prop · H30352 · 2015-12-11 00:00:00 — De konkreta åtgärder som nämns i budgetpropositionen är Delegationen för fördelning av statsbidrag för kvinnors organisering och jämställdhetsprojekt (4,), arbetet med en handlingsplan mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål () samt insatser inom ramen för skrivelsen Handlingsplan för jämställda löner (skr. 2005/2006:213) (). 25Budgetpropositionen (prop. 2007/08:1), utgiftsområde 13, s. 38–40. REGERINGENS JÄMSTÄLLDHETSSATSNING – TILLFÄLLIGHETER ELLER LÅNGSIKTIGA FÖRBÄTTRINGAR? Under valrörelsen var jämställdhet en förhållandevis liten fråga, och de fyra partier som senare bildade regering hade inte heller något tydligt program för politiken. Att det inte fanns någon tydlig plan för satsningen som helhet och att den dessutom kom plötsligt medförde en del problem för , vilket bland annat ledde till att de avsatta medlen inte förbrukades under satsningens första två år.26 Vi återkommer till detta i kapitel 3. 2.2Tydligare intentioner –2014 Satsningen på särskilda jämställdhetsåtgärder fortsatte –2014, och inför var intentionerna tydligare. 2011 presenterade regeringen inriktningen för jämställdhetspolitiken i en skrivelse.27 Regeringen betonade att grunden för satsningen lades under föregående mandatperiod, och regeringen hade därför fortsatt fokus på åtgärder mot mäns våld mot kvinnor. Likaså fortsatte regeringen att prioritera åtgärder för jämställdhet på arbetsmarknaden och i skolan. I skrivelsen presenterade regeringen också en plattform för arbetet med jämställdhetsintegrering på nationell, regional och lokal nivå. Av skrivelsen går det att utläsa att reformarbetet med inriktning på att förbättra arbetet med jämställdhetsintegrering delvis bygger på lärdomar från den tidigare mandatperioden. I skrivelsen underströks att arbetet –2014 skulle syfta till att fullfölja arbetet under föregående mandatperiod, och att en utmaning var att säkra hållbarheten i redan genomförda insatser.28 I budgetpropositionen framhöll regeringen också att erfarenheterna från jämställdhetssatsningen –2010 visat att långsiktighet i stödet till olika verksamheter är en viktig förutsättning för måluppfyllelsen.29 Inför den andra mandatperioden fanns dessutom mer erfarenhet både hos politiker och 26Intervju med 20140512. 27Jämställdhetspolitikens inriktning 2011–2014 (skr. 2011/12:3). 29Budgetpropositionen (prop. 2010/11:1), utgiftsområde 13. 30Intervju med 20141126. Regeringspartierna hade inför också ett samlat program för jämställdhet (Alliansen, Allians för jämställdhet (2010)). 2.3Vad har gjorts inom ramen för satsningen? Satsningen kom att bestå av ett stort antal regeringsuppdrag till ett 50-tal myndigheter. Flera av myndigheterna har också fått många uppdrag inom ramen för satsningen. Ett antal offentliga utredningar – i form av flera delegationer31 med uppgift att samla kunskap, lämna förslag och fördela medel – har tillsatts. Regeringen har även fördelat medel direkt till ickestatliga organisationer (främst till Kommuner och Landsting samt till internationella organisationer och samverkansorgan). I flera fall har uppdragen till myndigheter inneburit att berörda myndigheter i sin tur ska fördela projektmedel till kommuner, landsting eller ideella organisationer. Satsningen berör flera olika sakområden och åtgärdernas karaktär varierar således. Åtgärderna har bland annat handlat om verksamhets-, kunskaps- och metodutveckling samt om utbildnings- och informationsinsatser. Regeringen uppger i slutredovisningen att ungefär 100 åtgärder genomförts enbart –2010.32 Figuren nedan visar fördelningen för respektive delmål för jämställdhetspolitiken samt åtgärder som syftat till att utveckla arbetet med jämställdhetsintegrering. Fördelningen av medel per delmål och för jämställdhetsintegrering (procent)33 Delmål 2 Ekonomisk jämställdhet Delmål 3 Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet handel för sexuella ändamål) 31Delegationen för jämställdhet i skolan (dir. 2008:75), delegationen för jämställdhet i högskolan (dir. 2009:7) och delegationen för jämställdhet i arbetslivet (dir. 2011:80). 32Slutredovisning av regeringens särskilda jämställdhetssatsning 2007–2010 (skr. 2011/12:174), s. 3. 33Epost från 20150512. Uppgifterna är ungefärliga för perioden –2014 då inte har ordnat redovisningen utifrån de delpolitiska målen . REGERINGENS JÄMSTÄLLDHETSSATSNING – TILLFÄLLIGHETER ELLER LÅNGSIKTIGA FÖRBÄTTRINGAR? 2.3.1Hälften av medlen gick till åtgärder mot mäns våld mot kvinnor Regeringens satsningar mot mäns våld mot kvinnor har varit omfattande jämfört med hur det sett ut historiskt. Sammanlagt avsattes till åtgärder kopplade till det fjärde delmålet för jämställdhetspolitiken (som lyder Mäns våld mot kvinnor ska upphöra) –2014. Det innebär att ungefär hälften av medlen inom satsningen gick till åtgärder på detta område.34 Till delmålet hör även åtgärder mot till exempel prostitution och människohandel. Även inom de åtgärderna som kan härröras till det fjärde delmålet finns alltså en stor bredd. Åtgärderna –2014 utgick från de tre handlingsplaner som regeringen tagit fram: Handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer (skr. 2007/08:39), Handlingsplan mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål (skr. 2007/08:167) och Handlingsplan för att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja (skr. 2009/10:229). Utifrån de tre handlingsplanerna formulerade regeringen uppdrag till en rad olika myndigheter och organisationer, däribland , , länsstyrelser och . Ett av de större uppdragen, sett till de medel som avsatts, är länsstyrelsernas uppdrag om åtgärder mot hedersrelaterat våld.35 Enbart inom den första handlingsplanen och –2010 genomfördes mer än 500 projekt för verksamhetsutveckling. , som utvärderat åtgärderna inom den första handlingsplanen, beskriver dock att medlen i första hand gått till vad de kallar en ”gigantisk utbildningssatsning” med utbildningsinsatser riktade till exempelvis polis, åklagare och domare.36 tillsattes en särskild samordnare mot våld i nära relationer för att verka för bättre effektivitet, kvalitet och långsiktighet i samhällets insatser på området. Regeringen har även tillsatt en utredning med syftet att föreslå en nationell samlad strategi för att nå det jämställdhetspolitiska målet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra.37 2.3.2Programmet Hållbar jämställdhet var den enskilt största satsningen Den enskilt största delsatsningen inom regeringens jämställdhetssatsning var programmet Hållbar jämställdhet. Programmet drevs av Kommuner och Landsting –2013 och totalt avsattes 34Inklusive åtgärder mot hedersrelaterat våld och förtryck, våld i samkönade relationer samt prostitution och människohandel för sexuella ändamål. 35Regleringsbrev för avseende länsstyrelserna (Regeringsbeslut 20101222), Uppdrag till länsstyrelserna om insatser för att motverka hedersrelaterat våld och förtryck (Regeringsbeslut 20080217, IJ2008/354/JÄM), Uppdrag till länsstyrelserna om insatser mot hedersrelaterat våld och förtryck (Regeringsbeslut 20070719, IJ2007/1721/JÄM). 36Brottsförebyggande rådet (rapport 2010:18), s. 8 ff. 37Nationell strategi för att nå målet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra (dir. 2014:25). Den särskilda samordnaren och den nationella strategin har inte finansierats av anslaget för särskilda jämställdhetsåtgärder. för programmet.38 Sammantaget har 140 utvecklingsarbeten initierats i kommuner, landsting och regionförbund med hjälp av utvecklingsmedel via Kommuner och Landsting.39 Programmet har beskrivits som något unikt på så sätt att det var ett större sammanhållet program med inriktning på jämställdhetsintegrering på lokal nivå. Satsningens huvudsakliga syfte var att uppnå en kvalitetssäkring av offentligfinansierade verksamheter på och landstingskommunal nivå för att garantera att dessa svarar mot båda könens villkor och behov så att hög kvalitet och goda resultat uppnås för kvinnor respektive män, och flickor respektive pojkar.40 Ett exempel på ett utvecklingsprojekt som lyfts upp i media är jämställd snöröjning, som först genomfördes i kommun med utvecklingsmedel från programmet Hållbar jämställdhet. 2.3.3Aktörer som fått mycket medel för särskilda jämställdhetsåtgärder Tabellen på nästa sida visar vilka aktörer som fått mest medel genom satsningen på särskilda jämställdhetsåtgärder. Som redovisats tidigare i detta kapitel har mest medel avsatts för åtgärder mot mäns våld mot kvinnor. Aktörer som fått medel för åtgärder på detta område och som visas i tabellen nedan är länsstyrelserna, , Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, () och . Länsstyrelserna har till exempel haft uppdrag om åtgärder mot hedersrelaterat våld. Nästan har gått till länsstyrelserna för detta ändamål, och i har haft en samordnande funktion. är en myndighet som haft många uppdrag inom satsningen, bland annat har myndigheten fördelat medel till kvinno- och brottsofferjourer och haft uppdrag om att utveckla verksamhet för våldsutsatta kvinnor och barn.41 , vars främsta uppgift är att främja brottsoffers rättigheter, har haft flera uppdrag som handlat om att fördela medel till forskning, metodutveckling och andra liknande insatser. har bland annat drivit en informationskampanj mot brott i nära relation men har också förvaltat för projektet , som syftat till att öka mångfalden bland deras anställda. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor har haft spridda uppdrag, men flera har handlat om åtgärder mot olika typer av våld och förtryck. 38Medel till Kommuner och Landsting för att stödja jämställdhetsintegrering (Regeringsbeslut 20091126, IJ2007/3277/JÄM). 39Sveriges Kommuner och Landsting (2014). 40Medel till Kommuner och Landsting för att stödja jämställdhetsintegrering (Regeringsbeslut 20091126, IJ2007/3277/JÄM). 41Regleringsbrev avseende länsstyrelserna (Regeringsbeslut 20101222), Regleringsbrev för avseende anslag 24:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder (Regeringsbeslut 20071219). REGERINGENS JÄMSTÄLLDHETSSATSNING – TILLFÄLLIGHETER ELLER LÅNGSIKTIGA FÖRBÄTTRINGAR? Aktörer som fått mest medel för särskilda jämställdhetsåtgärder 2007–2014, miljoner kronor42 Myndigheten för skolutveckling/ Delegationen för jämställdhet i högskolan Stora resurser har också avsatts till Kommuner och Landsting för programmet Hållbar jämställdhet (som beskrivits i föregående avsnitt), (som tagit över uppgifter från Myndigheten för skolutveckling), för arbetsliv och socialvetenskap samt Delegationen för jämställdhet i högskolan. En stor av de medel som tilldelats de två senare har fördelats vidare för projekt. har –2014 haft uppdrag för olika jämställdhetsinsatser i skolan. Uppdragen har innefattat allt från generell kompetensutveckling, fortbildning, stöd till sex- och samlevnadsundervisning till att motverka hedersrelaterat våld och förtryck.43 42Riksrevisionens bearbetning av information från . Tabellen visar endast de myndigheter eller aktörer som tilldelats mer än –2014. 43Uppdrag till Myndigheten för skolutveckling att genomföra jämställdhetsinsatser i skolan (Regeringsbeslut 20080612, U2006/9049/S), Uppdrag till att genomföra insatser inom skolväsendet (Regeringsbeslut 20110630, U2011/4050/S), Uppdrag att genomföra insatser för jämställdhet i skolväsendet (Regeringsbeslut 20111215,U2011/7067/S), Tilläggsuppdrag att genomföra insatser för att främja jämställdhet inom skolväsendet (Regeringsbeslut 20120726 U2012/3983/S, U2012/3266/S, U2012/1362/S, U2012/492/S,), Tilläggsuppdrag om insatser för att främja jämställdhet inom skolväsendet (Regeringsbeslut 20130829, U2013/5044/S, U2012/7365/S ). 2.3.4Flera myndigheter har fördelat vidare medel till projekt Ett flertal myndigheter har haft i uppdrag att fördela vidare medel till projekt i till exempel kommuner och det civila samhället. Motiv och syften med dessa projekt har varierat med de uppdrag som regeringen gett till myndigheterna. Vissa myndigheter har haft uppdrag om att fördela vidare medel , andra har haft sådana uppdrag under bara . På området mäns våld mot kvinnor har exempelvis , i och i fördelat medel till kommuner och andra icke-statliga organisationer. På utbildningsområdet har fördelat för utvecklingsprojekt inom skolor44, och Delegationen för jämställdhet i högskolan till jämställdhetsprojekt inom universitet och högskolor.45 Övriga som fördelat förhållandevis mycket medel är (numera Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor)46 och Boverket47. Medel har även avsatts för projekt för forskning via och för arbetsliv och socialvetenskap. 2.3.5Många åtgärder har syftat till ökad kunskap En hel del medel har avsatts för åtgärder med syftet att ta fram ny kunskap genom analyser, kartläggningar, forskning och utvärderingar. Exempelvis har för arbetsliv och socialvetenskap haft att fördela till forskningsprojekt i syfte att utveckla kunskapen om kvinnors hälsa. Även delegationer har tillsatts. Delegationen för jämställdhet i skolan lämnade sitt slutbetänkande , delegationen för jämställdhet i högskolan avrapporterade och delegationen för jämställdhet i arbetslivet ska avslutas under 2015.48 44Uppdrag till myndigheten för skolutveckling att genomföra jämställdhetsinsatser i skolan (Regeringsbeslut 20080612,U2006/9049/S). 45Delegationen för jämställdhet i högskolan (dir. 2009:7) och förordning (2009:560) om statsbidrag för insatser som främjar jämställdhet i högskolan. 46Myndigheten för ungdoms och civilsamhällesfrågor har fördelat statsbidrag till jämställdhetsprojekt enligt förordningen (2006:390) om statsbidrag till jämställdhetsprojekt, för nationella minoriteters arbete och för engagemangsguider. 47Boverket har haft uppdrag om att fördela medel till kommuner för åtgärder i den fysiska planeringen. 48Delegationen för jämställdhet i skolan (dir. 2008:75), delegationen för jämställdhet i högskolan (dir. 2009:7) och delegationen för jämställdhet i arbetslivet (dir. 2011:80). REGERINGENS JÄMSTÄLLDHETSSATSNING – TILLFÄLLIGHETER ELLER LÅNGSIKTIGA FÖRBÄTTRINGAR? 2.3.6Åtgärder för utvecklat arbete med jämställdhetsintegrering inom statliga myndigheter Jämställdhetsintegrering är som tidigare beskrivits regeringens huvudstrategi för genomförandet av jämställdhetspolitiken. Men sett till satsningen i stort har endast en begränsad del av åtgärderna syftat till att utveckla arbetet med jämställdhetsintegrering inom myndigheter. avsattes gick till satsningar på jämställdhetsintegrering inom myndigheter. –2010 pågick Program för jämställdhetsintegrering i staten (Jämi), utifrån ett regeringsuppdrag till Nationella sekretariatet för genusforskning vid . Syftet var att skapa förutsättningar för ett långsiktigt stöd för jämställdhetsintegrering i staten. Insatserna var framförallt inriktade på kartläggning, erfarenhetsutbyte och informationsinsatser.49 fick sekretariatet vid ytterligare uppdrag, men till skillnad från Jämi ingick 18 pilotmyndigheter, som valts ut av regeringen. De deltagande myndigheterna fick i uppdrag att ta fram en plan för jämställdhetsintegrering av sina respektive verksamheter, där de bland annat skulle analysera hur de bidrar till att uppfylla de jämställdhetspolitiska målen. Programmet, Jämställdhetsintegrering i myndigheter (JiM), fortsätter med ett utökat antal pilotmyndigheter fram till 2018.50 I regeringens plattform för jämställdhetsintegrering, som presenterades i skrivelsen Jämställdhetspolitikens inriktning 2011–2014, ingick även jämställdhetsintegrering inom länsstyrelserna. 51 i hade i uppdrag att genomföra en utvecklingssatsning för länsstyrelsernas arbete med jämställdhetsintegrering.52 49Olsson (2010) Slutrapport 2008–2010 (Jämirapport 4/10). 50Uppdrag att stödja arbetet med jämställdhetsintegrering i statliga myndigheter (Regeringsbeslut 20141218, U2014/7490/JÄM). 51Jämställdhetspolitikens inriktning 2011–2014 (skr. 2011/12:3). 52Uppdrag att genomföra en utvecklingssatsning för att stärka länsstyrelsernas arbete med jämställdhetsintegrering (Regeringsbeslut 20130425,U2013/2724/JÄM). Den tillträdande regeringens satsning på särskilda åtgärder som innebar en avsevärd höjning av anslaget hade inte aviserats i valrörelsen och det fanns få uttryckta intentioner med satsningen. Det innebar bland annat svårigheter att förbruka medel . Satsningen har bestått av en mängd olika åtgärder som hanterats av många olika aktörer som haft uppdrag på en rad olika områden. En tydlig prioritering har dock varit åtgärder mot mäns våld mot kvinnor. till satsningen som helhet har förhållandevis lite medel gått till insatser för att utveckla arbetet med jämställdhetsintegrering inom statliga myndigheter. Av totalt avsattes för insatser med detta syfte. Programmet Hållbar jämställdhet, som riktade sig till kommuner och landsting, utmärker sig som den enskilt största delsatsningen inom regeringens jämställdhetssatsning. REGERINGENS JÄMSTÄLLDHETSSATSNING – TILLFÄLLIGHETER ELLER LÅNGSIKTIGA FÖRBÄTTRINGAR? 3Genomförandet av regeringens satsning Så här långt har vi sammanfattat innehållet i satsningen på särskilda jämställdhetsåtgärder. I det här kapitlet beskriver vi hur satsningen genomfördes. För att ge en bild av vilka förutsättningar som fanns för att realisera satsningen inleds kapitlet med en beskrivning av hur ansvaret för jämställdhetspolitiken är organiserat inom . 3.1Regeringens organisering av arbetet 3.1.1Varje statsråd ansvarar för att genomföra jämställdhetspolitiken inom sitt område Enligt regeringen har de aktörer som normalt sett deltar i beslutsprocessen ansvar för att ett jämställdhetsperspektiv integreras i alla delar av beslutsprocessen. Det innebär att varje statsråd i regeringen ansvarar för jämställdhet inom sitt politikområde och att jämställdhetsministern ansvarar för att driva på, utveckla och samordna jämställdhetspolitiken. Jämställdhetsministern har också ansvar för samordning av regeringens arbete med jämställdhetsintegrering i , stöd till departementens utvecklingsarbete samt för uppföljning och utvärdering av uppnådda effekter och resultat. På tjänstemannanivå ansvarar en enhetschef eller motsvarande för respektive sakområde för att ett jämställdhetsperspektiv integreras i regeringens beslutsunderlag.53 53Strategi för arbetet med jämställdhetsintegrering i , bilaga till regeringsbeslut 20120301, nr II:1, dnr U2012/1388/JÄM. Exempel på sådant som ingår i att arbeta jämställdhetsintegrerat inom är att redovisa könsuppdelad statistik, att offentliga utredningar ska analysera konsekvenser för jämställdheten, samt att propositioner och kommittédirektiv ska ha ett jämställdhetsperspektiv. REGERINGENS JÄMSTÄLLDHETSSATSNING – TILLFÄLLIGHETER ELLER LÅNGSIKTIGA FÖRBÄTTRINGAR? 3.1.2Jämställdhetsenheten stödjer och samordnar Regeringen har fattat beslut om att hela ska arbeta med jämställdhetsintegrering.54 Ansvaret för att genomföra strategin delas mellan Jämställdhetsenheten och departementen. Jämställdhetsenheten har till uppgift att bevaka jämställdhetsfrågorna inom . Enheten ska stötta departementen när det gäller att anlägga ett jämställdhetsperspektiv i myndighetsstyrningen. Jämställdhetsenheten har ett övergripande samordnings- och uppföljningsansvar för arbetet med jämställdhetsintegrering inom . med jämställdhetsintegrering, till exempel genom utbildningar och genom att sammankalla en interdepartemental arbetsgrupp (/JÄM) som består av jämställdhetssamordnare från varje departement. Arbetsgruppen ska arbeta med samordning och även vara ett forum för att dela information och för att diskutera framtida utvecklingsinsatser. Gruppen ska också fungera som en länk mellan Jämställdhetsenheten och departementen. En del av det stödjande och samordnande arbetet innefattar att enheten ansvarar för att samla och sprida goda exempel från jämställdhetsintegreringsarbetet vid olika departement. Enheten arbetar också med jämställdhetsfrågor inom FN, EU och . Enheten har sedan satsningen inleddes tillhört olika departement. –2010 tillhörde enheten det nybildade Integrations- och jämställdhetsdepartementet som lades ned efter mandatperioden. – 2014 tillhörde enheten och . Antalet anställda på enheten har varit i stort sett oförändrad. Någon särskild resursförstärkning tillfördes inte enheten i samband med den avsevärda anslagshöjningen 2007. Enheten har också fått inta olika roller beroende på prioriteringarna hos den politiska ledningen.55 Sammantaget kan konstateras att Jämställdhetsenheten har både en konsultativ och en beredande roll i . har ansvar för att införliva ett jämställdhetsperspektiv i sina produkter, men Jämställdhetsenheten bevakar också jämställdhetsfrågorna i den gemensamma beredningen. Liksom i gemensam beredning i övrigt betyder det inte att enheten har veto eller tolkningsföreträde om huruvida exempelvis skrivningar om jämställdhet ska skrivas in i en instruktion, eller annan författning, utan det krävs att enheten och berört departement är överens. Frågan får annars lyftas upp och avgöras på politisk nivå. 54Under 2004–2009 bedrevs arbetet utifrån en plan (Plan för genomförande av jämställdhetsintegrering i (Bilaga till regeringsbeslut 20040429 IV 6, dnr N2004/3108/JÄM)). –2015 har arbetet utgått från beslutet om Strategi för arbetet med jämställdhetsintegrering i , bilaga till regeringsbeslut 20120301, nr II:1, dnr U2012/1388/JÄM. 55Epost från 20150523. 3.1.3Det finns ingen förvaltningsmyndighet för jämställdhetspolitiken Det finns som framgått ingen förvaltningsmyndighet med ansvar för jämställdhetsområdet. Så ser organiseringen ut även inom vissa andra tvärsektoriella områden, till exempel hållbar och global utveckling och integration. Det innebär att det inte finns någon myndighet som har i uppdrag att särskilt verka för ett jämställdhetsperspektiv eller att fördela särskilda medel. Det finns inte heller någon myndighet med ett särskilt sektorsansvar som har i uppdrag att ha överblick över sakförhållandena. Däremot finns det flera myndigheter inom olika politikområden som har ett utpekat ansvar för jämställdhetspolitik inom sitt eget ansvarsområde; har ett jämställdhetsuppdrag i diskrimineringslagstiftningen och länsstyrelserna har utpekade personer för jämställdhetsfrågor som kallas ”särskilt sakkunniga”. ansvarsfördelning och förvaltningsstruktur som finns på jämställdhetsområdet kan det utifrån huvudstrategin om jämställdhetsintegrering sägas att arbetet med jämställdhetsintegrering är alla myndigheters ansvar. Om så är fallet är emellertid inte helt tydligt. Vi återkommer till detta i kapitel 5. 3.2Regeringens utformning av satsningen 3.2.1En satsning med bristande förberedelse och planering De särskilda pengarna till satsningen på särskilda jämställdhetsåtgärder kom efter regeringsskiftet och innebar ett tiofaldigande av anslaget för särskilda jämställdhetsåtgärder till . Eftersom budgetpropositionen var den dåvarande regeringens första efter regeringsskiftet var tillskottet inte berett i detalj inom . Samtliga personer som har intervjuat i uppger att tillskottet kom oväntat. Inför valet fanns det inget strukturerat samarbete på jämställdhetsområdet mellan de fyra partier som senare bildade regering. Därmed fanns det heller ingen tydlig plan för hur medlen skulle användas, vilket flera av de personer som intervjuats i granskningen bekräftar.56 De anvisningar som fanns var i princip att två områden var prioriterade, mäns våld mot kvinnor och kvinnors hälsa.57 Det fanns därmed inte någon beredskap inom i form av genomtänkta förslag eller planerade åtgärder för att omsätta de ökade resurserna i insatser. Detta är en förklaring till att förbrukningen av medel var låg . Med hjälp av anslagssparande kunde regeringen förbruka en del av medlen . Alla medel som avsatts kunde dock inte förbrukas. Av de 1,6 miljarder 56Intervjuer med 20141126 och 20140512, epost från 20150523. 57Budgetpropositionen (prop. 2006/07:1), utgiftsområde 14 samt intervju med 20141126. REGERINGENS JÄMSTÄLLDHETSSATSNING – TILLFÄLLIGHETER ELLER LÅNGSIKTIGA FÖRBÄTTRINGAR?