prop · H3034 · 2015-10-20 00:00:00 — En medlem kan således vara närvarande genom ombud (se 4 §) eller på distans via t.ex. telefon eller videoteknik (se kommentaren till 13 §). Det uppställs inget krav på att ett visst minimiantal medlemmar ska delta vid stämman. Om stämman är sammankallad på rätt sätt, kan den hållas även om bara någon röstberättigad – och ytterligare någon person som kan fungera som ordförande eller justeringsman – har infunnit sig. I stadgarna kan det dock tas in bestämmelser om att stämman är beslutför enbart om minst ett visst antal medlemmar har infunnit sig. Rätten att delta i stämman och utöva sin rösträtt tillkommer i princip varje föreningsmedlem. Av 2 och 3 §§ följer dock att dessa rättigheter kan begränsas i vissa fall. I andra stycket finns en erinran om att det i stadgarna får bestämmas att medlemmarnas beslutanderätt ska överlåtas till fullmäktige. I sådana fall ersätts föreningsstämmans kompetens, i den utsträckning som anges i stadgarna, av fullmäktigemötet. De som har utsetts till fullmäktige fattar beslut i medlemmarnas ställe och för deras räkning. Det är dock inte fråga om något vanligt civilrättsligt fullmaktsförhållande och medlem- marna kan inte ge fullmäktige bindande instruktioner eller påverka hur fullmäktige ska besluta i en viss fråga. Om en förening vill använda systemet med fullmäktige, ska det enligt 2 kap. 2 § första stycket punkten 7 framgå av stadgarna vilken befogen- het fullmäktige ska ha, hur de ska utses och tiden för deras uppdrag. I 40–42 §§ finns ytterligare bestämmelser om fullmäktige. Rätt att delta vid föreningsstämman 2 § En medlem har rätt att närvara, yttra sig och rösta vid förenings- stämman, om inte något annat anges i denna lag. I stadgarna får det bestämmas att en medlem som har sagt upp sig för utträde ur föreningen inte har rätt att delta i föreningsstämman. Av 3 kap. 5 § framgår att en medlem som har uteslutits ur föreningen genast förlorar sin rätt enligt första stycket. I paragrafen, som saknar motsvarighet i det hittillsvarande 7 kap., finns bestämmelser om medlemmarnas rätt att delta vid föreningsstämman. Övervägandena finns i avsnitt 11.2. Av första stycket framgår att en föreningsmedlem som utgångspunkt har rätt att närvara, yttra sig och rösta vid föreningsstämman. Dessa rättigheter kan inte åsidosättas annat än i de fall som anges i lagen (jfr andra stycket och 3 § samt 3 kap. 5 §). Av allmänna associationsrättsliga principer följer att även andra perso- ner än medlemmar som utövar någon funktion vid föreningsstämman, t.ex. styrelseledamöter, stämmoordföranden eller protokollföraren, får närvara vid stämman. Frågan om utomståendes närvarorätt behandlas i 8 §. Genom bestämmelsen i andra stycket ges föreningen rätt att i stadgarna bestämma att en medlem som har sagt upp sig för utträde inte har rätt att delta i föreningsstämman. I tredje stycket finns en erinran om att en medlem som har uteslutits enligt 3 kap. 5 § genast förlorar rätten att närvara vid stämman. 3 § Varje medlem har en röst, om inte något annat har bestämts i stad- garna. I stadgarna får det bestämmas att en medlem får utöva sin rösträtt bara om vissa angivna villkor är uppfyllda. Om investerande medlemmar deltar i en omröstning och de förfogar över mer än en tredjedel av det sammanlagda antalet röster som avges vid omröstningen, ska värdet av deras röster sättas ner så att det sammanlagt uppgår till hälften av det sammanlagda antalet övriga avgivna röster. Om omröstningen gäller ett beslut som kräver stöd av en viss andel av de röstande, ska resultatet av omröstningen räknas om på motsvarande sätt. Paragrafen behandlar frågor om medlemmarnas rösträtt vid förenings- stämman. Första stycket motsvarar 1 § andra stycket i det hittillsvarande 7 kap. (jfr prop. 1986/87:7 s. 64 f. och 117). Andra och tredje styckena saknar tidigare motsvarighet. Övervägandena finns i avsnitt 6 och 11.2. Av första stycket framgår att föreningslagens huvudregel är att varje medlem har en röst. Bestämmelsen är dock dispositiv och föreningen kan i stadgarna ta in bestämmelser om skillnader i röstvärde mellan olika medlemmar. Det finns inga uttryckliga begränsningar i fråga om hur stora skillnader i röstvärde som får förekomma eller på vilka grunder som rösträtten differentieras. Det kan t.ex. vara möjligt att differentiera rösträtten ba- serat på antalet insatser, på produktionsfaktorer eller på medlemmens omsättning med föreningen. Kriterierna måste dock vara objektiva och ha rimlig grund och får inte innebära ett otillbörligt gynnande av vissa medlemmar på andras bekostnad. I andra stycket anges att det i stadgarna får bestämmas att en medlem får utöva sin rösträtt bara om vissa villkor är uppfyllda. Avsikten är inte att en medlems rösträtt ska kunna villkoras på ett sådant sätt att med- lemmen mer eller mindre permanent kommer att vara fråntagen den röst- rätt som följer med medlemskapet. Det bör dock t.ex. vara möjligt att i stadgarna föreskriva att en medlem som inte har betalat insatser eller avgifter i den omfattning som följer av stadgarna inte ska få utöva sin rösträtt eller att endast den som på viss dag i anslutning till stämman är införd i medlemsförteckningen har rätt att rösta. Föreningens möjlighet att ställa upp villkor för utövandet av rösträtten begränsas ytterst av att villkoren, om de inte har rimlig grund, kan an- gripas med stöd av generalklausulen i 36 § lagen (1915:218) om avtal och andra rättshandlingar på förmögenhetsrättens område eller, efter beslut om stadgeändring, med stöd av 37 § i detta kapitel. En medlem som på grund av ett rösträttsvillkor inte har rätt att utöva sin rösträtt har ändå rätt att närvara vid stämman och yttra sig där. Tredje stycket första meningen innehåller en bestämmelse som be- gränsar investerande medlemmars inflytande vid föreningsstämman. Be- stämmelsen får betydelse om mer än en tredjedel av de avgivna rösterna härrör från sådana medlemmar. Värdet av de investerande medlem- marnas röster ska då sättas ner, så att det sammanlagda värdet av dessa röster uppgår till hälften av det sammanlagda antalet övriga röster. Be- stämmelsen kan exemplifieras enligt följande. Vid en föreningsstämma deltar 90 medlemmar. Av dessa är 45 verksamma medlemmar och 45 investerande medlemmar. Alla har lika rösträtt. Samtliga deltar i omröstningarna vid stämman. Av de 90 av- givna rösterna kommer därmed 45 att härröra från investerande medlem- mar. Värdet av dessa 45 röster ska då sättas ner till sammanlagt 22,5, vil- ket innebär att värdet av var och en av de investerande medlemmarnas röster kommer att uppgå till hälften av en vanlig röst. Samma förutsättningar gäller som i exempel 1, dock avstår 15 av de investerande medlemmarna från att rösta. Av de 75 avgivna rös- terna kommer därmed 30 att härröra från investerande medlemmar och 45 från verksamma medlemmar. Det sammanlagda värdet av de inve- sterande medlemmarnas röster ska även i detta fall sättas ner till 22,5. Var och en av de röster som härrör från investerande medlemmar kom- mer därvid att ha ett röstvärde om tre fjärdedelar av en vanlig röst. Samma förutsättningar som i exempel 1, dock avstår 15 av de verksamma medlemmarna från att rösta. Av de 75 avgivna rösterna kommer därmed 45 att härröra från investerande medlemmar och 30 från verksamma medlemmar. Det sammanlagda värdet av de investerande medlemmarnas röster ska i detta fall sättas ner till 15. Var och en av de röster som härrör från investerande medlemmar kommer till följd därav att ha ett röstvärde om en tredjedel av en vanlig röst. Samma förutsättningar som i exempel 1, dock har enligt stadgarna var och en av de investerande medlemmarna två röster. Vid stämman avges därför 135 röster, varav 90 härrör från investerande med- lemmar. Det sammanlagda värdet av de investerande medlemmarnas röster ska, på samma sätt som i exempel 1 och 2, sättas ner till 22,5. Det innebär att var och en av de röster som härrör från investerande medlem- mar kommer att ha ett röstvärde om en fjärdedel av en vanlig röst. I andra meningen behandlas den situationen då ett giltigt beslut förut- sätter att en viss andel av de röstande har ställt sig bakom beslutet, t.ex. ett beslut om ändring av stadgarna. Det ska då göras en motsvarande om- räkning av röstresultatet. Det kan illustreras med följande exempel. Vid en föreningsstämma deltar 90 medlemmar. Av dessa är Prop. 2015/16:4 30 verksamma medlemmar och 60 investerande medlemmar. Omröstning sker angående ett förslag till ändring av stadgarna och det fordras därför att två tredjedelar av de röstande ställer sig bakom beslutet. Samtliga investerande medlemmar röstar för försla- get medan förslaget bland de verksamma medlemmarna får stöd av en- bart 10 medlemmar. I denna situation ska de 60 investerande medlem- marna anses som om de vore enbart 15 (dvs. hälften av 30). Det innebär att enbart 10 + 15 av sammanlagt 45 röstande ska anses stödja förslaget och att detta därmed faller. 4 § En medlem som inte är personligen närvarande vid förenings- stämman får utöva sin rätt vid stämman genom ombud. En medlem får inte företrädas av fler än ett ombud. Rätten att anlita ombud får be- gränsas i stadgarna. En medlem har dock alltid rätt att anlita sin make, sin sambo, en annan medlem eller en ställföreträdare för en annan med- lem som ombud. Ombudet ska ha en skriftlig, daterad och av medlemmen undertecknad fullmakt. En fullmakt gäller högst från utfärdandet. Paragrafen innehåller bestämmelser om ombud vid föreningsstämman. Den motsvarar delvis 2 § i det hittillsvarande 7 kap. (jfr prop. s.118 f.). Övervägandena finns i avsnitt 11.3. Enligt första stycket får en medlem som inte är personligen närvarande vid föreningsstämman utöva sin rätt vid föreningsstämman genom ett ombud. Varje medlem får låta sig representeras av högst ett ombud, om medlemmen själv inte närvarar vid stämman. Ombudet har rätt att yttra sig och rösta i samma utsträckning som medlemmen har det. Föreningen får i stadgarna göra undantag från medlemmarnas rätt att fritt välja ombud. Det är t.ex. möjligt att i stadgarna ange att enbart andra medlemmar får vara ombud eller att ett ombud ska ha vissa kvalifika- tioner. En medlem har dock oavsett stadgarnas innehåll rätt att låta sig företrädas av sin make, sin sambo eller en annan medlem. I lagtexten tyd- liggörs att en medlem även kan låta sig företrädas av en ställföreträdare för en annan medlem. Till skillnad från i hittillsvarande lagtext anges i paragrafen inte ut- tryckligen att en medlem kan företrädas av sin egen ställföreträdare enligt lag. Avsikten är inte att begränsa möjligheten för en legal ställföreträdare att företräda en medlem som bara kan uppträda genom en ställföre- trädare, t.ex. en juridisk person eller en underårig. Denna möjlighet följer dock redan av allmänna principer. I andra stycket finns bestämmelser om fullmaktens form och giltig- hetstid. De överensstämmer i sak med hittillsvarande reglering. Kravet på skriftlighet utesluter inte att en medlem använder en elektronisk fullmakt, som enligt 1 kap. 7 § får undertecknas med avancerad elektronisk signa- tur enligt lagen (2000:832) om kvalificerade elektroniska signaturer. 5 § Ett ombud får företräda högst tre medlemmar, om inte något annat har bestämts i stadgarna. I paragrafen finns en bestämmelse om hur många medlemmar ett ombud får företräda. En motsvarande reglering finns i 2 § andra stycket andra meningen i det hittillsvarande 7 kap. (jfr prop. 1986/87:7 s. 119). Över- vägandena finns i avsnitt 11.3. Av paragrafen framgår att ett ombud som utgångspunkt får företräda upp till tre medlemmar. I stadgarna kan det dock bestämmas att ett ombud får företräda fler eller färre medlemmar. 6 § I stadgarna får det bestämmas att medlemmarna före förenings- stämman ska kunna utöva sin rösträtt per post eller att styrelsen inför en föreningsstämma får besluta att medlemmarna ska kunna göra det. Om medlemmarna ska kunna utöva rösträtt vid föreningsstämman genom poströstning, ska det av kallelsen framgå hur de ska gå till väga. Det huvudsakliga innehållet i varje framlagt förslag ska anges i kallel- sen, om förslaget inte rör en fråga av mindre betydelse för föreningen. Till kallelsen ska det bifogas ett formulär för poströstning som, med hänvisning till de framlagda förslagen, ska innehålla två likvärdigt presenterade svarsalternativ med rubrikerna Ja och Nej. Paragrafen innehåller bestämmelser om poströstning vid en förenings- stämma. Paragrafen utformas efter förebild av 7 kap. 4 a och 24 §§ aktiebolagslagen (2005:551), jfr prop. 2009/10:247 s. 55 f. Övervägan- dena finns i avsnitt 11.4. Enligt första stycket är en förutsättning för att poströstning ska få användas att föreningen tar in bestämmelser om detta i sina stadgar. Sådana bestämmelser kan antingen innebära att medlemmarna har rätt att poströsta vid varje föreningsstämma eller att det överlåts till styrelsen att inför en föreningsstämma besluta om poströstning ska vara möjligt. Det kan vara lämpligt att det i stadgarna också anges hur poströst- ningen ska gå till, t.ex. poströsten senast ska vara föreningen till handa och om poströsten ska kunna avges elektroniskt, med t.ex. e-post. Om en röstlängd upprättas ska den som har avgett sin röst per post föras in i röstlängden och anses närvarande vid föreningsstämman, se 26 §. I andra stycket finns bestämmelser om hur poströstning ska gå till. Föreningen ska i kallelsen informera om hur en medlem som vill post- rösta ska gå till väga, i de fall detta ska vara möjligt. Det gäller sådana praktiska förutsättningar som t.ex. när en poströst ska vara föreningen till handa. Vidare ska det huvudsakliga innehållet i varje framlagt förslag anges i kallelsen till föreningsstämman, om förslaget inte rör en fråga av mindre betydelse för föreningen. Det kan t.ex. vara fråga om beslut som visser- ligen rör föreningen men vars betydelse för medlemmarna, sedd mot bak- grund av föreningens storlek eller verksamhetens omfattning, är liten och som inte heller i någon större utsträckning påverkar styrningen eller organisationen av föreningen. Motsvarande gäller enligt 7 kap. 24 § aktiebolagslagen. Av 20 § och 11 kap. 2 a § följer att kallelsen alltid ska innehålla en redogörelse för det huvudsakliga innehållet i ett förslag som avser ändring av stadgarna eller likvidation. Att detsamma gäller det Prop. 2015/16:4 huvudsakliga innehållet i en fusionsplan följer av 12 kap. 8 §. Till kallelsen ska det bifogas ett formulär för poströstning som ska innehålla hänvisningar till de framlagda förslag till beslut som anges i kallelsen. I anslutning till varje förslag ska det finnas två likvärdigt pre- senterade svarsalternativ med rubrikerna Ja och Nej. Det åligger styrelsen att se till att utformningen av formuläret och hanteringen av poströsterna inte gynnar eller missgynnar vissa medlem- mar. Som regel bör samtliga ärenden som ska behandlas vid stämman tas upp i formuläret. Det ankommer på ordföranden vid föreningsstämman att avgöra om medlemmens inställning i de frågor som poströsten avser går att fast- ställa. I detta ligger att poströsten måste härröra från en viss identifierbar medlem. En medlem som inte har markerat något svarsalternativ i en viss fråga får anses ha avstått från att rösta i den frågan. Ordföranden måste också försäkra sig om att en medlem som har av- gett en poströst inte i stället har valt att vara närvarande vid stämman per- sonligen eller genom ombud. En medlem får i ett sådant fall anses ha frånfallit sin poströst, vilket det kan finnas anledning att upplysa om vid stämman. 7 § En medlem eller ett ombud får ha med sig högst ett biträde vid föreningsstämman. Biträdet får yttra sig vid föreningsstämman. Paragrafen behandlar frågan om biträde vid föreningsstämman. En mot- svarande reglering finns i 2 § tredje stycket i det hittillsvarande 7 kap. (jfr prop. 1986/87:7 s. 119). Bestämmelsen i andra meningen är dock ny. De nuvarande begränsningarna i möjligheten att välja biträde tas bort. En medlem eller ett ombud får således ta med ett valfritt biträde till före- ningsstämman. Vidare anges att biträdet får yttra sig vid stämman. Rätten att anlita biträde och biträdets rätt att yttra sig kan inte inskränkas i stadgarna. Övervägandena finns i avsnitt 11.3. Utomståendes närvaro vid föreningsstämman 8 § Föreningsstämman får besluta att den som inte är medlem ska ha rätt att närvara eller på annat sätt följa förhandlingarna vid förenings- stämman. Ett sådant beslut är giltigt endast om det biträds av samtliga röstberättigade som är närvarande vid föreningsstämman. I stadgarna får det bestämmas att den som inte är medlem ska ha rätt att närvara eller på annat sätt följa förhandlingarna vid förenings- stämman även om något beslut som anges i första stycket inte fattas. I paragrafen regleras utomståendes rätt att närvara vid föreningsstämman. Paragrafen saknar motsvarighet i det hittillsvarande 7 kap. En motsvar- ande reglering finns i 7 kap. 6 § aktiebolagslagen (2005:551), jfr prop. 2004/05:85 s. 594 f. Övervägandena finns i avsnitt 11.5. Utgångspunkten är att det endast är föreningens medlemmar som har rätt att närvara vid stämmoförhandlingarna. Av 4 och 7 §§ framgår att även ombud och biträden har rätt att närvara. tionsrättsliga principer får även andra personer som utövar någon funk- tion vid stämman, t.ex. styrelseledamöter, stämmoordföranden eller pro- tokollföraren, närvara. Styrelsen kan också tillåta andra att närvara i stämmolokalen i anslutning till stämman. Det är t.ex. möjligt att låta in- bjudna personer lämna information innan förhandlingarna börjar eller i något uppehåll i förhandlingarna. Första stycket ger föreningsstämman en rättslig grund för att låta andra än de angivna personerna vara närvarande under själva förhandlingarna. Dessa personer har dock, så länge stämman inte beslutar om annat, inte rätt att yttra sig vid stämman. Föreningsstämman kan också besluta att personer som inte är medlem- mar ska ha rätt att på annat sätt följa förhandlingarna vid förenings- stämman. Denna möjlighet kan utnyttjas om medlemmarna inte vill släppa in några utomstående i stämmolokalen men ändå vill ge dem möj- lighet att löpande ta del av förhandlingarna genom exempelvis videoupp- koppling. Ett beslut om att en eller flera utomstående ska få närvara eller på annat sätt följa förhandlingarna kan avse hela stämman eller en viss av- gränsad del av denna. För att beslutet om närvarorätt för utomstående ska vara giltigt krävs att det biträds av samtliga röstberättigade som är när- varande vid stämman. Om någon röstar mot förslaget, faller det. Frågan om huruvida utomstående ska få vara närvarande är en ord- ningsfråga som inte behöver anges i kallelsen till stämman. Inget hindrar att ett beslut om närvarorätt för utomstående omprövas under stämman. Ett beslut att på nytt stänga stämman för utomstående är giltigt om det biträds av mer än hälften av de avgivna rösterna (jfr 32 §). Bestämmelsen utformas i enlighet med vad som framgår av Lagrådets yttrande. Av andra stycket framgår att det i stadgarna får bestämmas att utom- stående ska ha rätt att närvara vid föreningsstämman eller på annat sätt följa stämmoförhandlingarna trots att ett sådant beslut som sägs i första stycket inte har fattats. En sådan bestämmelse kan avse exempelvis en viss angiven personkategori eller en viss namngiven person men kan också innebära att stämman ska vara tillgänglig för envar. Den kan avse vissa utpekade ärenden eller stämman i dess helhet. Bestämmelsen kan också utformas så att de utomstående har rätt att närvara endast under vissa förutsättningar. En sådan förutsättning kan vara att styrelsen tillåter utomståendes närvaro eller att stämman i det enskilda fallet, med absolut majoritet, har beslutat om rätt för utomstående att närvara vid hela eller delar av stämman. En stadgebestämmelse om rätt för utomstående att närvara vid före- ningsstämman hindrar inte medlemmarna att vid stämman enhälligt be- sluta att stänga mötet för utomstående, därför att det är nödvändigt för att upprätthålla ordningen eller av annat skäl. 9 § från utgången av varje räkenskapsår ska med- lemmarna hålla en ordinarie föreningsstämma där styrelsen ska lägga fram årsredovisningen och revisionsberättelsen samt, i en moderförening som är skyldig att upprätta koncernredovisning, koncernredovisningen och koncernrevisionsberättelsen (årsstämma). I paragrafen behandlas den ordinarie föreningsstämman. Paragrafen mot- Prop. 2015/16:4 svarar 4 § första stycket i det hittillsvarande 7 kap. (jfr prop. 1986/87:7 s. I paragrafen introduceras begreppet årsstämma som beteckning på den ordinarie föreningsstämma där redovisningen och revisionsbe- rättelsen ska läggas fram. Begreppet används i 7 kap. 10 § aktiebolags- lagen (2005:551). Det finns inget som hindrar att en förening i stadgarna bestämmer att det utöver årsstämman ska hållas ytterligare någon ordinarie förenings- stämma (jfr prop. 1986/87:7 s. 121). 10 § Vid årsstämman ska beslut fattas 1.om fastställelse av resultaträkningen och balansräkningen samt, i en moderförening som är skyldig att upprätta koncernredovisning, koncern- resultaträkningen och koncernbalansräkningen, 2.om dispositioner av föreningens vinst eller förlust enligt den fast- ställda balansräkningen, 3.om ansvarsfrihet gentemot föreningen för styrelseledamöterna och den verkställande direktören, och 4.i andra ärenden som föreningsstämman ska behandla enligt denna lag eller stadgarna. Paragrafen innehåller bestämmelser om vilka beslut som ska fattas på årsstämman. Paragrafen motsvarar 4 § andra stycket i det hittillsvarande 7 kap. (jfr prop. 1986/87:7 s. 121 f.). Orden ”gentemot föreningen” i punkten 3 klargör att föreningsstämmans beslut i fråga om ansvarsfrihet för styrelseledamöter eller den verkställande direktören inte avser frågan om deras ansvar gentemot tredje man. 11 § Om styrelsen anser att det finns skäl att hålla föreningsstämma före nästa ordinarie föreningsstämma, ska den kalla till extra förenings- stämma. Styrelsen ska även kalla till extra föreningsstämma om en revisor i föreningen eller minst en tiondel av samtliga röstberättigade, eller det mindre antal som kan vara bestämt i stadgarna, skriftligen begär att en sådan stämma sammankallas för att behandla ett angivet ärende. Kal- lelsen ska utfärdas från den dag då en sådan begäran kom in till föreningen. I paragrafen behandlas frågor om extra föreningsstämma. Paragrafen överensstämmer i sak med 5 § i det hittillsvarande 7 kap. (jfr prop. 1986/87:7 s. 123). I andra stycket klargörs att rätten att begära en extra stämma förutsätter att det finns något ärende att behandla på stämman. Med ärende avses en för föreningen relevant fråga som kan bli föremål för beslut på stämman. Det är alltså inte möjligt för exempelvis en minoritet av medlemmarna att begära en extra stämma bara för att ställa frågor till styrelsen eller den verkställande direktören. Genom att ordet röstberättigad används i stycket markeras att en med- lem som har förlorat sin rösträtt inte har rätt att begära en extra stämma (jfr 2 och 3 §§). Om medlemmarnas beslutanderätt har överlåtits på fullmäktige är det dessa som är röstberättigade och som har rätt att begära att styrelsen kallar till ett extra fullmäktigemöte. Bestämmelsen utformas i enlighet med vad som framgår av Lagrådets yttrande. 12 § Vid en föreningsstämma får det beslutas att en fortsatt förenings- stämma ska hållas en senare dag. Ett beslut i en fråga som avses i 10 § 1–3 ska skjutas upp till en fortsatt föreningsstämma om föreningsstämman beslutar om det eller om minst en tiondel av samtliga röstberättigade begär det. En sådan förenings- stämma ska hållas minst och högst . Beslutet får inte skjutas upp ytterligare. Paragrafen innehåller bestämmelser om fortsatt föreningsstämma. Den motsvarar delvis 4 § tredje stycket i det hittillsvarande 7 kap. (jfr prop. 1986/87:7 s. 122). Av första stycket framgår att det alltid är möjligt att besluta om att fort- satt stämma ska hållas en senare dag.