prop · H3031d6 · 2015-09-21 00:00:00 — Forskning om säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning har forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning fortsatt genomförts genom statsbidrag till svenska och utländska forskningsinstitut och organisationer, med finansiering under anslagen 1:6, 1:7 och 1:8. Denna verksamhet har bidragit till att belysa frågor av intresse för svensk utrikespolitik och givit underlag till utformningen av svenska initiativ och positioner i internationella fora. () har löpande bistått () i arbetet med aktuella nedrustnings- och ickespridningsfrågor. Expertstöd till UD har lämnats på områdena kärnvapen, biologiska och kemiska vapen samt rymd- och missilfrågor, inte minst genom fortsatt bevakning och analys av den kärntekniska utvecklingen i och och utvecklingen vad gäller kemiska vapen i . FOI har också fortsatt att driva ett nationellt datacenter i enlighet med åtaganden enligt provstoppsavtalet (CTBT), som förbjuder kärnsprängningar, och påbörjat vidareutvecklingen av SAUNA-systemet för detektion av sådana sprängningar. Expertstödet från FOI har bidragit till bättre sakunderlag i regeringens arbete med nedrustnings- och ickespridningsfrågor. internationella fredsforskningsinstitut () har fortsatt bedrivit forskning inom områdena nedrustning, icke-spridning, militära utgifter och regional säkerhetspolitik, liksom på området säkerhet och utveckling. har spridit information och skapat opinion, både nationellt och internationellt, genom rapporter, seminarier, databaser och den internationellt välkända årsboken. I rapporten Global Go To Think Tank Index var en av världens högst rankade tankesmedjor. SIPRI:s forskningsresultat har även utgjort bidrag till regeringens arbete inom säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning. () har fortsatt arbetet med att internationalisera verksamheten. UI:s verksamhet har organiserats utifrån program som samordnar såväl forskning som information. UI har tagit emot ett ökat antal internationella gäster och institutets samverkan med forskare och experter i andra länder ökar. UI:s arbete med att stärka policyrelaterad verksamhet har gett resultat, bland annat genom att rapporten om en ”global europeisk strategi” i en internationell undersökning rankades som världens tredje främsta policyrapport under föregående år. Arbete har vidare genomförts för att ytterligare samordna olika verksamheter såsom forskning, publikationer, seminarier och användning av sociala medier i syfte att stärka genomslagskraften utåt. Verksamheten finansieras under anslag 1:3 Nordiskt samarbete. var ordförande i . Temat för det svenska ordförandeskapet var i – i . Som ordförande stod värd för Nordiska P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 rådets session den 28–. I anslutning till sessionen genomfördes en rad ministermöten, inkl. nordiskt och nordiskt-baltiskt statsministermöte. var ordförande i . De nordiska samarbetsministrarna antog en gemensam vision för det nordiska samarbetet – Tillsammans är vi starkare – med ambition att nå ett gränslöst, innovativt, synligt och utåtriktat . Mot denna bakgrund utarbetade Nordiska ministerrådets generalsekreterare på uppdrag av de nordiska samarbetsministrarna en strategi för internationell profilering och positionering av och det nordiska samarbetet. Det omfattande arbetet med att modernisera Nordiska ministerrådets samarbetsformer och budget har fortsatt. etablerades på initiativ av de nordiska statsministrarna. har tre uppgifter; att lösa existerande gränshinder mellan de nordiska länderna, att förebygga att nya gränshinder uppstår och att öka och effektivisera informationsflöden. Av 29 prioriterade gränshinder har tre avklarats . bilaterala relationer med de nordiska länderna har varit fortsatt goda och präglats av besök och utbyte inom handel, näringsliv och kultur. Det nordiska utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet har fortsatt att utvecklas och fördjupas, såväl när det gäller engagemanget för närområdesfrågorna som för utökad samverkan kring viktiga globala frågor och den internationella utvecklingen. Det nordiska samarbetet har fått ökad säkerhetspolitisk aktualitet i ljuset av den senaste tidens utveckling i vårt närområde och i det östra grannskapet. Det nordiska försvarssamarbetet Nordefco har fortsatt att fördjupas i enlighet med den vision som antogs . Vidare etablerades ett nordisk-baltiskt kapacitetsuppbyggnadsinitiativ inom ramen för försvarssamarbetet länderna emellan. är ordförande för . Det nordisk-baltiska utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet samordnades av 2014. Frågor om cyber, energisamarbete och Östliga partnerskapet dominerade dagordningen. I övrigt hänvisas till regeringens skrivelse om nordiskt samarbete (skr. 2014/15:90) som redo- P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 gör för samarbete med de övriga nordiska ländernas regeringar, med huvudsaklig inriktning på verksamheten i . Svenska medborgare och personer som likställs med svenska medborgare har erhållit stöd av UD när de råkat i svårigheter utomlands eller befunnit sig i krisdrabbade områden. Finansiering sker från anslag 1:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet. Vissa ärenden har enbart hanterats av utlandsmyndigheterna, andra har krävt departementets inblandning. Antalet enskilda konsulära ärenden är fortsatt omfattande. Information till allmänheten om och ambassadernas reseinformation har fortsatt varit en omfattande uppgift. En omfattande konsulär krishanteringsinsats genomfördes i samband med konflikten i . Krisövningar har genomförts vid ambassaderna i , , , , och . Insatserna för information om i utlandet genomförs av utlandsmyndigheterna med finansiering från anslaget 1:10 Information om i utlandet samt av myndigheten (), vars främjandeverksamhet huvudsakligen finansieras från anslag 1:9 . Som stöd i främjandet har utlandsmyndigheterna och SI strategin för Sverigebilden utomlands som tagits fram av i utlandet (NSU), en samarbetsorganisation för de statliga aktörerna inom främjandet. I strategin har NSU identifierat fyra gemensamma profilområden: kreativitet, innovation, hållbarhet och samhälle. Det långsiktiga Sverigefrämjandet syftar till att stärka förutsättningarna för internationell samverkan. Målen för de statliga insatserna för information om i utlandet är att –öka omvärldens kunskap om och förtroende för , –skapa relationer och nätverk inom nyckelområden, –underlätta nya samarbeten, utbyten och handel med omvärlden. Utlandsmyndigheterna har 2014 och , med utgångspunkt i treåriga främjandeplaner, genomfört Sverigefrämjande aktiviteter tillsammans med och andra främjandeorganisationer, svenska företag och lokala partners. Utlandsmyndigheterna har fortsatt sina satsningar på de kulturella och kreativa näringar som bedöms ha störst exportpotential och är mest intressanta i arbetet med Sverigebilden: musik, film, dataspel, marknadskommunikation, mode, design och litteratur. Många av insatserna har varit integrerade, det vill säga de kombinerar främjande av Sverigebilden med handelsfrämjande (som finansieras under utgiftsområde 24 Näringsliv). Ett 40-tal utlandsmyndigheter har genomfört evenemang med hjälp av SI:s informationsmaterial. Utlandsmyndigheternas främjandeplaner visar på tydliga framsteg när det gäller mål- och resultatstyrning av verksamheten. De svenska honorärkonsulaten har fortsatt vara en viktig resurs för främjandet av Sverigebilden i utlandet. arbete med offentlig diplomati syftar till att påverka och få genomslag för svensk politik, svenska intressen och prioriterade frågor genom att utlandsmyndigheterna arbetar direkt mot individer och grupper i det civila samhället. Den tematiska kalendern för Sverigefrämjande och offentlig diplomati lanserades och skapar förutsättningar för att stärka kommunikationen till målgrupper i utlandet. Utlandsmyndigheterna har i uppdrag att lokalt utforma aktiviteter med koppling till offentlig diplomati. Ett exempel är projektet ”Konstporträtt av ” i , där målet var att öka kunskapen om och skapa förtroende för samt synliggöra svenska värderingar och ståndpunkter. planerades också en uppföljning av , i enlighet med prioriteringarna för den feministiska utrikespolitiken. Svenska institutets mål för sin verksamhet inom främjandeområdet är: en stärkt och uppdaterad Sverigebild utomlands genom aktiviteter som skapar kännedom om och intresse för och ökad talangmobilitet, vilket innefattar insatser och aktiviteter för att öka kunskaperna om och intresset för svenska språket samt att studenter väljer som destination för högre utbildning. Huvuddelen av Svenska institutets Sverigefrämjande arbete sker inom två av institutets verksamhetsområden: Skapa intresse och förtroende för och Talangmobilitet, där det senare omfattar insatser för marknadsföring av som studiedestination i utlandet, stöd till svenskundervisning, stipendier för högskoleutbildning i och relationsskapande aktiviteter för stipendiater och alumner. har genomfört främjandeaktiviteter i 69 länder, inklusive de 26 länder som regeringen identifierat som prioriterade för handels- och Sverigefrämjande. Verksamheten har haft 1 800 medieinslag utomlands, motsvarande 500 miljoner läsare (2013: 1 800 respektive 700 miljoner). Flera av SI:s aktiviteter har fokuserat på jämställdhet. I SI:s uppdrag ingår också att analysera och utvärdera Sverigebilden. Fyra större studier har tagits fram för att få kunskap om hur omvärlden uppfattar . Här kan nämnas Nation Brands Index som visar att behåller sin tionde plats i rankingen om det mest attraktiva landet i världen. En annan studie, Sverigebilden , visar att svenskarnas egen uppfattning om ligger väl i linje med profilområdena innovation, kreativitet, samhälle och hållbarhet. SI har webbplatser på svenska, engelska, tyska, franska, arabiska, kinesiska och ryska om och svenska förhållanden. hade de fem miljoner besökare och antalet följare av SI:s sociala medier har nästa tredubblats. Ett 20-tal journalistbesök har genomförts som resulterat i drygt 140 artiklar (2013: 24 respektive 113). Denna verksamhet bedöms vara ett effektivt verktyg för att få internationellt genomslag för svenska prioriterade frågor. i , som är en enhet under myndigheten, har fortsatt vara en mötesplats för kultursamarbeten, med 108 000 besökare och 341 medieinslag. En samisk samtidskonstutställning som synliggör svåra kapitel i svensk historia, har lockat flest besökare (13 500). Inom verksamhetsområdet har SI haft en omfattande relationsskapande P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 verksamhet för stipendiater och alumner i syfte att fördjupa kännedomen om och kontakten med . Nätverket för utländska studenter som varit i omfattar närmare 10 000 personer. Med satsningen ”Global Swede” har SI tillsammans med och , uppmärksammat internationella studenter som utmärkt sig inom innovation och entreprenörskap. Stöd till svenskundervisning har fortsatt visat sig vara avgörande för att bevara svenska språkets ställning utomlands. Stödet bidrar till att attrahera talanger till svenska företag, och säkra tillgången på översättare som bidrar till exporten av svensk litteratur utomlands. Vid 225 institutioner i 39 länder finns kurser i Sverigestudier för 34 700 studenter. Drygt 30 svensklektorer fick stöd från SI. i utlandet (NSU) har Strategin för arbetet med Sverigebilden i utlandet implementerats på utlandsmyndigheterna samt på Business och Visit huvudkontor. NSU har även uppdaterat och med stöd av , utvecklat sitt arbetssätt för att bli mer strategisk och fokusera på informationsutbyte och samordning. NSU har också färdigställt arbetet med att ta fram en följa upp och utvärdera främjandeinsatser, som stöd till de olika aktörerna inom främjandet. Regeringen har även delat ut Musikexportpriset, som uppmärksammar insatser i musikbranschen som bidragit till framgångar för svensk export. Sverigefrämjandet i utlandet berör även utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning samt utgiftsområde 24 Näringsliv avsnitt 4 Utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande. Det övergripande målet för anslaget 1:11 Samarbete inom är att främja integration och samverkan kring , en förbättrad miljö i regionen samt att stödja en demokratisk utveckling i . Utfallet för det svenska stödet till samarbete inom 2014 var vilket är P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 en ökning med i förhållande till 2013. Av utfallet ska avräknas biståndsramen – detta innefattar insatser inom ramen för Svenska institutets (SI) verksamhet. Genom Östersjösamarbetet finansierades SI:s Östersjösamarbete, Sidas och SI:s insatser i avseende demokrati, mänskliga rättigheter och miljö, samt insatser inom ramen för Östersjöstaternas råd (), Nordliga dimensionen, och . Regeringens övergripande bedömning är att Östersjösamarbetet överlag har gett goda resultat. Samarbetet har bland annat bidragit till ökad integration och ökad samverkan. Nedan följer i korthet en sammanfattning av de resultat som Östersjösamarbetet har bidragit till. Svenska Institutets verksamhet i syftar till att främja en hållbar regional utveckling samt att stödja demokrati och mänskliga rättigheter i . Den övergripande bedömningen är att insatserna genom () inom ramen för samarbetet i har visat goda resultat. SI:s verksamhet har ökat intresset och kapaciteten hos mottagarna att söka EU-finan- siering och har stärkt nätverken mellan civilsamhällesorganisationer, akademi och entreprenörer i länderna kring . Unga ledare och beslutsfattare från regionen har stärkt sin kompetens avseende bland annat ansvarstagande ledarskap och krisberedskap. Stipendier till studenter från Östersjöstaterna har ökat den akademiska rörligheten och därmed bidragit till att skapa kontakter mellan ungdomar i regionen. SI har fortsatt stärkt sitt arbete med alumniverksamhet för att utveckla kontakterna och nätverken mellan tidigare och nya stipendiater. För kanaliseras stöd huvudsakligen genom Sida, men även genom SI. Stödet inriktar sig på demokrati och mänskliga rättigheter samt miljöinsatser. Till följd av den negativa utvecklingen i har huvuddelen av Sidas stöd fokuserats på demokrati och mänskliga rättigheter. Stödet till civilsamhällets organisationer har inneburit att dessa kunnat upprätthålla sin kapacitet och sina kontakter med partnerorganisationer, vilket varit speciellt viktigt då dessa organisationer fått det allt svårare att verka till följd av repressiv lagstiftning. Utvecklingen av såväl demokratin som uppfyllandet av mänskliga rättigheter i gick i en negativ riktning 2014. Trots den försvårade situationen kunde de flesta planerade samarbeten genomföras. Ett positivt exempel är stöd till ryska fackföreningar för kapacitetsuppbyggnad samt stöd till ett antal ryska samarbetsorganisationer för att minska våld i hemmet. Insatser till stöd för särskilt utsatta grupper, såsom MR-aktivister och HBTQ-rörelser, har också prioriterats. Inom miljöområdet sker stödet normalt genom finansiering av investeringar i syfte att uppnå gränsöverskridande miljöförbättringar. Stödet kanaliseras främst via internationella finansiella institutioner såsom Europeiska , Nordiska investeringsbanken och Nordiska miljöinvesteringsbolaget (NEFCO). Förutsättningarna för samarbete försämrades dock avsevärt och med olagliga annektering av . Sanktioner och fallande oljepriser har lett till att den ekonomiska situationen i märkbart har försämrats. Nya krediter från internationella finansiella institutioner har stoppats och nya samarbeten blev omöjliga att inleda, vilket kraftigt begränsat genomförandet av insatsportföljen. Utvecklingen av nya investeringsprojekt med svensk och internationell inblandning har därmed avstannat och det enda svenska stöd som betalades ut var till NEFCO. Det nordiska samarbetet har utvecklats inom en rad prioriterade områden: arbete, där nationella representanter samarbetar med alla de aktörer som kan medverka till lösning av gränshinder, har bidragit till ett effektivare arbetssätt för att öka rörligheten i . Genom den nordiska profileringsstrategin har det identifierats ett antal strategiska profilområden för att synliggöra nordiskt samarbete. Inom det Nordiska moderniseringsprocess har man bland annat infört ett nytt budgetsystem som är mer lättöverskådligt och som har tydligare mål- och resultatstyrning. De regionala samarbetsinitiativen som är del av har fortsatt sin verksamhet . I har arbetet för en miljömässigt hållbar ekonomisk och industriell utveckling fortskridit under det finska ordförandeskapet i . har undre året prioriterat arbetet med näringslivsutveckling i . Länsstyrelserna och fokuserar samarbetet med ryska regioner på ekonomisk, social och miljömässig Detta sker bland annat genom att stärka regionala kontakter och fördjupa det nordiska samarbetet. Verksamheten inom Östersjöstaternas råd (– ) har genomförts under finskt, följt av estniskt ordförandeskap. Det estniska ordförandeskapet har fokuserat på implementeringen av de nya riktlinjer som antogs i slutet av det finska ordförandeskapet och som fastställde tre långsiktiga prioriteringar: Regional identitet, Hållbar och framgångsrik region samt Säker och trygg region. Flera event för unga förändringsaktörer har arrangerats, exempelvis inleddes tredje omgången av BalticLab där unga från samtliga träffas för att utöka sina kunskaper inom hållbart entreprenörskap, skapa gemensamma projekt och bygga regionala nätverk. På grund av EU:s riktlinjer för möten på politisk nivå med efter landets aggression mot inställdes det till planerade Östersjötoppmötet i . internationella engagemang och svensk utrikes- och säkerhetspolitik har fortsatt att vara inriktade på bred internationell och global samverkan och samarbete. Dagens största utmaningar är gränsöverskridande och måste hanteras genom globalt samarbete. internationella och globala engagemang är därmed viktigt inom flera politikområden och kan bidra i arbetet med politik för global utveckling (PGU). Det är angeläget att genom en bred och effektiv utrikespolitik står väl rustat för att möta de globala utmaningar som världen står inför. bidrag till internationell civil krishantering har koncentrerats till regioner och konflikter som är prioriterade ur ett utrikes-, säkerhets- och biståndspolitiskt perspektiv. Även det försvars- och rättspolitiska perspektivet har beaktats. Bedömningen är att de svenska bidragen har bidragit till att uppnå målet att tillvarata intressen i förbindelserna med andra länder, att de genomgående motsvarat högt ställda internationella förväntningar och att personalen löst uppgifterna på ett bra sätt. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 personal i insatser är vidare uppskattade för sina kunskaper och sitt engagemang. har deltagit aktivt i det internationella arbetet för nedrustning och icke-spridning inom det bredare FN-systemet och särskilt lyft fram det humanitära perspektivet för att sätta människan i centrum. Denna ansats samlar brett stöd inom det internationella samfundet. Stöd i form av tekniska lösningar och sakkunskap från (), liksom studier och seminarier av internationella fredsforskningsinstitut () och andra institut och organisationer har bidragit till att kunnat inta en aktiv roll med hög trovärdighet på området nedrustning och ickespridning. är en liten myndighet som täcker ett brett tekniskt område med många ärendetyper. Många av ärendena är komplexa och myndighetens beslut är i de flesta fall slutligt. ISP bedriver ett aktivt kvalitetsarbete, inklusive genom regelbundna kundundersökningar, och har fortsatt att stärka arbetsrutiner och förbättra beslutsunderlag. Regeringens bedömning är att kvalitéten i underlagen har fortsatt att förbättras och att myndigheten genomgående håller en hög nivå i detta avseende. Arbete pågår för att minska organisationens sårbarhet. Myndighetens effektivitet, t.ex. mätt som genomsnittliga handläggningstider och ärendebalanser, bedöms som god. engagemang i internationella organisationer har varit en aktiv aktör i FN, EU, , , och i sitt partnerskap till Nato. När det gäller FN har stärkt sitt engagemang inom organisationen och ger ett mångsidigt stöd till FN:s olika organ och verksamhet inom freds- och säkerhetsfrämjande. har gett bidrag till FN:s politiska avdelning, dess medlingskontor och FN:s utbildningsverksamhet. har även verkat för en förstärkning av FN:s fredsbevarande och konfliktförebyggande verksamhet genom att stödja doktrinutveckling och fortsatta reformer av . P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 I enlighet med vad regeringen har anfört avseende säkerhetspolitiken utgör EU det centrala forumet för svensk utrikes- och säkerhetspolitik. Regeringen är pådrivande för att utveckla EU som global aktör och för att EU ska ha ett nära partnerskap med FN och andra internationella organisationer. Det utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet inom EU, inklusive krishantering och fredsfrämjande insatser, har fortsatt att utvecklas . Det nordiska samarbetet har utvecklats inom en rad prioriterade områden: arbete, där nationella representanter samarbetar med alla de aktörer som kan medverka till lösning av gränshinder, har bidragit till ett effektivare arbetssätt för att öka rörligheten i . Genom den nordiska profileringsstrategin har det identifierats ett antal strategiska profilområden för att synliggöra nordiskt samarbete. Sverigefrämjande i utlandet och Utlandsmyndigheternas främjandeplaner och strategin för Sverigebilden i utlandet har väsentligt bidragit till att öka medvetenheten och kompetensen hos utlandsmyndigheterna att bedriva ett integrerat, samordnat och långsiktigt främjande. Svenska institutets Sverigefrämjande verksamhet har haft god effekt för att sprida information och kunskap om i utlandet. Målen för verksamheten har uppfyllts. Svenska institutets utökade verksamhet inom området Talangmobilitet, med ökad aktivitet i alumnnätverken som följd, visar att denna verksamhet är relevant för som destination för studier på högre nivå. Alumnerna utgör en viktig tillgång för svenska företag med internationell verksamhet. och har fortsatt visat sig vara framgångsrika i sitt arbete med digitala och sociala medier vilket bland annat visat sig genom ett stort antal följare av UD:s och SI:s konton på sociala medier. Detta bidrar till att hålla i framkant vad gäller kommunikation som det stärker arbete inom offentlig diplomati. Regeringens samlade bedömning är att de statliga insatserna för att främja utomlands har bidragit till att uppnå målet för utgiftsområdet om att säkerställa intressen i förbindelserna med andra länder. Samarbetet inom är en central del i den svenska grannskapspolitiken. Regeringens bedömning är att verksamheten lett till goda resultat inom en rad områden. Miljöinsatser samt arbete för hållbar tillväxt och samarbete mellan regionens unga är områden som särskilt kan uppmärksammas. Hållbarhetsarbetet innebär att samarbetet i regionen också bidrar till att nå generationsmålet och flera miljökvalitetsmål. Regeringen bedömer även att samarbetet inom bidragit till att främja integration och samverkan kring , en förbättrad miljö i regionen samt att stödja en demokratisk utveckling i . Situationen i och dess närområde kommer fortsatt vara en prioriterad fråga för regeringen. ska fortsatt vara en stark aktör i med globala utmaningar. Den ryska aggressionen mot inklusive den olagliga annekteringen av har försämrat den säkerhetspolitiska situationen i . I vårt södra och sydöstra grannskap dras stater och institutioner ner i en våldsspiral och miljontals människor är på flykt undan konflikter och våld. Klimatförändringar påverkar människors livsvillkor och extrema krafter utmanar demokrati och mänskliga rättigheter. I ljuset av detta krävs ett breddat utrikespolitiskt engagemang för att ge bidrag till en bättre utveckling.