prop · H203101 · 2015-04-15 00:00:00 — Mild vinter och lägre elpriser ger lägre utgifter för drift och underhåll av vägar och järnvägar Utfallet för anslaget 1:1 Utveckling av statens kronor, vilket är (2,) lägre än anvisat i statens budget. beslutade att överföra från anslaget till anslag 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur. Av dessa medel var ingen omprioritering av verksamhet, utan endast en konsekvens av att regeringen gjorde en ny bedömning kring de bärighetshöjande åtgär- derna som görs på vägnätet i norra mellan järnmalmsgruvan i och gruvan i , där omlastning sker till järnväg på . Resterande medel som omfördelades genom beslut avser till största delen planerade åtgärder inom underhållet av järnvägsinfrastrukturen. Utfallet för anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur blev , vilket är (0,7 pro- cent) högre än anvisat i den ursprungliga budgeten. Den milda vintern medförde att utgifterna för vinterhållning blev lägre än beräknat i statens budget. Dessutom sjönk elpriserna , vilket innebär att framför allt utgifterna för drift av järnväg blev lägre än beräknat. Utgifterna för transport- infrastruktur förskjuts ofta mellan åren. Utfallet för anslaget 1:11 Trängselskatt i blev , vilket är (50,) lägre än anvisat. Detta som en konsekvens av att anslaget inte är beräknat efter förväntad medelsåtgång utan justeras utifrån beräknad intäkt. Anslaget används huvudsakligen till investeringar i Förbifart och andra väganknutna projekt i , i enlighet med den s.k. Stockholmsöverenskommelsen. Anslaget finansierar även system- och administrations- kostnader för trängselskattesystemet i . De anvisade medlen i statens budget är en beräkning av hur stora intäkterna från trängselskattesystemet förväntas bli. Det största objektet i Stockholmsöverenskommelsen är E4 Förbifart som är en ny sträckning för E4 väster om . Arbetsplanen vann laga kraft . beslutade regeringen att frysa produktionen. Frysningen upphävdes fr.o.m. och produktionen återupptogs. Utfallet för anslaget 1:14 Trängselskatt i blev , vilket är (9,) högre än anvisat. Anslaget används i huvudsak till investeringar i kollektivtrafik, järnväg och väg. Några sådana investeringar är Västlänken och en ny vägtunnel under och järnvägsbro över vid som ska finansieras med intäkter från trängselskatten. Anslaget finansie- rar även system- och administrationskostnader för trängselskattesystemet i . Anslags- konstruktionen är densamma som för trängsel- skatteanslaget för . Järnvägsinvesteringarna ökade, väginvesteringarna minskade Eftersom anslagsstrukturen förändrats mellan åren är det svårt att göra jämförelser mellan åren I tabell 2.94 Utveckling av statens transportinfrastruktur och tabell 2.95 Vidmakt- hållande av statens transportinfrastruktur jämförs utfallen för anslagen 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur och anslag 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur med motsvarande anslags- och eller delposter . Tabell 2.94 Utveckling av statens transportinfrastruktur Räntor och återbetalning av lån Räntor och återbetalning av lån Väginvesteringar i nationell plan Investeringar i regional plan Övriga insatser för effektivisering Järnvägsinvesteringarna i nationell plan ökade Utfallet för anslag 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur blev . Även en del av det års budget uppförda anslaget 1:1 (2013) Väghållning användes till viss del för utveckling av statens transportinfrastruktur. Sammantaget innebär det att utgifterna för utveckling av transport- infrastrukturen blev , vilket är en ökning med (9,). Utgifterna för järnvägsinveste- ringar i nationell plan ökade med (33,) till . Stora banprojekt som ingår i den nationella planen och som pågick är fler spår mellan och nära (), tunneln genom samt dubbelspår mellan och Samnan i . minskade väginvesteringarna i nationell plan med (8,9 pro- cent). Totalt uppgick de till 2014. Stora vägprojekt som ingår i den nationella planen och som pågått är 2014 (helt klart ) och E4 som öppnades för trafik . Andra stora vägprojekt som pågått är E6 Pålen– , E22 –Stensnäs och Väg 40 . Tabell 2.95 Vidmakthållande av statens transport- infrastruktur Drift och underhåll av vägar Bärighet och tjälsäkring av vägar Drift, underhåll och trafikledning Bidrag för drift av enskild väg Utfallet för anslag 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur blev . Även en del av det års budget uppförda anslaget 1:1 (2013) Väghållning användes för vidmakthållande av statens transportinfrastruktur. Sammantaget innebär det att utgifterna för vidmakthållande uppgick till , en ökning med (2,). Drift och underhållsutgifterna för det statliga vägnätet och tillhörande gång- och cykelvägar uppgick till , vilket är (5,) lägre än 2013. Utgifterna för drift, underhåll och trafikledning på järnväg minskade med (1,) och uppgick till 2014. Utfallet för anslaget 1:4 Ersättning för sjöräddning, fritidsbåtsändamål m.m. uppgick till , vilket utgör en ökning med (171,)jämfört med . Ökningen beror på ökade anslag för isbrytningsverksamhet om , men eftersom det var en mild vinter redovisade ett överskott i verksamheten som de fonderade i sin resultatutjämningsfond. Utfallet för anslaget 1:5 Ersättning till viss kanaltrafik m.m. uppgick till , vilket utgör en ökning med (160,) jämfört med . Utgifterna avser statsbidrag för att täcka underskott vid drift av och . EU senarelade TEN-T bidrag Europeiska unionen (EU) ger bidrag till projekt och studier för investeringar i transport- infrastruktur som ingår i det transeuropeiska transportnätverket (TEN-T). Bidragen från EU redovisas på inkomstsidan av statens budget (inkomsttitel ) och de aktuella projektens utfall belastar sedan anslaget 1:10 Från EU- budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk. Bidragen från EU är en medfinansiering som utökar den totala ramen för investeringar i transportinfrastruktur. Utfallet för anslaget blev , vilket är (11,) lägre än anvisat i statens budget. Att utfallet blev lägre än budgeterat beror på att EU senarelagt bidragsutbetalningarna. Utfallet minskade med (21,) jämfört med . användes till att slutföra projektet . Tabell 2.96 UO 22 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på . De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndiganden och utestående åtaganden uppgick till och är huvudsakligen hänförlig till anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur, 1:11 Trängselskatt i och 1:14 Trängselskatt i För anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur beror skillnaden på mellan beslutat bemyn- digande och utestående åtaganden framför allt på att bemyndigandet omfattade lån och räntekostnader för investeringsprojekten och bron över . Dessa projekt ska dock finansieras med infrastruktur- avgifter och inte från anslag, vilket medför att de inte ingår i redovisade utestående åtaganden. För anslaget 1:11 Trängselskatt i beror skillnaden på mellan beslutat bemyndigande och utestående åtagan- den på att investeringar förskjutits och avtal därmed inte tecknats som planerat. För anslaget 1:14 Trängselskatt i beror skillnaden på på att upptagna lån för trängselskattprojekten har amorterats och således minskade beräknade framtida räntekostnader och amorteringar. Tabell 2.97 UO 22 Utlåning 1993/94:213, bet. 1993/94:TU36, rskr. 1993/94:436. 2009/10:1, bet. 2009/10:TU1, rskr. 2009/10:117. Inom utgiftsområdet har beslutat om låneramar på för utlåning. lån vid utgången av 2014 var (), får enligt beslut uppgå till priser och därutöver mervärdesskatt och ränta. vid utgången av 2014 till som lämnade uppgick mervärdesskatten till och räntan till 1 702 mil- i löpande priser, fram till den dessa poster var därmed i löpande priser, vilket motsvarades av 3 309 mil- joner kronor priser. Tabell 2.98 UO 22 Garantier Miljoner kronor eller annan angiven valuta 1990/91:158, bet. 1990/91:TU31, rskr. 1990/91:379. 1995/96:65, bet 1995/96:TU5, rskr. 1995/96:97. 1992/93:100; bet. 1994/95:TU2, rskr. 1994/95:50. 4I samband med bolagisering av statliga affärsverk beslutade om statliga borgen för överlåtna pensionsåtaganden (prop. 1991/92:150, bet. 1991/92:FiU30, rskr. 1991/92:350). Utfallet avser pensionsskulden per den 31/12 2013. 5Den beslutade garantiramen (prop. 1992/93:176, bet. 1992/93:TU36, rskr. 1992/93:116) uppgår endast till 33 600 000 CHF. uppstod i samband med emissionen 1997 då aktierna förvaltades av affärsverket . 2011/12:99, bet. 2011/12:FiU21, rskr. 2011/12:282. Valutakurser från per . Tabell 2.99 UO 22 Inomstatliga lån lån i eller utanför lån i och utanför har fattat beslut om låneramar på . Utestående lån vid utgången av 2014 var . RiR 2011:4 IT inom statsförvaltningen - har myndigheterna på ett rimligt sätt prövat frågan om outsourcing bidrar till ökad effektivitet? har granskat it inom stats- förvaltningen, om myndigheterna på ett rimligt sätt har prövat om outsourcing bidrar till ökad effektivitet. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i regeringens skrivelse granskning av it inom statsförvaltningen och statliga it- projekt (skr. 2010/11:138). Ekonomistyrnings- verket har fått i uppdrag från regeringen att utveckla myndigheternas arbete kring it-kostnader, it-investeringar och outsourcing. Regeringen bedömer mot bakgrund av detta att granskningen inte föranleder några ytterligare åtgärder från regeringens sida. Rapporten anses därmed vara slutbehandlad. 2.4.23 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Tabell 2.100 UO 23 Anslag Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder -15,6 Intervention för jordbruksprodukter m.m. -9,1 -64,8 Strukturstöd till fisket m.m. -9,3 Från EU-budgeten finansierade strukturstöd till -12,8 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Utgiftsområdet omfattar bl.a. verksamhet inom områdena jordbruks- och trädgårdsnäring, fiskerinäring, livsmedel, skog, djur, landsbygd, rennäring och samefrågor. Utfallet uppgick till och är därmed (6,) högre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med ökade utgifterna inom området med (1,). Svagare krona medför högre gårdsstöd än budgeterat Utfallet för anslaget 1:10 Gårdsstöd m.m. blev , vilket är (3,) högre än anvisat i statens (3,) Orsaken är i huvudsak att den svenska kronan blev svagare i förhållande till euron än beräknat i statens budget. Stödrätternas värde är bestämda i euro men betalas ut i kronor. Därför varierar de beroende på vilken kurs som är fastställd vid utbetalningen. Utfallet för anslaget 1:12 Finansiella korrigeringar m.m. uppgick till , vilket är lägre än 2013. Det beror på att utfallet var ovanligt högt 2013, då anslaget belastades med finansiella korrigeringar från () om totalt . Utfallet för anslaget 1:18 Åtgärder för lands- bygdens miljö och struktur blev . Det är (15,4 pro- cent) högre än anvisat i statens budget. beslutade att tillföra för att ge utrymme för långsiktigt angelägna åtgärder för landsbygdens utveckling. minskades anslaget med 118 milj- oner kronor, varav fördes till anslaget 1:19 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. Utfallet för anslaget 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur blev (3,) lägre än föregående år. Det beror i huvudsak på försenade beslut om utbetalning av projekt- och företagsstöd för programperioden –2013. Utgifterna under anslaget 1:19 Från EU- budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur blev (1,) lägre än föregående år av samma skäl. Tabell 2.101 UO 23 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på . De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan be- myndiganden och utestående åtaganden uppgick till och var främst hänförlig till anslagen 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur och 1:19 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för lands- bygdens miljö och struktur. Huvudelen av bemyndigandena för dessa två anslag avser ekonomiska åtaganden som planeras inom ramen för Landsbygdsprogram för 2014– 2020. Anslagen ska gälla för hela program- perioden och ett bemyndigande finns eftersom landsbygdsprogrammet till stor del består av fleråriga åtaganden. Skillnaden beror på att verksamheten inte kom igång som planerat. Tabell 2.102 UO 23 Garantier Tabell 2.103 UO 23 Övriga krediter RiR 2014:12 Livsmedelskontrollen – tar staten sitt ansvar? har granskat om staten genomför tillräckliga insatser för att säkerställa att den offentliga livsmedelskontrollen är effektiv och ändamålsenlig. Granskningen har avgränsats till den del av livsmedelskontrollen som genomförs av länsstyrelserna och kommunerna. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i regeringens skrivelse om granskning av livsmedelskontrollen (skr. 2014/15:16). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2014/15:MJU3, rskr. 2014/15:121). 2.4.24 Utgiftsområde 24 Näringsliv Tabell 2.104 UO 24 Anslag Verket för innovationssystem: Forskning och -1,5 Institutens strategiska kompetensmedel m.m. -9,4 Omstrukturering och genomlysning av statligt -70,6 -91,9 -1,7 -0,7 -2,7 Utgiftsområdet omfattar näringspolitik, politik för utrikeshandel samt politik för handels- och investeringsfrämjande. Utfallet uppgick till , vilket är (2,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2013 blev utfallet (3,) högre. Högre utgifter än föregående år för forskning och utveckling Utfallet för anslaget 1:2 Verket för innovations- system: Forskning och utveckling uppgick till , vilket är (1,) lägre än vad som anvisats i budgeten och (7,) högre än 2013. Ökningen jämfört med beror bl.a. på satsningar på strategiska innovat- ionsområden och att säkerställa ett fortsatt högt svenskt deltagande i EU:s ramprogram för forskning och innovation. Ingen aktieförsäljning 2014 leder till lägre utgifter för rådgivning Utfallet för anslaget 1:18 Omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag uppgick till , vilket är (70,) lägre än vad som beräknades i budgeten och lägre än föregående år. Anslaget används bl.a. till att bekosta rådgivning till om förvaltningen av de statligt ägda företagen. Dessa utgifter ökade markant – 2013. En stor del av utgiftsökningen för perioden berodde på ökat behov av rådgivning vid avyttring av aktier i statligt ägda företag. sålde staten inga aktier och därför uppkom inte samma utgifter, vilket är en av förklaringarna till det lägre utfallet. Kostnaderna för finansiering av rättegångskostnader lägre än beräknat Utfallet för anslaget 1:21 Finansiering av rättegångskostnader uppgick till , vilket är (91,) lägre än vad som beräknades i budgeten. Föregående års utfall för anslaget var . Utfallet för anslaget är svårt att prognostisera eftersom utbetalningarna är beroende av ut- gången i olika domstolsförhandlingar. Reglering av icke medgivet överskridande 2013 påverkade årets utfall Utfallet för anslaget 2:4 Investeringsfrämjande uppgick till . över- skreds de anvisade medlen i statens budget för anslaget med . Överskrid- andet berodde på en avsättning för återkrav av EU medel i samband med avveckling av Myndigheten för utländska investeringar i . I och med att avvecklingsmyndigheten för Myndigheten för utländska investeringar i upphörde täcktes det tidigare överskridandet genom beslut , där anslaget tillfördes . Tabell 2.105 UO 24 Beställningsbemyndigande Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på . De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan be- myndiganden och utestående åtaganden uppgick till . Tabell 2.106 UO 24 Utlåning 2007/08:1, bet. 2007/08:FiU11, rskr. 2007/08:24. 2012/13:46, bet. 2012/13:NU10, rskr. 2012/13:102. Inom utgiftsområdet har beslutat om låneramar för utlåning på . Utestående lån vid utgången av 2014 var . Flygbolaget SAS avslutade det villkorade lånelöfte som svenska staten, genom , tillsammans med andra långivare ställt till bolaget. Lånelöftet gav SAS initialt rätt att låna upp till totalt 3,5 mil- jarder förutsatt att vissa villkor är uppfyllda. SAS utnyttjade aldrig lånelöftet som skulle upphöra att gälla . Tabell 2.107 UO 24 Garantier Kreditgarantier till AB Svensk för den mindre skeppsfarten 2 efterborgen), 3 efterborgen), 3 efterborgen), (f.d efterborgen), Svenska efterborgen), 3 1Lagen (1980:1097) om svenska . 2003/04:128, bet. 2003/04:FiU21, rskr. 2003/04:273. 3I samband med bolagisering av statliga affärsverk beslutade om statlig borgen för överlåtna pensionsåtaganden (prop. 1991/92:150, 1991/92:FiU30, bet. 1991/92:FiU31, rskr. 1991/92:350). Utfallet avser pensionsskulden per . Tabell 2.108 UO 24 Övriga krediter iakttagelser – årlig revision har, avseende sin årsredo- visning , fått en revisionsberättelse med reservation. Enligt uppfattning har myndigheten i alla väsentliga avseenden: –förutom avseende det förhållande som beskrivs i stycket grund för uttalande med reservation, upprättat årsredovisningen enligt förordningen (2000:605) om årsredo- visning och budgetunderlag, instruktion, regleringsbrev och särskilda regeringsbeslut för myndigheten, –gett en rättvisande bild av Exportkredit- nämndens ekonomiska resultat, finansiering och finansiella ställning per , samt –lämnat en resultatredovisning och information i övrigt som är förenlig med och stödjer en rättvisande bild i årsredovisningen som helhet. för uttalande med reservation Revisionen grundar sig på den årsredovisning för som inkom till regeringen och som innehåller ledningens underskriftsmening och ledningens namn. Detta saknades i den årsredovisning som lämnades . Enligt 2 kap. 1 § förordning (2000:605) om årsredovisning och budget- underlag ska myndigheten lämna en årsredovisning till regeringen. Årsredo- visningen har lämnats för sent och därmed inte i enlighet med förordningens villkor. RiR 2014:1 Statens insatser för riskkapital- försörjning – i senaste laget har granskat statens insatser för riskkapitalförsörjning. Regeringen har redovisat bedömningar och vidtagna åtgärder med anledning av gransknings- rapporten i regeringens skrivelse om statens insatser för riskkapital- försörjning (skr. 2013/14:235). Gransknings- rapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2014/15:NU1, rskr. 2014/15:68). RiR 2014:16 – Är finansieringen av bolaget effektiv för staten? har granskat regeringens styrning av hur kapitalbehovet har tillgodosetts i bolaget och följt upp de centrala rekommendationer som lämnades i samband med granskning av bolaget 2009. Regeringen har redovisat bedömningar och vidtagna åtgärder med anledning av gransknings- rapporten i regeringens skrivelse om (skr. 2014/15:24). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2014/15:UU8, rskr. 2014/15:116). RiR 2014:21 – effektivitet i exportgarantisystemet har granskat om regeringen och har skapat goda förutsätt- ningar för effektivitet i exportgarantisystemet. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i regeringens skrivelse om effektivitet i exportgarantisystemet (skr. 2014/15:59). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. 2.4.25 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Tabell 2.109 UO 25 Anslag Bidrag till kommunalekonomiska organisationer Utgiftsområdet omfattar ungefär två tredjedelar av statens bidrag till kommuner och landsting. Resterande bidrag från staten till kommunerna redovisas under andra utgiftsområden (se bilaga 5, tabell Transfereringar till kommuner 2010– 2014). Utfallet uppgick till och blev därmed högre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med ökade utgifterna med (5,). Kommunerna kompenserades för sänkt skatt till pensionärer Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning fördelas enligt systemet för kommunal- ekonomisk utjämning. Systemet finansieras i huvudsak med statliga medel men också med avgifter från vissa kommuner och landsting. Utjämningssystemet regleras i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning och förordningen (2004:881) om kommunal- ekonomisk utjämning. Systemets syfte är att ge kommuner och landsting likvärdiga ekonomiska förutsättningar. Utgifterna för anslaget uppgick till , vilket är mer än 2013. Ökningen beror till stor del på ekonomisk reglering med till följd av sänkt skatt för pensionärer. Skattelättnaden ger minskade skatteintäkter för kommuner och landsting som därför kompen- seras av staten. Dessutom förändrades modellen för beräkningar av inkomstutjämningen som är en del av systemet för kommunalekonomisk utjämning. Det medförde att avgiftsfinansie- ringen från vissa kommuner och landsting minskade och därför bidrog staten med ytterligare via anslag 1:1 (5,). Bidrag till landstingen uppgick till , en ökning med (5,). Landstingen kompenserades med ytterligare för hälso- och sjukvård för personer som vistas i landet utan tillstånd. Anslaget 1:2 Statligt utjämningsbidrag för LSS- kostnader används för att jämna ut kostnaderna mellan kommuner för verksamhet de utför enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS. Bidraget finansieras med en utjämningsavgift för kommuner, som redovisas på budgetens inkomstsida (inkomsttitel Utjämnings- avgift för LSS-kostnader). anvisade ytterligare till anslaget eftersom gjort slutliga beräkningar av LSS- kostnaderna som visade att bidraget till bidragsberättigade kommuner skulle överstiga anvisade medel. Den utjämningsavgift som övriga kommuner betalar till staten ökade med motsvarande belopp och redovisas mot inkomsttitel. 2.4.26 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Tabell 2.110 UO 26 Anslag -85,4 -20,7 -84,9 Utgiftsområdet omfattar främst räntor på statsskulden, men också provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning. I utgiftsområdet ingår även ett särskilt anslag för oförutsedda utgifter. Utgifterna inom utgiftsområdet ingår inte under utgiftstaket för staten. Regeringen får, enligt 3 kap. 9 § budgetlagen (2011:203), besluta att anslag för räntor på statsskulden samt andra utgifter för upplåning och skuldförvaltning får överskridas om det är nödvändigt för att fullgöra statens betalningsåtaganden,. Utfallet för utgiftsområdet uppgick till och är därmed 18 759 mil- joner kronor (84,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Utgifterna för utgiftsområdet blev (80,) lägre än 2013. Utgifterna för statsskuldsräntor påverkas främst av statsskuldens storlek, räntenivåer och växelkurser. De påverkas också av tekniska fak- torer till följd av upplånings- och skuldförvaltningsteknik. redovisar mot anslag enligt utgiftsmässiga principer. Redovisningen är ett netto av inkoms- ter och utgifter i upplånings- verksamhet. Därmed påverkas anslaget av reali- serade valutakursdifferenser, men inte oreali- serade. Anslaget påverkas inte av Riksgälds- kontorets nettoutlåning eftersom anslaget nettoredovisas. Högre ränteutgifter som beror på att statsskulden ökar till följd av större nettoutlåning motsvaras av en lika stor ökning av ränteinkomsterna. Inkomsterna redovisas under posten Räntor på in- och utlåning. Se tabell 2.111. Historiskt låga räntor på statsskulden Utfallet för anslaget 1:1 Räntor på statsskulden blev , vilket är 18 729 milj- oner kronor (85,) lägre än anvisat i statens budget. Ränteutgifterna har inte varit så låga . Den främsta förklaringen till de låga ränteutgifterna är tillfälliga effekter i form av högre överkurser vid emission. Tabell 2.111 Räntor på statsskulden –2014, fördelning på anslagets komponenter Räntor på lån i svenska kronor Räntor på lån i utländsk valuta1 Över- (-)/underkurser (+) vid emission -11,2 -6,0 -9,5 -1,5 -16,7 -15,2 -14,5 Räntor på in- och utlåning1 -7,8 -5,7 -4,7 -4,2 -5,0 -5,2 -0,2 Valutakursförluster (+)/vinster (-)2 -2,9 -10,2 -9,0 -5,0 Kursförluster (+)/vinster (-) -7,9 -18,7 1Räntor på lån till och på lån till andra länder (1,2014) är bruttoredovisade, till skillnad från i årsredovisning.