prop · H3031d18 · 2015-09-21 00:00:00 — Det är av stor vikt att rätt insatser av god kvalitet sätts in tidigt eftersom det finns starkt forskningsstöd för att stöd och stimulans utifrån elevernas behov redan i de första årskurserna är viktigt för att förebygga att eleverna senare utvecklar problem med läs- och skrivförmågan. Mot denna bakgrund har en särskild utredare fått i uppdrag att undersöka förutsättningarna för att införa en s.k. läsa-skriva-räkna-garanti och lämna förslag på hur en sådan bör utformas. Syftet med utredningen är att utarbeta ett förslag till system som ser till att alla elever får det stöd eller särskilda stöd de behöver för att få förutsättningar att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås i ämnena svenska eller svenska som andraspråk och matematik i årskurs 3 i och sameskolan samt i årskurs 4 i specialskolan. Den nya lagstiftingen beräknas kunna träda i kraft under /18. Obligatoriska bedömningsstöd i läs- och skrivutveckling samt i matematik införs i årskurs 1 i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. kunskapskrav i läsförståelse i årskurs 1 i , sameskolan och specialskolan. Syftet med dessa insatser är att förbättra förutsättningarna för att tidigt identifiera elever som riskerar att inte nå de delar av kunskapskraven i svenska och svenska som andraspråk som avser läs- och skrivutveckling eller kunskapskraven i matematik samt elever som behöver extra utmaningar för att nå så långt som möjligt, så att relevanta stödinsatser sätts in när så behövs. Obligatoriska bedömningsstöd införs i enlighet med den överenskommelse som regeringen har med , , och , enligt den plan den tidigare regeringen lade fast, och kan ses som en naturlig del av hela läsa-skriva-räkna-garantin för förskoleklass till årskurs 3. kommer att göra vissa genomförande- och kompetensutvecklingsinsatser. I enlighet med vad som aviserades ekonomiska vårproposition föreslås avsättas för detta ändamål. beräknas samma belopp . Medlen tillförs kommunerna via det generella statsbidraget inom UO25. Fler speciallärare och specialpedagoger Det är angeläget att säkerställa att alla elever som har behov av specialpedagogiskt stöd ges tillgång till det så att ingen elev lämnas efter. råder det brist på behöriga speciallärare. För att öka tillgången till specialpedagogiskt stöd i framför allt förskoleklassen och årskurs 1– 3 krävs åtgärder på flera håll. Även om förskoleklass och årskurs 1–3 är prioriterade omfattas även andra skolformer. Åtgärderna handlar om att göra det mer attraktivt för verksamma lärare att vidareutbilda sig till speciallärare eller specialpedagog och att få huvudmännen att våga satsa på utbildningarna. Regeringen har infört en ökning av statsbidraget från per högskolepoäng till till de huvudmän vars lärare utbildar sig till speciallärare inom ramen för satsningen Lärarlyftet II. Regeringen avser även att bredda insatsen inom Lärarlyftet till att gälla även andra specialiseringar än utvecklingsstörning. För detta ändamål föreslår regeringen 2016 och beräknar samma belopp för 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 2017–2019. Satsningen finansieras inom de i Vårändringsbudget (prop. 2014/15:99) aviserade för fler special- lärare och specialpedagoger. Regeringen gör det även mer attraktivt att utbilda sig till speciallärare och specialpedagog då dessa yrkeskategorier omfattas av investeringen i höjda lärarlöner (se avsnitt 9.1.1). I propositionen Vårändringsbudget beräknades satsningen på specialpedagogisk kompetens uppgå till . Regeringen kommer att åter- komma till hur denna satsning ska utformas för att säkerställa bättre tillgång till speciallärare och specialpedagoger i . Dessutom utökas antalet utbildningsplatser på speciallärar- och specialpedagogutbildningarna i enlighet med beslutet om Vårändringsbudget (prop. 2014/15:99, bet. 2014/15:FiU21, rskr. 2014/15:255)). Utbildningarna utökas med 300 nybörjarplatser . Utökningen av antalet nybörjarplatser är avsedd att genomföras eller 2016 (se vidare avsnitt 9.5.2). Det finns även ett behov av insatser för att utveckla den specialpedagogiska kompetensen generellt bland lärare. efterfrågar många lärare och skolledare kompetensutveckling och grundläggande kunskaper i att bättre kunna möta, motivera och engagera varje elev. Regeringen föreslår därför en ny fortbildnings- insats för att stärka den specialpedagogiska kompetensen generellt hos lärare i , och framför allt i årskurserna 7–9. Insatsen ska ge lärare grundläggande specialpedagogisk kompetens. För detta ändamål föreslår regeringen att avsätts och beräknar samt . Av dessa medel finansieras 2016 inom ramen för de i Vårpro- positionen avsatta medlen för ökad specialpedagogisk kompetens. –2019 beräknas finansieras på samma sätt (se vidare avsnitt 9.1.1 samt avsnitt 10.1.5.) Regeringen vill att fler ska vilja bli lärare och att fler ska vilja fortsätta vara lärare. arbetar nästan fyra av tio legitimerade lärare någon annanstans än i skolan. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 lärare tycker att läraryrket har hög status. Regeringen prioriterar därför att stärka läraryrkets attraktivitet. För att stärka yrkets attraktivitet har regeringen tagit initiativ till en nationell samling för läraryrket, som bl.a. innefattar bättre löneutveckling för lärare. (se avsnitt 9.1.1). Nedan presenteras ytterligare insatser inom den nationella samlingen för läraryrket som omfattar såväl för- och som de frivilliga skolformerna för unga och i vissa fall skolväsendet för vuxna. Regeringen gav i uppdrag att ta fram och genomföra nationella skolutvecklingsprogram som riktar sig till huvudmän och skolor (U2015/03844/S). Insat- serna ska ha fokus på och motsvarande skolformer samt gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. De nationella skol- utvecklingsprogrammen syftar till att möta huvudmäns och skolors olika förutsättningar och behov genom att erbjuder en variation av insatser inom olika områden. Insatserna kan avse olika kompetensutvecklings- och stödinsatser när det t.ex. gäller undervisning i ämnen eller ämnesövergripande arbete, statistik och resultatuppföljning, arbete med elever i behov av särskilt stöd, skolans värdegrunds- arbete, it som pedagogiskt och administrativt verktyg samt hur lärares administrativa arbets- uppgifter kan minskas och arbetsprocesser göras mer effektiva. Skolutvecklings-programmen ska kunna rikta sig mot alla skolformer. I enlighet med vad som aviserades i propositionen Vårändringsbudget föreslår regeringen och beräknar för detta ändamål. Det finns behov av att bredda eller fördjupa pågående satsningar på kompetensutveckling för lärare och förskollärare. Regeringen föreslår därför att satsningen Lärarlyftet II förlängs samt föreslår att 100 miljoner avsätts för detta ändamål. beräknas och beräknas för samma ändamål. att detta finansieras inom ramen för de i propo- sitionen Vårändringsbudget beräknade , och beräknade för kompetensutvecklingsinsatser för lärare i grundskola och motsvarande skolformer, gymnasieskola och gymnasiesärskola och förskolepersonal. I enlighet med vad som aviserades i Budgetpropositionen har dessutom beräknats . För att stärka kompetensutvecklingen för lärare och förskollärare föreslår regeringen även en förlängning av Matematiklyftet samt en förstärkning av Läslyftet (se avsnitt 9.2.3). Kompetensutveckling för rektorer och förskolechefer Regeringen investerar i kompetensutveckling för rektorer och förskolechefer (se avsnitt 9.1.1). I enlighet med vad som anges i propo- sitionen Vårändringsbudget föreslås , och beräknas för kompetensutveckling och fortbild-ning av både förskolechefer och rektorer inom skolväsendet för barn och unga. inrättades den nya myndig- heten . Myndigheten ska bland annat bidra till att ge verksamma inom skolväsendet goda förut-sättningar att planera, genomföra och utvärdera undervisningen med stöd av vetenskapligt underbyggda metoder och arbetssätt samt utlysa medel för praktiknära forskning. I enlighet med vad som anges i propositionen Vårändringsbudget föreslås Skolforsk- ningsinstitutets anslag förstärkas med 20 mil- innebär att totala medel för Skolforsknings- Översyn av det nationella provsystemet för och gymnasieskolan för att minska lärarnas administrativa börda Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av de nationella proven för grund- och gymnasieskolan (dir. 2015:36). Syftet är att åstadkomma ett effek- tivare och tillförlitligare nationellt sammanhållet system för bedömning, upp-följning och utvär- dering av elevers kunskaper med minskad administrativ börda för lärare. Utredaren ska bl.a. se över de nationella provens syften, funktion och omfattning, föreslå ett system för utvärdering samt utarbeta ett förslag som ökar inslagen av extern bedömning. Därutöver ska utredaren analysera förutsätt- ningarna för att digitalisera de nationella proven. Uppdraget ska redovisas . lyfter i betänkandet En digital agenda i människans tjänst – en ljusnande framtid kan bli vår (SOU 2014:13) fram vikten av att de nationella proven digitaliseras. Regeringen delar kommissionens uppfattning. Exempelvis innebär en digitalisering att distributionen av proven kan förenklas betydligt och att bedömningen i vissa delar kan göras maskinellt. finns en betydande effektiviseringspotential i en digitalisering av proven vilket kan innebära att resurser kan frigöras för annat arbete och att likvärdigheten i bedömningen ökar. Innan ett införande måste det dock säkerställas att proven kan genomföras på ett enhetligt sätt i alla grund- och gymnasieskolor. Utredningen om nationella prov ska bl.a. analysera förutsättningarna för att digitalisera de nationella proven och föreslå hur, i vilken omfattning och i vilken takt digitalisering kan ske. Införandet av digitala prov är komplicerat och kräver ett gediget förberedelsearbete. Regeringen föreslår därför att tillförs för att, i nära samråd med utredningen, förbereda ett införande av digitala nationella prov. De nationella proven i SO och NO i årskurs 6 är nu frivilliga I enlighet med den överenskommelse som slöts mellan regeringen och Moderata samlingspartiet, , liberalerna och Krist- demokraterna , gjordes de 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 nationella proven i årskurs 6 i de samhällsorienterande ämnena (SO, dvs. geografi, historia, religionskunskap och samhällskunskap) och de naturorienterande ämnena (NO, dvs. biologi, fysik och kemi) frivilliga för skolan att anordna. Dessa prov blir i stället en del av Statens skolverks bedömningsportal och frivilliga för lärarna att använda. De nationella prov som ska genomföras i är därmed svenska och matematik i årskurs 3, svenska, matematik och engelska i årskurs 6 och svenska, matematik, engelska, samt ett av NO- respektive SO-ämnena i årskurs 9. Med anledning av att proven i SO och NO i årskurs 6 nu är frivilliga för skolhuvudmännen föreslår regeringen att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner minskas med 2016 och beräknar motsvarande minskning . har ojämlikheten i den svenska ökat. Ett tydligt exempel på detta är Statens skolverks statistik över andelen elever som lämnar med behörighet till gymnasieskolan. För elever med föräldrar som har gymnasial eller eftergymnasial utbildning har nivån varit stabil , men för elever med föräldrar med endast förgymnasial utbildning har andelen elever som lämnar med behörighet till gymnasieskolans nationella program sjunkit från en redan låg nivå. Regeringens svar på de ökade klyftorna i den svenska skolan är investeringar för en jämlik skola. Genom riktade insatser för att förbättra resultaten i de skolor som har de största utmaningarna kan likvärd- igheten i skolväsendet förbättras. Resurser till skolor med svaga studieresultat och svåra förutsättningar Skolor där behoven är stora måste ges bättre möjlighet att ta del av statliga medel som syftar till ökad likvärdighet, höjd utbildningskvalitet och förbättrade kunskapsresultat. Resurser bör fördelas så att de huvudmän för de grund- och gymnasieskolor samt grundsär- och gymnasie- särskolor som har störst behov av riktade 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 statsbidrag och andra satsningar får möjlighet att ta del av dessa. Detta är en viktig del av arbetet med att alla barn ska få sin rätt till utbildning tillgodosedd. Regeringen beslutade att ge i uppdrag att ta fram en praktiskt användbar fördelningsnyckel som ska ta sin utgångspunkt i hittillsvarande utveckling när det gäller kunskapsresultat och förut- sättningar, men även, så långt möjligt, beakta den framtida utvecklingen (U2015/03774/S). Fördelningsnyckeln ska användas vid bedömningen av hur bidrag för olika satsningar ska fördelas mellan skolor, t.ex. statsbidrag som syftar till att öka likvärdigheten mellan skolor, höja utbildningens kvalitet och förbättra förutsättningarna för högre skolresultat. är även skollagen ändrad så att kommuner ska fördela resurser till utbildning inom skolväsendet efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov. Samverkan för bästa skola Staten behöver ta större ansvar för att höja resultaten i skolor med låga studieresultat och svåra förutsättningar. Genom bl.a. investeringar inom ramen för samverkan för bästa skola avser regeringen ta detta ansvar. Satsningen på sam- verkan för bästa skola inkluderar uppdrag till att sluta överenskommelser med huvudmän för grund- och gymnasieskolor med låga kunskapsresultat och svåra förut- sättningar, uppdrag att genomföra insatser för att höja studieresultaten för nyanlända elever och elever med annat modersmål än svenska, satsning på högre löner för lärare i skolor med svåra förutsättningar samt uppdrag till att erbjuda stöd till huvudmännen i deras arbete med den obligatoriska kartläggningen av nyanlända elevers kunskaper. Satsningen på samverkan för bästa skola föreslås i enlighet med vårproposition uppgå till totalt och beräknas till motsvarande belopp . Av dessa medel har regeringen föreslagit för uppdragen att sluta överenskommelser med huvudmän och insatser för nyanlända elever. Kostnaden för obligatorisk kartläggning föreslås uppgå till och beräknas till fr.o.m. Kostnaden för satsningen på högre löner föreslås uppgå till och beräknas till . Uppdrag om överenskommelser med huvudmän för skolor med låga kunskapsresultat och svåra förutsättningar Regeringen har inom satsningen på samverkan för bästa skola gett i uppdrag att i dialog med huvudmän för skolor med låga kunskapsresultat och svåra förutsättningar genomföra insatser i syfte att höja kunskapsresultaten och öka likvärdigheten mellan skolor. Insatserna ska riktas till grundskolor och motsvarande skolformer samt gymnasie- och gymnasiesärskolor med låga kunskapsresultat eller stor andel elever som inte fullföljer sina studier, och som har eller bedöms få svåra förutsättningar att förbättra sina resultat på egen hand. bedömning av vilka skolor som ska prioriteras för deltagande samt identifikation av relevanta utvecklingsområden ska främst baseras på underlag från . ska i samverkan med varje berörd huvudman identifiera insatser som kan stärka huvudmännens förmåga att planera, följa upp och utveckla utbildningen. ska därefter komma överens med varje berörd huvudman om hur insatserna ska utformas och genomföras. I överenskommelserna ska Skol- verkets och skolhuvudmannens respektive ansvar och åtaganden klargöras. fattar beslut om att genomföra insatserna. Arbete för nya karriärmönster – investering i skolor med tuffa utmaningar Det enskilt viktigaste för elevernas resultat är att de möter skickliga och engagerade lärare. På skolor med svåra utmaningar är rektorns ledarskap särskilt viktigt. För att attrahera de bästa lärarna till skolorna med låga studieresultat och svåra förutsättningar anser regeringen att extra resurser bör avsättas till högre löner för dessa lärare. Inom ramen för statsbidraget för karriärtjänster har tidigare särskilda medel avsatts för statsbidrag för skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare i förskoleklasser och grundskolor i utanförskapsområden. Regeringen vill utveckla satsningen på karriärtjänster så att fler skolor som är i behov av särskilda utvecklingsinsatser ska få ta del av medel för höjda lärarlöner. I skollagen och läroplanerna finns bestämmelser som syftar till att garantera barns och elevers tillgång till utbildning. Ett flertal brister i och i anslutning till undervisningen av nyanlända och asylsökande elever har dock pekats ut i olika rapporter från skolmyndigheterna. befolkningsprog- noser tyder på att antalet utrikes födda och nyanlända elever i skolan kommer att öka kraftigt , vilket medför utmaningar för skolorna och skolhuvudmännen. Elever med utländsk bakgrund är en heterogen grupp när det gäller ursprungsland, språk och föräldrarnas utbild-ningsnivå, men har som grupp generellt sett svårare att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås (, rapport 387, 2013, och 399, 2014). I syfte att bl.a. se till att varje nyanländ elevs kunskaper kartläggs har beslutat enligt regeringens förslag i propositionen Utbildning för nyanlända elever – mottagande och skolgång (prop. 2014/15:45). Kartläggningen ska utgöra underlag för dels beslut om vilken årskurs och undervisningsgrupp som eleven ska placeras i, dels hur den kommande undervisningen i de olika ämnena ska planeras och hur tiden mellan de olika ämnena ska fördelas. Regeringen har också gett i uppdrag att genomföra systematiska insatser för att stärka huvudmännens förmåga att ta emot nyanlända barn och ungdomar och kunna erbjuda en utbildning av hög och likvärdig kvalitet med målet att förbättra förutsättningarna för goda kunskaps- resultat för dessa. Uppdraget syftar till att för- bättra utbildningen för nyanlända elever i och motsvarande skolformer samt gymnasieskolans introduktionsprogram. Vid behov ska insatserna även omfatta elever som inte är nyanlända om de har ett annat modersmål än svenska. I uppdraget ingår att till (Utbild- ningsdepartementet) inkomma med en plan för genomförandet av uppdraget för perioden –2019. Insatser ska bl.a. genomföras för att fler lärare ska få kompetens att undervisa alla barn och elever, oavsett deras språkliga bakgrund. Särskilda insatser ska riktas till modersmålslärare och studiehandledare på modersmål. Ett ändamålsenligt arbetssätt och en ändamålsenlig organisation som stöder och främjar utbildningen för nyanlända elever är en 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 förutsättning för en god lärmiljö. Insatser ska därför även riktas till huvudmän och rektorer. Vid sidan av satsningen på nyanlända elever inom samverkan för bästa skola, ser regeringen också möjligheter i att förbättra mottagandet av nyanlända elever genom att ta tillvara att många nyanlända och andra personer med utländsk bakgrund har yrkesbakgrund som lärare. Regeringen är angelägen om att ta till vara deras kompetens och att göra det möjligt för dem som vill att så snabbt som möjligt börja undervisa i de ämnen som de är utbildade för. Innan de kan undervisa i de ämnen de är utbildade för kan en möjlighet för många av de nyanlända lärarna vara att börja arbeta som studiehandledare eller modersmålslärare. Det skulle bidra till att säkerställa att de nyanlända eleverna inte tappar i sin kunskapsutveckling. Bra fritidshem kan bidra till högre kunskapsresultat och jämlika livschanser för alla elever. Det finns flera faktorer som kan påverka kvaliteten i fritidshemmet, till exempel det pedagogiska ledarskapet, personalens utbildning och möjligheter till fortbildning, personaltäthet, lokalernas utformning samt elevgruppernas storlek. Allt fler elever går i fritidshem, men resurserna till fritidshem har inte ökat i samma takt. Grupperna växer och personaltätheten minskar. Likaså minskar andelen personal med pedagogisk examen eller annan utbildning för arbete med barn. Detta påverkar fritidshemmets möjligheter att fullgöra sitt uppdrag. med detta sjunker kunskapsresultaten i . Fritidshemmet ska komplettera utbildningen i förskoleklassen och , stimulera elevernas utveckling och lärande samt erbjuda en meningsfull fritid och rekreation. För att fritidshemmets utbildning ska hålla god kvalitet och t.ex. vara anpassad till att stimulera elevers lärande och utveckling föreslår regeringen att avsätts 2016 för en i huvudsak högre personaltäthet, men även till viss del för insatser för att på andra sätt höja kvaliteten i fritidshemmen. Regeringen anser att det är angeläget att ett jämställdhetsperspektiv beaktas i utvecklings- arbetet. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Såväl nationella som internationella utvär- deringar visar att svenska grundskoleelevers resultat i bl.a. matematik successivt har försämrats . –2016 har i uppdrag att svara för genomförandet av satsningen Matematiklyftet. Matematiklyftet omfattar bl.a. ett didaktiskt stödmaterial i form av en bred uppsättning moduler för alla målgrupper. Matematiklyftet är den största fortbildnings- insatsen i ett enskilt skolämne någonsin i . Regeringen beräknar för riktade insatser för att nå de lärare som ännu inte deltagit i satsningen Matematiklyftet samt för att stödja de huvudmän vars lärare redan deltagit. beräknas för att underhålla och utveckla det didaktiska stödmaterialet för att ge huvudmännen möjlighet att fortsätta med Matematiklyftet även på . Förlängningen av Matematiklyftet kommer att finansieras inom ramen för regeringens satsning på Nationella skolutvecklingsprogram. (Se avsnitten 9.2.2, 10.1.1 och 10.1.5.) Läsfrämjande insatser – Läslyftet och skolbibliotek Såväl nationella som internationella under- sökningar visar på en sjunkande läsförståelse hos svenska grundskoleelever. Pojkar har dock försämrat sina resultat i större utsträckning än flickor. Att elever har en god läs- och skriv- förmåga är avgörande för hur väl de lyckas nå kunskapskraven i skolan och även hur de lyckas med fortsatta studier. –2018 pågår en omfattande fortbildning för lärare i läs- och skrivutveckling det s.k. Läslyftet. Läslyftet riktar sig framför allt till lärare i och gymnasieskolan, men även till förskollärare i förskoleklass. Personal i skolbibliotek kan också medverka i fortbildningen. Skolbiblioteken utgör en viktig resurs i arbetet med elevernas lärande. Inom ramen för Läslyftet har stödmaterial utformats för personal som arbetar i skolbiblioteken. Regeringen föreslår att Läslyftet utökas för att möjliggöra att lärare inom andra ämnen kan ta del av Läslyftet i större utsträckning, t.ex. lärare inom de samhällsorienterande och naturorienterande ämnena. Bemannade skolbibliotek har enligt såväl internationell som svensk forskning positiva effekter på ungas läsvanor och läsfärdighet. Regeringen anser att insatser bör genomföras som syftar till att stärka skolbibliotekens roll för elevernas läslust och läsförmåga. Regeringen har gett Kungl. i uppdrag att ta fram förslag till en nationell biblioteksstrategi. I uppdraget ingår bland annat att Kungl. , tillsammans med berörda aktörer på skolområdet, ska göra en analys av vilka utvecklingsbehov som finns för skolbiblioteken för att de i ökad grad ska kunna främja språkutveckling och stimulera till läsning. Regeringen föreslår att ett statsbidrag införs för personalförstärkningar till skolbiblioteken i och motsvarande skolformer, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. I samband med detta anser regeringen att ytterligare insatser för denna grupp bör genom- föras inom ramen för Läslyftet. För förstärkning av Läslyftet föreslår regeringen att avsätts , samt beräknar , 2018 och 20 miljoner och finansieras inom ramen för de i Vårpropositionen aviserade medlen för lärarfortbildning. För personalförstärkningar i skolbibliotek föreslår regeringen att avsätts . Regeringen beräknar för samma ändamål för (se vidare avsnitt 10.1.5. Jämställdhet i förskola och grundskola Regeringen vill att alla huvudmän och skolor ska ha möjlighet att långsiktigt utveckla och förbättra sitt värdegrunds- och jämställd- hetsarbete.