prop · H20372 · 2015-03-10 00:00:00 — Nedanstående diagram visar antalet viktade vårdkontakter (primärvård, allmänläkarvård) per invånare enligt SKL:s definition. Diagram 3.1 Viktade vårdkontakter per invånare i primärvården, allmänläkarvård, Summa viktade vårdkontakter/invånare Di erens mellan det landsting med högst antal vårdkontakter och lägst antal vårdkontakter per invånare Källa: Kommuner och Landsting Av diagrammet ovan framgår att antalet viktade vårdkontakter per invånare i primärvården, allmänläkarvård, ökade för att därefter minska något. Detta ger en annan bild än den som presenterades av regeringen som beskrev att antalet besök i primärvården ökade relativt kraftigt för samtliga grupper efter införandet av vårdvalsreformen. Vidare visar diagrammet att skillnaden i antalet viktade vårdkontakter varit relativt stabil mellan landstingen . GRANSKAR: STATEN OCH VÅRDEN Utvecklingen av antalet läkarbesök i primärvården är intressant med tanke på att vårdgarantins maxgränser för väntetider till besök kan tänkas påverka utvecklingen av antalet läkarbesök. I diagrammet nedan visas utvecklingen av antalet läkarbesök i sjukvården uppdelat i tre kategorier nedan. Diagram 3.2 Utveckling av antalet läkarbesök totalt (1000–tal), 2005–2013 Källa: Kommuner och Landsting Av diagrammet framgår att antalet besök i primärvården är större än antalet besök i den specialiserade somatiska vården. Antalet primärvårdsbesök ökade snabbare än antalet besök i den specialiserade somatiska vården ; därefter har antalet läkarbesök i primärvården varit relativt . Detta ger en annan bild än den som presenterades av regeringen, nämligen att antalet besök i primärvården ökade relativt kraftigt efter införandet av vårdvalsreformen. En ambition inom flera landsting är att primärvården ska avlasta den specialiserade vården. Både antalet primärvårdsläkarbesök och antalet besök i den specialiserade somatiska vården ökade . Att antalet besök stiger för båda grupperna kan tolkas som att primärvården inte avlastar den specialiserade vården i någon större utsträckning.75 75Det talas också ofta om att vården ska organiserats enligt principen ”lägsta effektiva omhändertagandenivå” den så kallade LEON-principen. Jämförs antalet läkarbesök i primärvården mellan olika landsting framkommer en mer varierad bild. Jämförs SKL:s uppgifter 2010 med 2013 har antalet besök minskat i 8 landsting och ökat i 13 landsting. Diagram 3.3 Antal läkarbesök och besök hos andra personalkategorier per 1000 invånare i primärvården, 2007–2013 Besök hos övriga personalkategorier Källa: Kommuner och Landsting Av diagrammet framgår att besök hos andra personalkategorier än läkare per 1 000 invånare varit relativt . Landstingens olika konstruktion av ersättning påverkar troligtvis mängden vårdbesök. Beroende på hur ersättning påverkas av antal vårdbesök kan detta i sig påverka antalet vårdbesök.76 I exempelvis har det funnits en ambition att öka tillgängligheten och därför utgörs en stor andel av den totala ersättningen av besöksersättning (se också kapitel 7). I ville man inte ha en stor del rörlig ersättning per besök och därför har man en stor andel så kallad kapitationsersättning.77 Motivet var att besöksersättning ”gynnar korta snabba besök och det ska löna sig att ta hand om patientens alla bekymmer”. För att få en bild av situationen har mätt antalet allmänläkarbesök per invånare före och efter vårdvalet (2007 respektive 76En jämförelse mellan antalet läkarbesök i primärvården i olika landsting visar att skillnaderna har ökat –2013. Skillnaden mellan det landsting som hade flest antal läkarbesök (2014 läkarbesök/1000invånare) och det som hade minst antal läkarbesök (1111 läkarbesök/1000invånare) var 903 läkarbesök/1000 invånare . 77Kapitationsersättning är en ersättning som utgår per listad individ. Det vill säga en ersättning som utgår till vårdcentralen per individ som valt vårdcentralen oavsett hur denne besöker vårdcentralen. Kapitationsersättning kan variera beroende på olika variabler hos individen. Variablerna som används kan också variera mellan landstingen. GRANSKAR: STATEN OCH VÅRDEN 2011) i tre landsting. Antalet besök ökade mer i med en hög besöksersättning och mindre i de två landstingen med hög I ökade antalet besök , i och i med 19 procent.79 Vid intervjuer har det också framkommit att antalet besök har ökat i som en följd av att ersättningen per besök inte höjts märkbart sedan vårdvalet infördes. Vårdcentraler måste därför producera fler besök för att öka sina intäkter.80 Att jämföra besöksfrekvens säger något om hur antalet vårdmöten har utvecklats. Sådana mätningar säger dock inget om vårdmötenas längd, innehåll och resultat. Vårdanalys menar att det inte är möjligt att mäta kvaliteten eller innehållet i primärvårdsinsatsen utifrån enbart information om antalet vårdkontakter.81 Patienter med mer komplexa vårdbehov kan behöva längre vårdbesök. Om besöksvolym sker på bekostnad av besökslängd kan vården i en kvalitativ bemärkelse ha blivit mindre tillgänglig. Om vissa patientgrupper har vårdbehov som tar för läkaren att utreda och behandla så att fler läkarbesök krävs kan dessa patientgrupper därmed uppleva att tillgängligheten har försämrats. I en rapport från Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi () sägs att det, beroende på vilka mål och indikatorer som väljs, alltid finns möjlighet för vårdgivare att manipulera systemen.82 Det kan ske genom att vårdgivare ändrar sitt sätt att registrera i verksamheten eller genom mer eller mindre uttalad manipulation av data som rapporteras in till finansiären. Än värre exempel är om vårdgivare väljer bort patienter för vilka det bedöms som svårt att nå de definierade kvalitetsmålen. I så fall kan den dokumenterade kvaliteten framstå som förbättrad, trots att den verkliga kvaliteten för patienterna försämrats. I en rapport om Vårdval bedömde att den ökade besöksproduktionen i primärvården inte lett till vare sig någon större besöksminskning i slutenvården eller till ökade kostnader. bedömde således att reformen har bidragit till en betydande produktivitetsökning.83 Denna slutsats kan dock ifrågasättas eftersom det saknas 79Enligt data som inkommit till i samband med vårdjämförelser mellan och samt uppgifter från . 80Fokusgrupp: läkare . 81Vårdanalys (2013). Vem har vårdvalet gynnat? 82ESO rapport 2010:7, Värden i vården – en om målbaserad ersättning i hälso- och sjukvården, , s. 30–31. 83Dahlgren, – , – Sveréus, – , – , (2013). med husläkarsystemet inom Vårdval . information om huruvida de besök som produceras efter vårdvalets införande är kvalitativt annorlunda än de besök som producerades före reformen. Vårdanalys genomförde 2013 en enkätundersökning som visade att en större andel patienter i (jämfört med och ), upplevde att det efter vårdvalsreformen krävs fler besök än tidigare för att tillgodose samma vårdbehov.84 Att just patienter i utmärker sig i detta avseende kan bero på att deras ersättningssystem premierar hög besöksfrekvens i högre grad än ersättningssystemen i och . Att landstings patienter upplever att det krävs fler besök för att tillgodose samma vårdbehov efter vårdvalet kan tyda på att besöken har blivit kortare. 3.3.1Att mäta primärvårdens kvalitet Vårdgaranti- och vårdvalsreformerna syftar till att stärka tillgängligheten och därmed förbättra primärvården. Som ovan påpekats säger dock mätningar av besöksfrekvens inget om vårdmötenas resultat. Att mäta primärvårdens kvalitet eller effektivitet är således inte lätt. Vissa indirekta mått kan emellertid ge indikationer på primärvårdens effektivitet på en övergripande nivå. Patientupplevd kvalitet är oförändrad Patienters upplevelse av primärvården kan vara en indikation på effektiviteten i primärvården. Patienters erfarenheter av och synpunkter på hälso- och sjukvården ska vara en grund för vårdens utvecklings- och förbättringsarbete.85 Patientupplevd kvalitet ska vara ett underlag för jämförelser, ledning och styrning samt för information till medborgare och patienter. Som tidigare nämnts mäter SKL återkommande den patientupplevda kvaliteten inom hälso- och sjukvården. En av undersökningarna är den så kallade Nationella Patientenkäten.86 I nedanstående diagram visas den patientupplevda kvaliteten för primärvården enligt den Nationella . 84Vårdanalys (2013). Vem har vårdvalet gynnat? 85http://npe.skl.se/ [hämtat ]. 86Nationell är ett samarbetsprojekt mellan landsting och regioner som koordineras av Kommuner och Landsting (SKL). Den första undersökningen genomfördes inom primärvården . Mätningar genomförs inom primärvården. Alla landsting och regioner deltar i arbetet som samordnas av SKL. Resultaten presenteras i form av ett viktat värde, patientupplevd kvalitet (PUK-värde). Ett PUK- värde ligger mellan 0 och 100 och ett högre värde innebär högre patientupplevd kvalitet. GRANSKAR: STATEN OCH VÅRDEN Diagram 3.4 Patientupplevd kvaliteten i primärvården enligt den Nationella Källa: Kommuner och Landsting Av diagrammet framgår att den patientupplevda kvaliteten i primärvården utifrån de uppmätta faktorerna inte varierar mycket mellan åren. Några faktorer har marginellt ökat och några har marginellt minskat efter vårdvalets införande. Det är värt att notera att patienterna upplever att tillgängligheten har minskat. På SKL:s uppdrag genomförs också en undersökning, ”Vårdbarometern”, som mäter medborgarnas attityder till, kunskaper om och förväntningar på den svenska hälso- och sjukvården.87 intervjuas ungefär en halv procent av den vuxna befolkningen (totalt genomfördes 41 810 intervjuer 2013). Vårdbarometern har förtroendet för vårdcentraler eller motsvarande varit i stort sett oförändrad sedan vårdvalsreformen infördes 2010.88 Den patientupplevda kvaliteten är alltså i stort oförändrad. Hälsostatusen har inte blivit bättre Som nämnts är en god hälsa ett av de övergripande målen för hälso- och sjukvården.89 Befolkningens hälsa påverkas av många olika faktorer, inte bara vårdens kvalitet. Det kan dock noteras att befolkningens upplevelse av sin hälsostatus inte förbättrats och att sjukpenningtalet har ökat sedan vårdvalet infördes. 87Vårdbarometern genomförs i alla landsting och regioner. 88År 2010 hade av de svarande mycket stort eller ganska stort förtroende för sin vårdcentral, 2013 var siffran . 1981/82:97. I Vårdbarometern ställs bland annat en fråga om de svarandes bedömning av sitt allmänna hälsotillstånd. De svarandes upplevelse av sin hälsostatus har inte påverkats nämnvärt ; mellan bedömde att den egna hälsostatusen har varit mycket bra eller bra åren 2010–2013. Det är dock procentuellt sett färre som bedömer sitt allmänna hälsotillstånd som mycket bra; där har bedömningen minskat från åren 2010–2013. genomför en nationell folkhälsoenkät tillsammans med landsting/regioner.90 Enligt denna steg andelen i befolkningen som bedömde sin hälsa som bra för att därefter stabiliseras på . Den korta sjukfrånvaron stiger följer utvecklingen av befolkningens hälsa bland annat med hjälp av ohälsotalet per 1 000 registrerade försäkrade (se diagram 3.5 nedan).91 92 90http:///amnesomraden/statistik-och-undersokningar/enkater-och- undersokningar/nationella-folkhalsoenkaten/ [hämtat ]. 91Försäkringskassan (2014). Sjukfrånvarons utveckling – Delrapport 1, , Socialförsäkringsrapport, s. 7. 92Ohälsotalet är antalet utbetalda nettodagar med sjukpenning, arbetsskadesjukpenning, rehabiliteringspenning, sjukersättning och aktivitetsersättning (förtidspension/ sjukbidrag) från socialförsäkringen per registrerad försäkrad (befolkningen) 16–. Sjukpenningtalet är antalet utbetalda nettodagar med sjukpenning och rehabiliteringspenning per registrerad försäkrad (befolkningen) 16–exklusive försäkrade med hel sjukersättning eller aktivitetsersättning. Båda beräknas för 12-månadersperioder. är omräknade till nettodagar, t.ex. med halv ersättning blir . GRANSKAR: STATEN OCH VÅRDEN Diagram 3.5 Befolkningens sjukfrånvaroutveckling enligt ohälsotalet per 1 000 registrerade försäkrade 2001–2013 Av diagrammet framgår att sjukpenningdelen har ökat sedan vårdvalet infördes medan antalet personer som får sjuk- och aktivitetsersättning har minskat. Enligt ökar både den kortare och den längre sjukfrånvaron.93 För anställda sjukskrivna har utvecklingen framförallt drivits på av ett ökat inflöde. Denna ökning kan naturligtvis bero på flera olika faktorer som har med arbetslivet att göra. Men en bidragande faktor kan också vara att vårdvalsreformen förskjuter makten från politiker och tjänstemän till patienten som vårdgivarna konkurrerar om vilket kan påverka läkarnas bedömningar. Resultaten av en rapport från Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) talar för att så kan vara fallet.94 Rapporten belyser vilka effekter vårdvalssystem haft på användningen av sjukförsäkringen. I rapporten framförs att vårdgivarens lönsamhet är knuten till individens val av vårdgivare. Detta kan ha förändrat maktförhållandet mellan patient och läkare så att läkarna blir mindre restriktiva med att utfärda läkarintyg. Resultaten som presenteras indikerar att vårdvalsreformens införande i medförde fler sjukskrivningar och längre ersättningsperioder. ISF menade att i större utsträckning än andra landsting uppfyller de kriterier som gör att det ska uppstå ökad patientrörlighet och reell konkurrens mellan vårdgivarna. är ett befolkningsmässigt stort landsting, men relativt litet geografiskt. Detta medför att det finns en tillräckligt stor befolkning på en liten 93Försäkringskassan (2014). Sjukfrånvarons utveckling – Delrapport 1, , Socialförsäkringsrapport, s. 49. 94Inspektionen för socialförsäkringen (2014). Vårdvalets effekter på sjukskrivningarna, rapport 2014:17. yta för att göra det lönsamt för fler aktörer att etablera sig. En ytterligare faktor av betydelse sägs vara att det finns flera olika typer av vårdval i och hur dessa vårdval utformats. I rapporten nämns också att i fanns en omfattande etablering av privata aktörer redan före vårdvalet och detta förstärktes ytterligare som vårdval infördes. ISF fann dock inget stöd för att antalet sjukskrivningar eller ersättningsperiodernas längd påverkades i övriga landsting som införde vårdval . GRANSKAR: STATEN OCH VÅRDEN 4Etableras vårdcentraler där vårdbehoven finns? Ett skäl för att bygga ut primärvården var att skapa närhet och tillgänglighet till hälso- och sjukvården.95 I förarbetena till hälso- och sjukvårdslagen påpekade regeringen att närheten till en mottagning ska vara jämlikt fördelad men att närheten inte kan vara lika i hela landet. När det är ekonomiskt och geografiskt möjligt menade regeringen att mottagningar bör ”[…] lokaliseras så att det är lätt för envar att ta sig dit eller omvänt för läkaren eller distriktssköterskan att besöka den som behöver vård eller tillsyn i sin bostad”.96 Införandet av vårdvalsreformen motiverades med bristfällig tillgänglighet. Med den fria etableringsrätten avsåg regeringen att stimulera fler privata vårdgivare att etablera nya vårdcentraler. Målet var att fler vårdcentraler skulle öka människors närhet till en vårdcentral men också skapa möjlighet för människor att kunna välja mellan flera närliggande vårdcentraler.97 För att kunna bedöma om tillgängligheten har förbättrats räcker det inte att bara räkna hur många nya vårdcentraler som har etablerats och hur många som lagts ned. För att uppnå etiska prioriteringar spelar det även roll på vilka platser förändringarna sker. Vårdbehoven ser olika ut i olika delar av landet, men det finns också skillnader inom landsting och till och med inom stadsdelar. Det saknas kunskap om hur etableringen av nya vårdcentraler förhåller sig till hur vårdbehoven ser ut i olika områden. De studier som har genomförts har i första hand utvärderat reformens utfall ur ett marknadsperspektiv. I detta kapitel diskuteras och undersöks den fria etableringens betydelse för olika gruppers närhet till en vårdcentral. Till skillnad från tidigare gjorda analyser undersöker bland annat om tillgången till närmaste mottagning och mottagningsalternativ är beroende av individers socioekonomiska förutsättningar och förväntade vårdbehov. Det förväntade vårdbehovet beräknas enligt Care (CNI) – ett mått som flera 1979/80:116. 1981/82:97, s. 57. 2008/09:74. landsting använder för att uppskatta vårdbehov för dimensionering av primärvårdsresurser.98 Vårdcentralerna har blivit fler. Närheten till vårdcentraler har förbättrats för många invånare. analys visar att nya vårdcentraler i större utsträckning har etablerats i befolkningstäta områden och i områden där vårdbehoven är lägre och där invånarna är socioekonomiskt starkare än genomsnittet. Nedläggning av vårdcentraler har främst drabbat områden där vårdbehovet är större och där behovet av en vårdcentral i närheten av hemmet kan antas vara större. 4.1Den fria etableringen har bidragit till fler vårdcentraler i nästan alla landsting Regeringen och myndigheter använder antalet vårdcentraler som ett mått på vårdvalsreformens resultat. Regeringen anger bland annat i 2014 års budgetproposition att ”antalet vårdcentraler ökat med 190 stycken, en ökning ”.99 Kommuner och Landsting (SKL) mäter antalet vårdcentraler ; utvecklingen framgår av diagram 4.1 nedan. Diagram 4.1 Antal privat och offentligt drivna vårdcentraler, 2005–2013 Källa: Kommuner och Landsting 98Riksrevisionen använder sig av disponibel inkomst och Care (CNI) för att beräkna det förväntade vårdbehovet hos befolkningen i ett område. CNI är ett mått på socioekonomiska förhållanden och består av ett antal variabler så som ålder, utländsk bakgrund, sysselsättning och civilstånd. CNI beräknas och förvaltas av SCB som inhämtar uppgifter från olika register om listade individer i regioner eller vårdenheter. Se vidare bilaga 1. 2013/14:1, Utgiftsområde 9, s. 28. GRANSKAR: STATEN OCH VÅRDEN Av diagrammet framgår att antalet vårdcentraler ökade åren före vårdvalsreformen. I samband med reformens införande fortsatte antalet vårdcentraler att öka för att återigen minska efter 2011. Det ökade antalet vårdcentraler efter 2007 förklaras helt av en ökning av antalet privata vårdcentraler. De offentligt drivna vårdcentralerna har blivit något färre . har med hjälp av Tillväxtanalys analyserat utvecklingen av antalet vårdcentraler.100 Myndigheterna konstaterade 2012 att av befolkningen har mindre än 5 minuters bilfärd till den näst närmaste vårdcentralen.101 Enligt Tillväxtanalys följer nyetableringarna i stort befolkningsstrukturen i landet. Myndigheten drar slutsatsen att av de nya vårdcentralerna har etablerats i storstadsområden och i områden som av myndigheten bedöms ha hög tillgänglighet till service av olika slag. Enligt Tillväxtanalys har huvuddelen av befolkningen, , mindre än 20 minuters bilfärd till en vårdcentral. Tillgängligheten ska enligt Tillväxtanalys i ett nationellt perspektiv ha förbättrats sedan vårdvalsreformens införande.102 Enligt Tillväxtanalys varierar förändringarna stort mellan olika landsting. Den största ökningen sedan vårdvalsreformen har skett i följt Däremot har tillgängligheten inte förbättrats i områden som före reformen kännetecknades av att ha låg tillgänglighet. På var antalet vårdcentraler oförändrat och i flera landsting var förändringarna relativt små. Enligt Tillväxtanalys har dock inget landsting färre vårdcentraler än innan reformen infördes.103 har använt samma källa som Tillväxtanalys men vi har haft tillgång till uppdaterade uppgifter fram till februari 2014.104 100Konkurrensverket köper in uppgifter från ett företag, . Tillskillnad från SKL:s statistik omfattar Sanocore AB:s databas uppgifter om tidpunkten för öppning och stängning av landets vårdcentraler. 101Konkurrensverket (2012). Val av vårdcentral. Förutsättningar för kvalitetskonkurrens i vårdvalssystemen. 102Tillväxtanalys, Tillgänglighet till kommersiell och offentlig service 2012, Rapport 2013:14, s. 103Tillväxtanalys, Tillgänglighet till kommersiell och offentlig service 2012, Rapport 2013:14, s. 104Sanocore AB 2014, se vidare bilaga 1. Diagram 4.2 Nettoförändringen av antal vårdcentraler efter vårdvalets införande per landsting/region, antal Källa: , bearbetning Av diagrammet följer att de flesta nya vårdcentraler hade etablerats i de tre största landstingen, vilket stämmer med Tillväxtanalys resultat. Till skillnad från Tillväxtanalys uppgifter visar dock vår bearbetning att ett landsting, , har färre vårdcentraler 2014 än före vårdvalet.105 En förklaring till den relativt stora ökningen av antalet vårdcentraler i kan vara att antalet vårdcentraler gick ner i början av det och att antalet vårdcentraler nu återhämtat sig.106 En annan förklaring är att en större andel av befolkningen i inte hade listat sig på någon vårdenhet då vårdvalet infördes.107 105Se bilaga 1. 106Sveriges Kommuner och Landsting, Ekonomi- och verksamhetsstatistik, Tabell V 19, 2001–2012. 107Anell, (2010). Vårdens utmaningar, s. 195. GRANSKAR: STATEN OCH VÅRDEN 4.2Har befolkningens sammansättning betydelse för var vårdcentraler etableras? Tillväxtanalys har inte tagit hänsyn till socioekonomisk status och förväntad sjuklighet hos befolkningen i sina analyser av vårdcentralernas etablering. Utifrån etiska plattform vore detta dock motiverat eftersom det är oklart om principen om vård på lika villkor uppfylls, det vill säga om det finns en likvärdig tillgänglighet till vårdcentraler och om tillgången på vårdalternativ är oberoende av befolkningens sammansättning. har undersökt hur socioekonomi och vårdtyngd har påverkat utvecklingen av antalet vårdcentraler i olika geografiska områden. har analyserat hur utbildningsnivå, medelinkomst, andelen äldre i befolkningen samt befolkningstäthet har påverkat sannolikheten för att ett område ska få en nettoökning av antalet vårdcentraler, det vill säga att fler vårdcentraler har etablerats än lagts ned. Analysen tar sin utgångspunkt i frågeställningen: faktorer har bidragit till att ett område har fler vårdcentraler nu än före vårdvalsreformen?108 analys visar att etableringen av vårdcentraler i större utsträckning har skett i befolkningstäta områden med hög medelinkomst, en stor andel högutbildade och/eller en låg andel individer . Av de drygt 8 500 geografiska områden som undersökts har drygt 320 områden (med cirka 285 000 personer) gått från att inte ha någon vårdcentral alls i sin närhet till att ha minst en. Drygt 100 av dessa områden ligger i , där det har skett en expansion av primärvården . Man kan förvänta sig en mer jämlik fördelning av vårdcentraler i landsting som ger en extra ersättning åt vårdcentraler med en stor andel vårdkrävande patienter. analys visar dock att den extra kompensation som erbjuds i vårdtyngda områden inte tycks ha påverkat vårdgivarnas etableringsmönster nämnvärt. Av de drygt 8 500 geografiska områden som undersökts har knappt 200 områden (med drygt 260 000 personer) färre vårdcentraler i sin närhet109 än före vårdvalsreformens genomförande. Av dessa saknar cirka 22 000 personer en vårdcentral i sitt närområde. I de här områdena har det lagts ned fler vårdcentraler än vad som har nyetablerats och de boende har därmed fått en försämrad närhet till en vårdcentral. analys visar att områden med högt förväntat vårdbehov och/eller låg medelinkomst har blivit särskilt drabbade av sämre närhet till en vårdcentral. Dessa områden tenderar också att 108Analysen har genomförts genom beräkning av en s.k. linjär sannolikhetsmodell. Mer information om metoden finns i bilaga 1. 109Hur definierar närhet finns beskrivet i bilaga 1. vara tätbefolkade, så det tycks inte röra sig om ett glesbygdsproblem. Noteras bör att av de knappt 200 områden som fick försämrad närhet till vårdcentraler låg flera i landsting som fick fler vårdcentraler, närmare 70 låg i , 30 i . 36 av de områden som fick försämrad närhet fanns i där antalet vårdcentraler minskade (se också diagram 4.2 ovan). har också närmare studerat hur nedläggning av en vårdcentral i ett socialt utsatt område påverkar vårdkonsumtionen.110 Stadsdelen i hade en offentligt driven vårdcentral 2011, då vårdcentralen lades ner.