prop · H203101 · 2015-04-15 00:00:00 — samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad S k r . 2 01 4 / 1 5: 1 0 1 B ila ga 3 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling geologiska undersökning: Geovetenskaplig Sammanställning av slutbehandlade effektivitetsrapporter S k r . 2 01 4 / 1 5: 1 0 1 B ila ga 4 IT inom statsförvaltningen - har myndigheterna på ett rimligt sätt prövat frågan om outsourcing bidrar till Lika betyg, lika kunskap? – En uppföljning av statens styrning mot en likvärdig betygssättning i Statens kunskapsspridning till skolan Kränkt eller diskriminerad i skolan – är det någon skillnad? Statens tillsyn över skolan – bidrar den till förbättrade kunskapsresultat? Försvarsmaktens förmåga till uthålliga insatser Statens insatser för riskkapitalförsörjning – i senaste laget Bostäder för äldre i avfolkningsorter Staten och det civila samhället i integrationsarbetet Effekter av förändrade regler i arbetslöshetsförsäkringen för deltidsarbetslösa Att överklaga till förvaltningsrätten – handläggningstider och information till enskilda Ekonomiska förutsättningar för en fortsatt omställning av försvaret Försvaret – en utmaning för staten. Granskningar inom försvarsområdet 2010–2014 Stödet till anhöriga omsorgsgivare Förvaltningen av regionala projektmedel – delat ansvar, minskad tydlighet? Att tillvarata och utveckla nyanländas kompetens – Rätt insats i rätt tid? Livsmedelskontrollen – tar staten sitt ansvar? Att gå i pension – varför så krångligt? Etableringslotsar – fungerar länken mellan individen och arbetsmarknaden? Nyanländ i – Effektiva insatser för ett snabbt mottagande? – Är finansieringen av bolaget effektiv för staten? Det allmänna pensionssystemet – en granskning av granskningen Statens dimensionering av lärarutbildningen – utbildas rätt antal lärare? Valuta för biståndspengarna? – valutahantering i det internationella utvecklingssamarbetet Överenskommelser mellan regeringen och SKL inom hälso- och sjukvården – frivilligt att delta men svårt – effektivitet i exportgarantisystemet Primärvårdens styrning – efter behov eller efterfrågan? Informationssäkerhet i den civila statsförvaltningen Bistånd genom internationella organisationer Specialdestinerade statsbidrag - Ett sätt att styra mot en mer likvärdig skola? Arbetsförmedlingens arbete vid varsel – Ett bidrag till effektiva omställningsinsatser? S k r . 2 01 4 / 1 5: 1 0 1 B ila ga 5 Utfall för statens budget 2010–2014 -5,1 -11,7 UO 1–25 och 27 Statsskuldsräntor m.m. UO 26 -9,2 -2,2 -0,5 -1,1 -24,9 -130,9 -72,2 Inkomster i statens budget 2010–2014 -8,9 -20,6 -17,9 Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet -65,5 -70,8 -74,9 -77,0 -76,3 Utgifter som ges som krediteringar på skattekontot -0,1 -0,1 -5,1 -11,7 Inkomster i statens budget Källa: och egna beräkningar. S k r . 2 01 4 / 1 5: 1 0 1 B ila ga 5 Den offentliga sektorns skatteintäkter 2010–2014 -179,9 -189,1 -197,4 -204,6 -224,4 -24,6 -29,5 -30,4 -30,5 -33,8 -26,4 -28,9 -30,0 -31,0 -31,9 Skatt på kapital, hushåll Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på vin m.m. Övriga skatter på energi och miljö Restförda och övriga skatter -5,7 -6,3 -6,3 -6,6 -5,9 -7,1 -7,2 -6,9 -6,9 -8,4 -537,0 -552,7 -576,2 -597,4 -615,7 Avgår: Avgifter till ålderspensionssystemet -183,5 -195,2 -201,6 -207,5 -213,6 Källa: Egna beräkningar. S k r . 2 01 4 / 1 5: 1 0 1 B ila ga 5 Utgifter i statens budget 2010–2014 Anslagen har fördelats till de utgiftsområden de tillhörde i statens budget . Utfall som justerats för tekniska förändringar är i kursiv stil. Andel i procent av de takbegränsade utgifterna Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Justerat för teknisk förändring1 Justerat för teknisk förändring1 Justerat för teknisk förändring1 Kultur, medier, trossamfund och fritid och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Justerat för teknisk förändring1 Areella näringar, landsbygd och Allmänna bidrag till kommuner Justerat för teknisk förändring1 Avgiften till Europeiska unionen Ålderspensionssystemet vid sidan av 1De tekniska justeringarna av utgiftstaket för staten redovisas i prop. 2013/14:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor avsnitt 5.4 2Ingår inte i takbegränsade utgifter. S k r . 2 01 4 / 1 5: 1 0 1 B ila ga 5 Realekonomisk fördelning av anslagen 2010-2014 Löner inklusive sociala avgifter -1,4 -76,1 -80,8 S k r . 2 01 4 / 1 5: 1 0 1 B ila ga 5 Realekonomisk fördelning – Transfereringar per utgiftsområde –2014 Skatt, tull och exekution -40,2 -10,3 -9,2 Försvar samt beredskap mot Hälsovård, sjukvård och social Ekonomisk trygghet vid sjukdom Ekonomisk trygghet vid ålderdom -1,7 Ekonomisk trygghet för familjer -3,1 Kultur, medier, trossamfund och försörjning och byggande samt -12,7 Allmän miljö- och naturvård -1,6 Areella näringar, landsbygd och Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen S k r . 2 01 4 / 1 5: 1 0 1 B ila ga 5 Realekonomisk fördelning – Transfereringar till hushåll 2010–2014 -2,6 -6,5 -1,3 -6,1 -8,0 -35,1 -3,2 S k r . 2 01 4 / 1 5: 1 0 1 B ila ga 5 Realekonomisk fördelning – Transfereringar till kommuner 2010–2014 Allmänna val och demokrati Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- och -100,0 -25,8 Utveckling av skolväsendet och -32,9 S k r . 2 01 4 / 1 5: 1 0 1 B ila ga 5 Realekonomisk fördelning – Transfereringar till företag 2010–2014 politiska program och insatser Åtgärder för landsbygdens miljö -4,5 åtgärder för landsbygdens miljö -2,9 Verket för innovationssystem: -3,7 S k r . 2 01 4 / 1 5: 1 0 1 B ila ga 5 Realekonomisk fördelning – Konsumtion per utgiftsområde Skatt, tull och exekution -8,0 Hälsovård, sjukvård och social Ekonomisk trygghet vid sjukdom Ekonomisk trygghet vid ålderdom 12Ekonomisk trygghet för familjer och barn -8,1 Kultur, medier, trossamfund och försörjning och byggande samt Allmän miljö- och naturvård -4,3 Areella näringar, landsbygd och Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen S k r . 2 01 4 / 1 5: 1 0 1 B ila ga 5 Realekonomisk fördelning – Lön inkl. sociala avgifter 2010–2014 -52,9 Inspektionen för vård och -1,8 -7,4 S k r . 2 01 4 / 1 5: 1 0 1 B ila ga 5 Realekonomisk fördelning – Investeringar per utgiftsområde –2014 Skatt, tull och exekution -19,8 -46,2 -61,0 Hälsovård, sjukvård och social Ekonomisk trygghet vid sjukdom -2,5 Ekonomisk trygghet vid ålderdom -19,4 12Ekonomisk trygghet för familjer och barn -77,6 Kultur, medier, trossamfund och -1,8 försörjning och byggande samt -30,4 Allmän miljö- och naturvård -76,9 -58,5 Areella näringar, landsbygd och 25Allmänna bidrag till kommuner 27Avgiften till Europeiska unionen S k r . 2 01 4 / 1 5: 1 0 1 B ila ga 5 Realekonomisk fördelning – Räntor och finansiella transaktioner per utgiftsområde –2014 -4,7 -96,4 Skatt, tull och exekution -2,8 -3,6 -13,3 Hälsovård, sjukvård och social Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och -19,7 -22,0 Kultur, medier, trossamfund och -1,0 18Samhällsplanering, bostads- försörjning och byggande samt -4,1 -41,9 Allmän miljö- och naturvård -110,8 -8,1 Areella näringar, landsbygd och -65,3 -17,5 Allmänna bidrag till kommuner -80,2 Avgiften till Europeiska unionen -49,5 S k r . 2 01 4 / 1 5: 1 0 1 B ila ga 5 Antal statligt anställda 2010–2014, kvinnor respektive män Anställda med en omfattning understigande av heltid ingår inte. utgjorde de ca 5 700 personer. Betings-, dag- eller tim-anställda m.fl. ingår inte heller. De utgjorde ca 16 800 personer 2014. Antal statligt anställda 2010–2014 fördelade på åldersgrupper Antal och procentuell fördelning –35–44 Antal anställda 2010–2014 fördelade på sektorer 1Affärsverk och infrastruktur. 2Universitet och högskolor. Miljö, teknik och jordbruk, men även arbetsliv, omsorg och utbildning samt länsstyrelser, och stabsmyndigheter. I de konsoliderade resultat- och balans- räkningarna och finansieringsanalysen ingår samtliga myndigheter, inklusive affärsverken, under och regeringen med undantag för och allmänna pensionsfonderna samt premiepensionssystemets tillgångar och skulder inklusive avkastningen på dessa medel. Dessutom ingår och fonder och andelar som redovisas av myndigheter enligt ovan. Fonderna och andelarna tas inte upp separat i denna bilaga, utan de viktigaste fonderna framgår i not 42 medan andelar i statligt ägda bolag förtecknas i främst not 26. De ingående myndigheterna förtecknas nedan. Eftersom förteckningen anger de myndigheter som de finansiella dokumenten omfattar, ingår inte nämndmyndigheter och liknande vars ekonomiska utfall redovisas av en annan myndighet. Inte heller ingår nedlagda myndigheter som saknar ekonomiskt utfall . utbildningsmyndigheter m.m. (myndigheten upphörde ) för vissa myndigheter inom vård- och omsorgsområdet (myndigheten startade ) S k r . 2 01 4 / 1 5: 1 0 1 B ila ga 6 (myndigheten startade ) (myndigheten startade ) för hälsa, arbetsliv och välfärd för miljö, areella näringar och samhällsbyggande S k r . 2 01 4 / 1 5: 1 0 1 B ila ga 6 Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen Inspektionen för socialförsäkringen Inspektionen för vård och omsorg utvärdering Tekniska högskolan Kungliga slottsstaten Livrustkammaren och med Stiftelsen Lotteriinspektionen , affärsverk i i i i i i i i län i i i län i i i län i i i i i i län i Myndigheten för delaktighet (myndigheten bytte namn från Myndigheten för handikappolitisk samordning) Myndigheten för internationella adoptionsfrågor Myndigheten för kulturanalys Myndigheten för radio och tv Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Myndigheten för tillgängliga medier Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (myndigheten bytte namn från ) Myndigheten för vårdanalys S k r . 2 01 4 / 1 5: 1 0 1 B ila ga 6 i i i i i i (hela polisorganisationen ingår utom Säkerhetspolisen) Rådet för Europeiska socialfonden i S k r . 2 01 4 / 1 5: 1 0 1 B ila ga 6 Specialpedagogiska skolmyndigheten Statens centrum för arkitektur och design Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamhet Statens museer för världskultur konstnärliga högskola (myndigheten startade ) Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll för europapolitiska studier geologiska undersökning Säkerhetspolisen (redovisas i begränsad omfattning) Tillgång som är avsedd för stadigvarande bruk eller innehav. Det är avsikten med innehavet, och inte tillgångens natur, som är avgörande för om tillgången ska klassificeras som anläggnings- tillgång eller omsättningstillgång. Med stadigvarande menas, när det gäller maskiner, inventarier m.m., att tillgångens ekonomiska livslängd uppgår till lägst . Anläggnings- tillgångar delas upp i immateriella, materiella och finansiella anläggningstillgångar. Utgiften för en tillgångs köp eller tillverkning. I anskaffningsvärdet ska räknas in samtliga kostnader för att få tillgången på plats och i skick för att utnyttjas i enlighet med syftet med anskaffningen. Utgiftspost på statens budget som fattar beslut om. anslagsbeslut innebär att regeringen bemyndigas att och under vissa villkor använda anvisade medel till de av angivna ändamålen. Anslaget anvisas av till regeringen. Därefter tilldelar regeringen anslagsmedel till myndigheter. Regeringen kan underindela anslagen i anslagsposter och delposter. Kvarstående anslagsmedel på ramanslag vid budgetårets slut. Se vidare Ramanslag. Totalt tilldelade medel beräknas som summan av anvisade medel enligt statens budget för ett aktuellt budgetår och kvarstående medel , s.k. ingående anslagsbehållningar. De tilldelade medlen kan förändras under budgetåret, dels genom anvisade eller minskade medel på ändringsbudget, och dels genom indragningar enligt regeringsbeslut. I budget- propositionen och vårpropositionen görs en 2014/15:101 Bilaga 7 prognos över förändringen av anslags- behållningar för . Detta redovisas under posten Minskning av anslagsbehållningar. Ett tillåtet överskridande på ett ramanslag som förs över till kommande budgetår och som därmed minskar totalt disponibelt belopp. Se vidare Ramanslag. Outnyttjade medel på ramanslag, som inom vissa gränser får överföras till kommande budgetår. Se vidare Ramanslag. Befintliga förpliktelser som inte redovisas som skuld eller avsättning på grund av att det inte är troligt att de kommer att regleras, eller på grund av att deras storlek inte kan beräknas med tillräcklig tillförlitlighet. Det kan också vara möjliga förpliktelser, dvs. det är osäkert om det förekommer en förpliktelse eller inte. Ansvars- förbindelser benämns i vissa fall eventual- förpliktelser, bl.a. i flera internationella redo- visningsrekommendationer, men detta har inte alltid exakt samma betydelse. Ansvars- förbindelser redovisas ”inom linjen” i (anslutning till) balansräkningen men de tas inte med i balansräkningens beloppskolumner och räknas inte in i balanssumman. Garantiåtaganden utgör de största ansvarsförbindelserna i staten. Ersättning som betalas för en motprestation. Om inget annat har beslutats ska avgifter inom staten beräknas så att de helt täcker verksamhetens kostnader, såväl direkta som indirekta (full kostnadstäckning). 2014/15:101 Bilaga 7 En post i statliga myndigheters balansräkning som omfattar de ekonomiska relationer som myndigheterna har med statsverket. Med statsverket menas här en tänkt modermyndighet eller central statlig funktion (jfr moderbolag i en koncern). Posten utgör ett saldo mellan hur mycket myndigheterna har redovisat mot anslag och inkomsttitlar respektive statens central- konto i . Avräkning mot statens centralkonto Myndigheternas betalningar från och till statens centralkonto i , dvs. hur mycket medel myndigheterna har tagit i anspråk respektive tillfört statens centralkonto. Post på balansräkningens skuldsida för förpliktelser som är osäkra till belopp och/eller tidpunkt då de ska infrias. Detta till skillnad från poster som redovisas som skulder, som i princip är säkra såväl till belopp som till tidpunkt för infriande. Summan på vardera sidan av en balansräkning. Tillgångs- och skuldsidans summor är lika stora. Dokument i årsredovisningen som visar den redovisande enhetens ekonomiska ställning på bokslutsdagen, uttryckt i tillgångar, skulder och kapital. Tillgång som innehas för civilt eller militärt beredskapsändamål. beredskapsändamål kan utgöras av t.ex. läkemedel och räddningsutrustning. Ersättning som lämnas eller mottas utan direkt motprestation. Däremot kan villkor finnas för erhållande av bidraget. I statlig redovisning sammanfaller begreppet vanligen med transferering. Se även Transferering. Princip som innebär att inkomster och utgifter hänförs (periodiseras) till den räkenskapsperiod de hör till. Avgörande är när en prestation utförs eller när resursförbrukning sker, inte när den faktureras eller regleras likvidmässigt. Det värde som en tillgång eller skuld är upptagen till i balansräkningen. Det kan avvika från marknadsvärdet eller anskaffningsvärdet. Bok- fört värde benämns i vissa sammanhang som redovisat värde. Budgeteringsmetod som innebär att inkomster och utgifter budgeteras och redovisas var för sig på inkomst- och utgiftssidan på statens budget. Inkomsterna redovisas mot inkomsttitlar och utgifterna redovisas mot anslag. Motivet till att inkomster och utgifter budgeteras och redovisas brutto är att det ska ge en tydligare bild av statens ekonomi och underlätta förståelsen av statens budget. Bruttonationalinkomst (BNI) Bruttonationalprodukten justerad för faktor- inkomster, t.ex. löner till och från utlandet. Bruttonationalprodukten (BNP) Värdet av alla varor och tjänster som produceras i ett land . Redovisningsmetod som innebär att inkomster och utgifter, intäkter och kostnader eller tillgångar och skulder redovisas var för sig, dvs. inte kvittas mot varandra. Motsatsen är nettoredovisning, vilket innebär att endast skillnaden mellan respektive begreppspar redovisas, dvs. de kvittas mot varandra. När det gäller principen för budgetering på statens budget används begreppet bruttobudgetering. Skillnaden mellan statens utgiftstak och de takbegränsade utgifterna i statens budget och ålderspensionssystemet. Se vidare Utgiftstak för staten och Takbegränsade utgifter. Denna marginal utgör en buffert för högre utgifter än beräknat. som utgiftstaket omfattar kan såväl den samhällsekonomiska utvecklingen som konsekvenserna av redan fattade beslut bli annorlunda än vad som förväntats. Det kan t.ex. bero på högre arbetslöshet, lägre BNP-tillväxt eller högre utgifter till följd av beteendeförändringar. Saldot, dvs. slutsumman, i statens budget. Saldot består av budgetens inkomster minus budgetens utgifter inklusive netto- utlåning och en kassamässig korrigeringspost. Budgetsaldot är per definition lika med statens lånebehov med omvänt tecken. Se även Statens lånebehov. Ett negativt saldo i statens budget som uppkommer då utgifterna är större än inkomsterna. Ett budgetunderskott är per 2014/15:101 Bilaga 7 definition lika med statens lånebehov. Se vidare Statens budgetsaldo. Ett positivt saldo i statens budget som uppkommer då inkomsterna är större än utgifterna, vilket innebär att staten kan amortera på statsskulden. Se vidare Statens budgetsaldo. Det värde som aktier och andra värdepapper värderas till på en fondbörs. En metod för att reducera kreditrisker (). innebär att motparterna överför säkerheter i form av kontanter eller värdepapper när marknadsvärdet på en swap (se vidare Skuldbytesavtal) ändras. När valutaupplåning skapas via swappar uppstår kreditrisker, då den fasta räntan som mottar i ränteswappen betalas av ett privat företag. Om räntorna faller stiger marknadsvärdet på swappen, vilket leder till en fordran på motparten. För att reducera kreditrisker använder CSA- avtal. Lån som tas på dagslånemarknaden, från den ena dagen till den andra, för att täcka en tillfällig brist på pengar, dvs. ”pengar ”. Ett samlingsnamn för ett flertal olika finansiella instrument som bl.a. används av för att hantera kurs- och ränterisker avseende statsskulden. Vanliga derivatinstrument är optioner, terminer och skuldbytesavtal (eng. swaps). 2014/15:101 Bilaga 7 Den del av revision som innefattar granskning av hur effektiv den statliga verksamheten är. Granskningen ska främja ett effektivt verkställande av politiska beslut och användande av skattemedel. Skillnaden mellan det bokförda värdet av tillgångarna och skulderna i en balansräkning, dvs. nettoförmögenheten eller kapital- behållningen. Det egna kapitalet i ett företag består av det kapital som ägarna satsat med tillägg för vinster och avdrag för förluster som stannat i företaget. I årsredovisningen för staten benämns det egna kapitalet Nettoförmögenhet. Alla förändringar i storleken och samman- sättningen av statens/myndigheternas tillgångar, skulder eller kapital. Dessa förändringar beror på statens/myndigheternas ekonomiska relationer med omvärlden, såsom in- och utbetalningar samt uppkomna fordringar och skulder. Ekonomisk händelse kan jämställas med begreppet affärshändelse som används i näringslivet. Ett moment i upprättandet av en konsoliderad redovisning/koncernredovisning. I statens årsredovisning innebär eliminering att fordringar och skulder samt transaktioner mellan myndigheter (även affärsverk) liksom därmed sammanhängande orealiserade vinster tas bort för att ge en rättvisande bild av statens ekonomiska resultat och ställning. Anläggningstillgång som utgörs av t.ex. aktier, andra andelar och obligationer där syftet med innehavet är varaktigt. Se även Anläggnings- tillgång. Skillnaden mellan reala inkomster och reala utgifter för respektive sektor i national- räkenskapssystemet. Den offentliga sektorns finansiella sparande, dvs. sparandet för staten, kommunerna och ålderspensionssystemet, är ett viktigt mått i den ekonomiska politiken. Se vidare Överskottsmål. Dokument i årsredovisningen som visar tillförda och använda medel i verksamheten. Statens årsredovisning visar hur statens likvida ställning på total nivå, dvs. statens nettoupplåning har förändrats . Förändringen delas in i avsnitten statens verksamhet, investeringar, utlåning och finansiella aktiviteter. Se vidare Statens nettoupplåning. Post på balansräkningens tillgångssida. Fordringar delas upp på kortfristiga och långfristiga. Kortfristiga fordringar är fordringar som förfaller . Långfristiga fordringar utgörs av fordringar som förfaller . Terminskontrakt med daglig resultatavräkning av vinster och förluster. En termin är ett finansiellt instrument baserat på avtal mellan två parter om köp och försäljning av en tillgång. Se vidare Derivatinstrument. Inkomster från varor eller tjänster som bokförts men som ännu inte levererats till Beloppet tas upp som skuld i bokslutet för att intäktsredovisas kommande år när prestationen utförs. Utgifter för varor eller tjänster som bokförts men som ännu inte levererats från säljaren. Beloppet tas upp som tillgång i bokslutet för att kostnadsredovisas kommande år när prestationen erhålls. Exempel är hyror som ofta betalas kvartalsvis i förväg. Sådana utgifter tas upp som fordringsposter i bokslutet för att kostnadsredovisas kommande år då prestation utförs. Begrepp som inom staten kan beskrivas på följande sätt: Lagar, förordningar, övriga regeringsbeslut samt av ESV utfärdade föreskrifter och allmänna råd ger uttryck för god redovisningssed. En förutsättning för att sådana beslut och regler kan anses uttrycka god redovisningssed är att dessa är generella och långsiktiga för myndigheterna. Redovisnings- reglerna är på vissa punkter allmänt hållna och myndigheterna måste göra en utfyllande tolkning. En sådan utfyllande tolkning bör lämpligen ha en förankring i faktisk förekommande redovisning och alltså ge uttryck för en redovisningssed hos myndigheterna. Denna redovisningssed bör vara förenlig med syftet med redovisningsreglerna och grund- läggande redovisningsprinciper. Bokföring och redovisning i staten ska fullgöras på ett sätt som stämmer överens med god redovisningssed. Anläggningstillgång som saknar fysisk substans. Det är huvudsakligen utgifter för utveckling samt licenser för dataprogram och liknande rättigheter som tas upp (aktiveras) som immateriella anläggningstillgångar i balans- räkningen. En av förutsättningarna för att aktivera dessa utgifter är att de beräknas bli av 2014/15:101 Bilaga 7 väsentligt värde för verksamheten . Se även Anläggningstillgång. Ekonomisk händelse som avser själva betalningstransaktionen, alltså när ersättning tas emot. Den kan avvika från tidpunkten för intäkt eller inkomst. Åtgärd enligt vilken regeringen får besluta att medel på ett anvisat anslag inte ska användas. Bestämmelser om detta finns i budgetlagen (2011:203) och anslagsförordningen (2011:223). En ekonomisk händelse genom vilken ett värde av finansiell natur tillförs myndigheten. Till skillnad från intäkt kan inkomst avse flera redovisningsperioder och behöver inte öka myndighetens/statens nettoförmögenhet. Begreppet används i vissa fall som ett sammanfattande begrepp för statens intäkter, inkomster och inbetalningar. Inkomstpost på statens budget där myndigheten redovisar inkomster (i generell mening, dvs. även intäkter och inbetalningar) som den inte själv får disponera, exempelvis skatter. På inkomsttitel redovisas sådana statsinkomster som inte är specialdestinerade för en viss verksamhet utan kan finansiera vilka utgifter som helst. Att mot inkomsttitel och/eller till statens centralkonto i redovisa respektive betala medel som inte får behållas av myndigheten. Vanligen avser det inbetalning av 2014/15:101 Bilaga 7 skatter, överskott från verksamheten eller offentligrättsliga avgifter. Transaktioner och andra poster (fordringar, skulder etc.) inom exempelvis en koncern.