prop · H3031 · 2015-09-21 00:00:00 — För arbetsinkomster som efter avrundning överstiger eller är lika med 130 900 men inte överstiger är underlaget för jobbskatteavdraget , med tillägg för av den del av arbetsinkomsten som överstiger , minskat med grundavdraget. Detta underlag multiplicerat med skattesatsen för inkomstskatt ger jobbskatteavdraget. För arbetsinkomster som efter avrundning överstiger eller är lika med är jobbskatteavdraget skillnaden mellan och grundavdraget, multiplicerad med skattesatsen för inkomstskatt. Beräkningen av jobbskatteavdraget för dem som vid beskattningsårets ingång inte har fyllt illustreras i tabell 6.1. Tabell 6.1 Beräkning av jobbskatteavdraget för personer som inte har fyllt –0,91 PBB (AI-GA)*KI PBB–2,94 PBB (0,91 PBB+0,332*(AI-0,91 PBB)-GA)*KI PBB–8,08 PBB (1,584 PBB+0,111*(AI-2,94 PBB)-GA)*KI (2,155 PBB-GA)*KI Anm.: PBB = Prisbasbelopp, AI = Arbetsinkomst, GA = Grundavdrag, KI = Skattesatsen för inkomstskatt. För dem som vid beskattningsårets ingång har fyllt är jobbskatteavdraget högre. Jobb- skatteavdraget för denna grupp beräknas på följande sätt för . På ar- betsinkomster som avrundat nedåt till närmsta hundratal är högst är jobb- skatteavdraget av arbetsinkomsterna. För arbetsinkomster som efter avrundningen överstiger eller är lika med 100 100 men inte överstiger är jobbskatteavdraget med tillägg av av arbetsinkomsterna. För arbetsinkomster därut- över är jobbskatteavdraget . I tabell 6.2 visas hur jobbskatteavdraget beräknas för dem som vid beskattningsårets ingång har fyllt . Tabell 6.2 Beräkning av jobbskatteavdraget för personer som har fyllt Arbetsinkomst (kr) 0,2*AI 000–300 000 000+0,05*AI Anm.: kr = kronor, AI = Arbetsinkomst. 6.3.3Jobbskatteavdraget trappas av för höga inkomster Regeringens förslag: Jobbskatteavdraget trappas av för dem som vid årets ingång inte har fyllt vid arbetsinkomster som överstiger 13,54 prisbasbelopp , vilket mot- svarar en arbetsinkomst på ca eller mer . Avtrappningstakten för jobb- skatteavdraget ska vara . För dem som vid årets ingång har fyllt trappas jobbskatteavdraget av för arbets- inkomster som överstiger med en avtrappningstakt på . Ändringarna träder i kraft . Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. I promemorian före- slogs att jobbskatteavdraget trappas av för dem som vid årets ingång inte har fyllt och som har arbetsinkomster som överstiger 13,48 pris- basbelopp . För dem som vid årets ingång fyllt överensstämmer förslaget med promemorians förslag. Remissinstanserna: Majoriteten av de remiss- instanser som har yttrat sig har inget att invända mot förslaget. Företagarna, regel- nämnd (NNR), akademikers central- organisation (), (Sinf) och Näringslivets skattedelegation (NSD), vars remissyttrande Föreningen hänvisar till, avstyrker förslaget. framhåller att förslaget minskar utbildningspremien för en akademisk examen. Även Företagarna, , och () anser att förslaget försämrar incitamenten för utbildning. NNR, NSD och Sinf anser att förslaget försämrar arbetsutbudet och konkurrenskraft. Även anser att förslaget riskerar att minska arbetsutbudet. menar att förslaget kan minska utbudet av välutbildad arbetskraft i . Det bör enligt NNR, NSD och Sinf redovisas hur förslaget påverkar det svenska skattesystemets konkurrenskraft och arbets- marknadens funktionssätt. Även Arbetsför- medlingen efterfrågar en beskrivning av konsekvenserna av förslaget för utvecklingen på arbetsmarknaden. () anser att förslaget kan ge upphov till lägre beskattningsbara inkomster genom minskade arbetsinsatser och inkomstomvandling från arbets- till kapitalinkomster. Det finns därför enligt KI en risk att de offentligfinansiella effekterna kan vara överskattade. Enligt KI är dock effekten på antalet arbetade timmar svårbedömd och sysselsättningseffekten är försumbar. Det är enligt KI önskvärt att effekterna på bl.a. medelarbetstid och inkomst- fördelning analyseras i högre utsträckning. () anser att förslaget kan påverka utbudet av arbete genom att antalet arbetade timmar minskar. ESV har inget att erinra mot de statiska beräkningarna som redovisas i promemorian men anser att den långsiktiga effekten på de offentliga finanserna är lägre. Även och anser att förslaget i slutänden kan ge mindre skatte- intäkter. Effekten på inkomstfördelningen är enligt marginell. marknads- och utbildningspolitisk utvärdering (IFAU) anser att en marginalskattehöjning på är en relativt liten höjning som antagligen inte, åtminstone inte på kort sikt, kommer att leda till stora reduktioner i antalet arbetade timmar. Förslaget minskar enligt konsumenternas konsum- tionsutrymme vilket antas sänka tillväxttakten för handeln. Förslaget kan enligt och minska skattesystemets transparens. anser att konsekvenserna beskrivs på ett övergripande och summariskt sätt och att det därför inte är möjligt att ta ställning till förslagets konsekvenser. Det hade enligt varit värdefullt om effekterna av förslaget hade redovisats mer ingående. Skälen för regeringens förslag Det finns enligt regeringens bedömning såväl offentligfinansiella som fördelningspolitiska skäl för att trappa av jobbskatteavdraget för dem med höga inkomster. Vid en internationell jämförelse sticker det svenska jobbskatteavdraget ut då det inte trappas av. Regeringen anser därför, trots vad flera remissinstanser – däribland TCO, NSD och – anför om utbildnings- premie, konkurrenskraft, arbetsutbud, konsum- tionsutrymme och transparens, att jobbskatte- avdraget bör trappas av för dem med höga inkomster. I likhet med vad som framförts i promemorian anser regeringen det vara lämpligt att trappa av jobbskatteavdraget för dem som har månad, med en avtrappningstakt på . Regeringen föreslår mot denna bakgrund att jobbskatteavdraget för dem som vid årets ingång inte har fyllt trappas av för arbetsinkomster som överstiger 13,54 prisbasbelopp med en avtrappningstakt på . (13,48 prisbasbelopp, promemorian, motsvarar ca För dem som vid årets ingång har fyllt föreslår regeringen att jobbskatteavdraget trappas av för arbetsinkomster som överstiger med en avtrappningstakt på . Flera remissinstanser, däribland KI, ESV, och , har synpunkter på förslagets effekter. Dessa synpunkter behandlas i konsekvensanalysen i avsnitt 6.3.4. Regeringen finner inte skäl att föreslå några andra förändringar av jobbskatteavdraget. I tabell 6.3 visas hur jobbskatteavdraget beräknas efter föreslagen avtrappning för personer som inte har fyllt . Vid beräkning av jobbskatte- avdraget avrundas arbetsinkomsten nedåt till närmsta hela hundratal kronor. Tabell 6.3 Beräkning av jobbskatteavdraget efter föreslagen avtrappning för personer som inte har fyllt –0,91 PBB (AI-GA)*KI PBB–2,94 PBB (0,91 PBB+0,332*(AI-0,91 PBB)-GA)*KI PBB–8,08 PBB (1,584 PBB+0,111*(AI-2,94 PBB)-GA)*KI PBB–13,54 PBB (2,155 PBB-GA)*KI (2,155 PBB-GA)*KI-0,03*(AI-13,54 PBB) Anm.: Jobbskatteavdraget kan inte understiga noll kronor. PBB = Prisbasbelopp, AI = Arbetsinkomst, GA = Grundavdrag, KI = Skattesatsen för inkomstskatt. För dem med årsarbetsinkomster som efter att de avrundats nedåt till närmsta hundratal är högst 13,54 prisbasbelopp, eller ca , beräknas jobbskatteavdraget som . Det högsta jobbskatteavdraget som kan erhållas är, vid genomsnittlig kommunal- skattesats, för . För årsarbetsinkomster som efter avrundning överstiger 13,54 prisbasbelopp trappas jobbskatteavdraget av av den delen av arbetsinkomsten som överstiger 13,54 prisbasbelopp. För ges efter förslaget inget jobbskatteavdrag vid en årsarbetsinkomst på (ca ), vid en genomsnittlig kommunalskattesats. I tabell 6.4 visas hur jobbskatteavdraget beräk- nas efter föreslagen avtrappning för personer som har fyllt vid årets ingång. För dem med årsarbetsinkomster som efter avrundningen är högst beräknas jobbskatteavdraget som . Därefter trappas det av på arbetsinkomster som efter avrundning överstiger tills det är helt avtrappat vid en årsarbets- inkomst på , vilket motsvarar ca . Anledningen till att jobbskatteavdraget är helt avtrappat vid en högre inkomst för personer som har fyllt vid årets ingång än för yngre personer är att det högsta jobbskatteavdraget för äldre är högre än det för de yngre (se tabell 6.5 och tabell 6.6) Tabell 6.4 Beräkning av jobbskatteavdraget efter föreslagen avtrappning för personer som har fyllt Arbetsinkomst (kr) 0,2*AI 000–300 000 15 000+0,05*AI 000–600 000 30 000-0,03*(AI-600 000) Anm.: Jobbskatteavdraget kan inte understiga noll kronor. kr = kronor, AI = Arbetsinkomst. I tabell 6.5 visas jobbskatteavdragets storlek före respektive efter avtrappningen (gällande jobb- skatteavdrag och föreslagen avtrappning). Dessutom visas jobbskatteavdraget efter avtrappningen i procent av inkomsten. Upp- gifterna i tabellen avser personer som har hela sin inkomst från arbete och är vid årets ingång. Jobbskatteavdraget efter den föreslagna avtrappningen är oförändrat till och med en årsarbetsinkomst på ca . Av tabell 6.5 framgår att jobbskatteavdraget minskar med ca vid en årsarbetsinkomst på och att jobbskatteavdraget sedan minskar succesivt med inkomsten. arbetsinkomst på är avdraget helt avtrappat, dvs. individen får inget jobbskatteavdrag. Tabell 6.5 Jobbskatteavdrag 2016 enligt gällande regler och enligt förslaget om avtrappning för personer som är Anm.: Beräkningarna utgår från att övriga förvärvsinkomster är , en kommunalskattesats på (vägt genomsnitt ) samt ett prisbasbelopp på . Källa: Egna beräkningar. Tabell 6.6 visar samma uppgifter som tabell 6.5, men för personer som har fyllt vid årets ingång. Av tabellen framgår att det högsta jobb- skatteavdraget uppgår till , vilket är något högre än för personer som inte har fyllt vid årets ingång. Dessutom erhålls det högsta jobbskatteavdraget redan vid en årsarbetsinkomst på . Avtrapp- ningen sker i samma takt för personer som har fyllt vid årets ingång som för dem som inte har fyllt . Vid en årsarbetsinkomst på minskar jobbskatteavdraget med och sedan minskar det succesivt med inkomsten. Jobbskatteavdraget är helt avtrappat vid en årsarbetsinkomst på . Tabell 6.6 Jobbskatteavdrag 2016 enligt gällande regler och enligt förslaget om avtrappning för personer som är Källa: Egna beräkningar. Effekter på genomsnittsskatt och marginalskatt I diagram 6.3 visas genomsnittsskatten före och efter föreslagen avtrappning av jobbskatte- avdraget för personer som inte har fyllt vid årets ingång och som enbart har arbets- inkomster. Förslaget medför höjd genomsnittlig skatt för personer som har arbetsinkomster som överstiger ca . Diagram 6.3 Genomsnittlig skatt 2016 enligt gällande regler och enligt förslaget om avtrappat jobbskatteavdrag för personer som är Genomsnittlig skatt, procent Anm.: I beräkningen ingår den allmänna pensionsavgiften och skattereduktionen för den allmänna pensionsavgiften. Beräkningen avser genomsnittsskatten då hela förvärvsinkomsten utgörs av arbetsinkomster. Förslaget om ingen uppskrivning av nedre skiktgränsen är inkluderat i beräkningen. Källa: Egna beräkningar. Diagram 6.4 illustrerar marginalskatt före och efter föreslagen avtrappning av jobbskatte- avdraget för personer som inte har fyllt vid årets ingång och som enbart har arbetsin- komster. Diagrammet visar att upp till en års- arbetsinkomst på ca är marginal- skatten densamma med nuvarande jobbskatte- avdrag och med förslaget om avtrappat jobb- skatteavdrag. Med förslaget om avtrappat jobb- skatteavdrag ökar marginalskatten med 3 pro- centenheter i avtrappningsintervallet, dvs. för årsarbetsinkomster mellan ca och , vid genomsnittlig kommunalskattesats. Efter avtrappningsinter- vallet är marginalskatten oförändrad. Diagram 6.4 Marginalskatt 2016 enligt gällande regler och enligt förslaget om avtrappat jobbskatteavdrag för personer som är 0 300 000 600 000 900 000 1 200 000 1 500 000 Anm.: I beräkningen ingår den allmänna pensionsavgiften och skattereduktionen för den allmänna pensionsavgiften. Beräkningen avser marginalskatten då hela förvärvsinkomsten utgörs av arbetsinkomster. Förslaget om ingen uppskrivning av nedre skiktgränsen är inkluderat i beräkningen. Källa: Egna beräkningar. Diagram 6.5 visar genomsnittsskatten för personer som har fyllt vid årets ingång, och som endast har arbetsinkomster, före och efter föreslagen avtrappning av jobbskatteavdraget. Precis som för yngre individer är genomsnitts- skatten densamma med nuvarande jobbskatte- avdrag och med avtrappat jobbskatteavdrag t.o.m. en årsarbetsinkomst på . För personer med högre inkomster innebär förslaget om avtrappning att genomsnittsskatten ökar. Diagram 6.5 Genomsnittlig skatt 2016 enligt gällande regler och enligt förslaget om avtrappat jobbskatteavdrag för personer som är Genomsnittlig skatt, procent Anm.: I beräkningen ingår den allmänna pensionsavgiften och skattereduktionen för den allmänna pensionsavgiften. Beräkningen avser genomsnittsskatten då hela förvärvsinkomsten utgörs av arbetsinkomster. Förslagen om ingen uppskrivning av nedre skiktgränsen och förstärkningen av det förhöjda grundavdraget är inkluderade i beräkningen. Källa: Egna beräkningar. Diagram 6.6 Marginalskatt 2016 enligt gällande regler och enligt förslaget om avtrappat jobbskatteavdrag för personer som är 0 300 000 600 000 900 000 1 200 000 1 500 000 Anm.: I beräkningen ingår den allmänna pensionsavgiften och skattereduktionen för den allmänna pensionsavgiften. Beräkningen avser marginalskatten då hela förvärvsinkomsten utgörs av arbetsinkomster. Förslagen om ingen uppskrivning av nedre skiktgränsen och förstärkningen av det förhöjda grundavdraget är inkluderade i beräkningen. Källa: Egna beräkningar. Diagram 6.6 visar marginalskatten före och efter föreslagen avtrappning av jobbskatteavdraget för personer som har fyllt vid årets ingång och som endast har arbetsinkomster. Enligt den föreslagna avtrappningen av jobbskatteavdraget ökar marginalskatten för personer med arbetsinkomster i avtrappnings- intervallet, dvs. Efter avtrapp- ningsintervallet är marginalskattesatsen oförändrad. Förslaget föranleder ändringar i 67 kap. 7 och 8 §§ IL, se avsnitt 3.9. Förslaget att trappa av jobbskatteavdraget vid höga inkomster beräknas öka skatteintäkterna med 2016. Kommunernas och landstingens skattebas utgörs av den beskattningsbara förvärvsin- komsten för fysiska personer. Eftersom skatte- reduktioner inte påverkar den beskattningsbara förvärvsinkomsten, medför förslaget inte ökade intäkter för kommuner och landsting. KI, och anser att förslaget kan minska antalet arbetade timmar och att de offentligfinansiella effekterna som redovisades i promemorian därför kan vara överskattade. ESV har inget att erinra mot de statiska beräkningar som redovisades i promemorian men anser att den långsiktiga effekten på de offentliga finanserna är lägre. De offentligfinansiella effekterna som redo- visades i promemorian och de som redovisas ovan är statiska, dvs. hänsyn tas inte till eventuella beteendeförändringar så som för- ändrat arbetsutbud. Anledningen är att det råder stor osäkerhet kring effekter på beteende och att eventuella sådana effekter i regel inte slår igenom i betydande grad . enlighet med de beräkningskonventioner som ligger till grund för beräkningarna av offentlig- finansiella effekter på budgetens inkomstsida. Effekter på antalet arbetade timmar och sysselsättning KI, NNR, Arbetsförmedlingen och efterfrågar en utförligare redovisning av hur förslaget påverkar arbetsmarknadens funktions- sätt, medelarbetstid och inkomstfördelning. KI, och anser att förslaget kan minska antalet arbetade timmar. Enligt KI är dock effekten på antalet arbetade timmar svårbedömd och sysselsättningseffekten försum- bar. ESV anser att förslaget kan påverka utbudet av arbete. IFAU anser att en marginalskattehöjning på är en relativt liten höjning som antagligen inte, åtminstone inte på kort sikt, kommer att leda till stora reduktioner i antalet arbetade timmar. I likhet med IFAU görs bedömningen att den negativa effekten på antalet arbetade timmar bland dem som arbetar är relativt liten. Vad gäller effekten på sysselsättning innebär en höjd genomsnittsskatt på arbetsinkomst att det blir mindre lönsamt att ta ett arbete, vilket generellt sett förväntas bidra till färre sysselsatta. Avtrappningen av jobbskatteavdraget ökar dock genomsnittsskatten för personer med höga inkomster, för vilka få förflyttningar sker mellan att arbeta och att inte arbeta. Avtrappningen förväntas därför inte påverka sysselsättningen i nämnvärd utsträckning bland de individer som får skattehöjningen. kan förslaget leda till ökad sysselsättning i hushåll som berörs av skattehöjningen och där endast den ena av två personer med gemensam ekonomi arbetar. Detta då den relativa avkastningen av att arbeta ökar för den person som inte arbetar och till följd av ett behov att öka hushållets disponibla inkomst. Förslagets effekter bör ställas mot de positiva effekter på sysselsättning och antalet arbetade timmar som kan uppkomma när skatte- intäkterna används till andra reformer. Ovan analys är endast en partiell analys, dvs. ingen hänsyn tas till eventuella effekter av förändringar på t.ex. utgiftssidan. En samlad bedömning av effekterna av regeringens politik på BNP, sysselsättning och arbetslöshet finns i avsnitt 4.6. I diagram 6.7 visas den genomsnittliga procentuella förändringen av ekvivalerad disponibel inkomst (hushållsnivå) per inkomst- grupp (decilgrupp) i och med den föreslagna avtrappningen av jobbskatteavdraget. Inkomst- grupp 6 och uppåt påverkas mer än marginellt av förslaget. Den största effekten återfinns i den högsta inkomstgruppen, där den ekvivalerade disponibla inkomsten minskar med . Förslaget minskar således den ekonomiska skillnaden mellan hushåll med låg respektive hög inkomst. Diagram 6.7 Procentuell förändring av ekvivalerad disponibel inkomst 2016 till följd av förslaget om avtrappat jobbskatteavdrag -0,05 -0,10 -0,15 -0,20 -0,25 -0,30 -0,35 -0,40 -0,45 Anm.: Ekvivalerad disponibel inkomst är hushållets totala disponibla inkomst justerad för försörjningsbörda. Källor: och egna beräkningar. anser att då hänsyn tagits till för- ändringar i antalet arbetade timmar (skatte- underlaget) är effekten på inkomstfördelningen marginell. I detta sammanhang bör nämnas att det är arbetstiden för höginkomsttagare som förväntas minska. Minskad arbetstid leder till lägre lön, vilket medför en större minskning i disponibel inkomst vid höga inkomster än vad som visas i diagram 6.7. Den ekonomiska skillnaden mellan hushåll med låg respektive hög inkomst kan således förväntas minska något mer med förslaget om hänsyn tas till förändringar i antalet arbetade timmar. Företagare som tar ut arbetsinkomst över ca får till följd av förslaget ökad genomsnitts- och marginalskatt på arbets- inkomster på samma sätt som anställda. Förslaget bedöms inte påverka företagens konkurrensförhållanden eftersom det omfattar alla företagare som tar ut tjänsteinkomster, oavsett om de är anställda i eget fåmansföretag eller bedriver aktiv näringsverksamhet. Förslaget påverkar inte heller företagens administrativa börda och har inte några effekter på företagens villkor i övrigt. Förslaget att trappa av jobbskatteavdraget för höga inkomster påverkar män i större utsträck- ning än kvinnor. Av de ca 400 000 personer som påverkas av förändringen beräknas ungefär tre fjärdedelar vara män och en fjärdedel kvinnor. De män som berörs får också i genomsnitt en högre skattehöjning. Den genomsnittliga skatte- höjningen för de män som påverkas beräknas till ca per person och år, medan de berörda kvinnorna uppskattas få en genom- snittlig skattehöjning på ca per person och år. Totalt beräknas av skattehöjningen bäras av män. I diagram 6.8 redovisas den procentuella förändringen av individuell disponibel inkomst efter kön och åldersgrupp. Den största procentuella mins- kningen sker i gruppen män mellan , vilka får en minskning i disponibel inkomst med . Förslaget bidrar samman- taget till att minska den ekonomiska skillnaden mellan kvinnor och män. Diagram 6.8 Procentuell förändring av individuell disponibel inkomst 2016 till följd av förslaget om avtrappat jobbskatteavdrag, efter kön och åldersgrupp -0,05 -0,10 -0,15 -0,20 -0,25 -0,30 -0,35 -0,40 Källor: och egna beräkningar behöver göra vissa system- anpassningar samt ändra i sitt informations- material. Dessa förändringar kommer att ingå i den anpassning som görs med anledning av ny eller förändrad lagstiftning. Eventuella tillkommande utgifter för ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. För de allmänna förvaltningsdomstolarna bedöms förslaget inte få någon budgetpåverkan. 6.4.1Ärendet och dess beredning Inom har promemorian Vissa inkomstskatte- och socialavgiftsfrågor inför budgetpropositionen tagits fram (dnr Fi2014/03347/S1). En sammanfattning av promemorians förslag finns i bilaga 5, avsnitt 1. Promemorian har remissbehandlats och innehåller bl.a. förslag om att sänka skatten för pensionärer. Promemorians lagförslag i denna del finns i bilaga 5, avsnitt 2. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 5, avsnitt 3. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr Fi2014/03347/S1). Regeringen föreslog i budgetpropositionen att sänka skatten för pensionärer (prop. 2014/15:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor, avsnitt 6.2). beslutade dock att avslå förslaget (bet. 2014/15:FiU1, rskr. 2014/15:29). Regeringen anser alltjämt att förslaget bör genomföras. I detta avsnitt behandlas därför förslaget. Förslaget om sänkt skatt för pensionärer är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande. Regeringens förslag: Det förhöjda grundavdraget för dem som vid beskattningsårets ingång har fyllt förstärks på så sätt att pensionärer inte beskattas högre än löntagare för inkomster upp till ca . Det förhöjda grundavdraget förstärks även för dem med inkomster upp till ca . Sammanlagt minskar skatten för personer som vid beskattningsårets ingång fyllt med . För ska det särskilda beloppet som utgör den förhöjda delen av grundavdraget beräknas på följande sätt: –För inkomster upp t.o.m. 0,99 prisbas- belopp uppgår den förhöjda delen av grundavdraget till 0,687 prisbasbelopp. –För inkomster som överstiger 0,99 men (), Arbetsförmed- inte 1,11 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till 0,885 prisbasbelopp minskat av inkomsterna. –För inkomster som överstiger 1,11 men inte 2,72 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till 0,609 prisbasbelopp ökat av inkomsterna. –För inkomster som överstiger 2,72 men inte 3,11 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till 0,741 prisbasbelopp. –För inkomster som överstiger 3,11 men inte 3,77 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till 0,430 prisbasbelopp ökat av inkomsterna. –För inkomster som överstiger 3,77 men inte 5,4 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till 0,807 prisbasbelopp. –För inkomster som överstiger 5,4 men inte 7,88 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till 0,753 prisbasbelopp ökat av inkomsterna. –För inkomster som överstiger 7,88 men inte 12,43 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till 1,541 prisbasbelopp minskat av inkomsterna. –För inkomster som överstiger 12,43 pris- basbelopp uppgår den förhöjda delen till Ändringarna träder i kraft . lingen och anser att förslaget kan minska incitamentet för äldre att arbeta. Skälen för regeringens förslag finns ett s.k. förhöjt grundavdrag för pensionärer. Bestämmelserna om det förhöjda grundavdraget finns i 63 kap. 3 a § inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL. Regleringen innebär att grundavdraget uppgår till grundavdragsbeloppet enligt 63 kap. 3 § IL med tillägg av ett särskilt belopp som anges för vissa inkomstintervall. Pension är uppskjuten lön men beskattas hårdare än löneinkomster, eftersom pensions- inkomster inte omfattas av jobbskatteavdraget. Pensionärer bör inte beskattas hårdare än löntagare .