rskr. 2013/14:379). Den nya förordningen skiljer sig från den tidigare bl.a. på så sätt att det andra syftet med statsbidraget till folkbildningen har ändrats i enlighet med beslut om förslagen i propositionen. De sju verksamhets- områdena som tidigare gällde har upphävts. Som aviserades i propositionen har också Folkbild- ningsrådets roll och folkhögskolan som en egen utbildningsform setts över och tydliggjorts. Delar av förvaltningslagen har också gjorts tillämpliga vid och Idrottsutbildarnas handläggning av ärenden enligt förordningen. För att inhämta synpunkter som ett led i framtagandet av den nya för- ordningen hölls en hearing med ett representativt urval av deltagare från den samlade folkbildningen . Hearingen resulterade i att skrivningar förstärktes i för- ordningen, bl.a. om att en folkhögskola ska ha en studeranderättslig organisation som tar till vara de studerandes intressen och att studieför- bunden ska ha en ansvarig styrelse för att få bidrag. Folkhögskollärarexamen är en yrkesexamen som uppnås efter att studenten fullgjort kursford- ringar om 60 högskolepoäng. Examensmålen regleras i bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100). beslutades att folkhögskol- lärarexamen skulle ses över i särskild ordning. En översyn har genomförts och en promemoria (Översyn av folkhögskollärarexamen, U2015/00453) har remitterats och ärendet bereds nu inom . Förslagen i remisspromemorian syftar till att säkerställa att examensbeskrivningen är hållbar och till att ange tydligare mål som vidgar förståelsen av folkhögskolor och folkbildning som samhälls- fenomen. Syftet är också att tydliggöra systemet med studieomdömen och behörighetsgivning i relation till bedömning och betygssättning i det allmänna skolsystemet. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 16.3.4 Analys och slutsatser Utbildningen i det ordinarie skolsystemet passar inte alla elever och behovet av andra metoder och lärformer växer. Utbildningsformen folk- högskola är bl.a. viktig för att fler människor ska ges möjlighet att läsa in grundläggande behörig- het för vidare studier. Uppföljningar som har gjort visar på ett antal framgångsfaktorer som har stor betydelse för folkhögskolans lärande- miljö i detta avseende. Faktorerna kan samman- fattas enligt följande: –Utbildningarna ger möjlighet till anpassad studietakt och en kreativ miljö som med- verkar till goda resultat. –Det finns möjlighet för deltagarna att träffa studerande från olika typer av kurser från grundläggande till eftergymnasiala yrkesut- bildningar. –Deltagarna är i ett sammanhang där utbild- ning ses som en väg till arbete och där man stimuleras av andra. –Det finns utrymme för individuellt, själv- stärkande arbete och social stöttning. –Deltagarna ges personlig utveckling, vilket ökar anställningsbarheten. –Folkhögskolorna har lång erfarenhet av samarbete med Arbetsförmedlingen lokalt och goda kontakter med regionalt och lo- kalt näringsliv. Studieförbunden arbetar främst med folk- bildningsverksamhet för sina deltagare men har också, i likhet med folkhögskolorna, genomfört uppdragsutbildningar. Nio lokala studieförbund är godkända utbildningsanordnare av utbildning i svenska för invandrare (sfi). Studieförbunden är genom sin geografiska spridning i landet en länk mellan civilsamhället och andra aktörer lokalt och regionalt. Stödja verksamhet som bidrar till att stärka och utveckla demokratin Statens stöd till folkbildningen har till syfte att bidra till att stärka och utveckla demokratin. Folkbildningen har bidragit till att skapa stimule- rande lärandemiljöer och engagemang såväl inom som utom verksamhetens väggar. Folkbild- ningen är tillgänglig i hela landet och erbjuder bl.a. möjlighet till etablering och delaktighet för 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 rapporterar studieförbund och folkhögskolor att de har mer än en miljon unika deltagare. har antalet deltagare och deltagar- veckor på folkhögskolans allmänna kurs ökat i landets städer, förortskommuner och pendlings- kommuner och minskat i de glesbefolkade de- larna av landet. Denna utveckling har lett till att återfanns nästan hälften av delta- garna i folkhögskolornas allmänna kurser i stor- städer, större städer eller förortskommuner. Av studieförbundens samtliga cirkeldeltagare 2014 var nya för året. Studieförbundens nyrekrytering var störst i storstäderna, där av de nya cirkeldeltagarna återfanns. Bidra till att göra det möjligt för en ökad mångfald människor att påverka sin livssituation och skapa engagemang att delta i samhällsutvecklingen Regeringen anser att det statliga stödet till folk- bildningen bör bidra till en verksamhet som kontinuerligt arbetar med att nå nya deltagar- grupper. Statistik som tagit fram visar att särskilt studieförbunden når ut till ett stort antal deltagare, men framförallt till den kategori av deltagare som är aktiva i studieförbunden. Studieförbunden skulle kunna rikta sin verksamhet för att nå ut till fler, t.ex. medelålders män, unga kvinnor, utrikes födda och personer med funktionsnedsättning. Inom folkbildningen finns en lång erfarenhet av att arbeta med frågor som har med demokrati, mänskliga rättigheter, jämlikhet och mångfald att göra. Detta kan dock innebära att jämställd- hetsfrågor behöver lyftas fram särskilt. har påbörjat arbetet med att justera bidragskriterierna utifrån det föränd- rade syftet. Regeringen utgår ifrån att även i sin bidragsgivning beaktar det förändrade syftet. En förutsättning för att nyanlända och andra personer som inte behärskar svenska ska kunna ha kontakter med svenska myndigheter och delta i samhällslivet är att det finns tillräcklig till- gång till kontakttolkar. Bidra till att utjämna utbildningsklyftor och höja bildnings- och utbildningsnivån i samhället Deltagarna i folkhögskolans allmänna kurs är yngre och deras genomsnittliga utbildnings- bakgrund är kortare . Antalet personer med funktionsnedsättning har ökat särskilt på folkhögskolans allmänna kurser. Under höst- terminen 2014 var det av deltagarna i allmän kurs och av deltagarna i sär- skild kurs som hade någon form av funktions- nedsättning. Vidare har andelen utrikes födda med svårigheter att tala, läsa eller skriva svenska ökat på allmän kurs, dock inte på särskild kurs. Folkhögskolans utbildning är flexibel och kan anpassas till deltagarnas olika behov och för- utsättningar. De ändrade förutsättningarna för folkhögskolorna innebär dock att det finns be- hov av ny kompetens hos folkhögskollärarna. Bidra till att bredda intresset för och öka delaktig- heten i kulturlivet Folkbildningen är landets största kulturarena både när det gäller att erbjuda kulturupplevelser och möjligheter till eget skapande. Folkbild- ningen möjliggör att människor i olika samhälls- grupper kan utveckla sitt kulturella engagemang, delta i möten mellan människor och få en me- ningsfull fritid. Deltagandet i studieförbundens kulturprogram är högre . Ungefär 20 miljoner (icke unika) deltagare rapporterades . Dagens ålderspensionärer lever ett aktivt liv med många sociala kontakter och många söker sig till studieförbunden. Att folkbildningen på det här sättet når ut till landets äldre innebär ett proaktivt arbete för att stärka folkhälsan inom dessa grupper. Det är också en utbildningsform där äldre och yngre deltagare möts och kan lära av varandra. Många unga, särskilt unga män, finner även en utvecklande och inspirerande verksamhet i studiecirklar med inriktning på improvisatorisk musik. 16.4.1 14:1 Bidrag till folkbildningen 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 3 811 737 tkr prisnivå. 3Motsvarar 3 811 652 tkr prisnivå. 4Motsvarar 3 811 653 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till folkbildningen. Anslaget får även användas för statsbidrag till Föreningen högskolan i samt för utgifter för stats- bidrag i form av det särskilda verksamhetsstödet till . Vidare får anslaget användas för utgifter för utvärdering av folk- bildningen samt för utgifter avseende bidrag till teckenspråkstolkutbildning. I förordningen (2015:218) om statsbidrag till folkbildningen finns bestämmelser om stats- bidrag till folkbildningen. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 16.4 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 14.1 Bidrag till folkbildningen Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Inom ramen för regeringens satsning på kun- skapslyftet föreslås att medel avsätts som mot- svarar en utökning av antalet platser på folk- högskolans allmänna kurs med 2 000 utbild- ningsplatser i enlighet med vad som be- dömdes i vårändringsbudgeten (prop. 2014/15:99). Detta innebär att anslaget föreslås ökas med 2016. Anslaget beräknas öka med perma- nent . Vidare föreslås ytterligare förstärkning av an- talet utbildningsplatser på folkhögskolans all- männa och särskilda kurser för att möjliggöra att fler som saknar grundläggande utbildning eller yrkesutbildning ska kunna fortsätta studera. Därför föreslås att tillförs för att möjliggöra en utökning av folkhögskolans allmänna och särskilda kurs motsvarande totalt ytterligare 1 000 utbildningsplatser på dessa kurser samt för att kunna genom- föra en pilotverksamhet för unga som saknar fullständig gymnasieutbildning. Därför föreslås att anslaget sammantaget ökas med 2016 och beräknas att anslaget ökas med perma- nent . Regeringen föreslår att 3 anvisas under anslaget 14:1 Bidrag till folkbild- ningen . , 2018 och 2019 beräk- nas anslaget till 3 , 3 respektive 3 . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 16.4.214:2 Bidrag till kontakttolkutbildning 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 37 734 tkr prisnivå. 3Motsvarar 37 735 tkr prisnivå. 4Motsvarar 37 735 tkr prisnivå. Anslaget får användas för statsbidrag till kon- takttolkutbildning. Anslaget får i begränsad omfattning även användas för utgifter för admi- nistration, utveckling och rekryteringsfrämjande insatser.