prop · H20399 · 2015-04-15 00:00:00 — Regeringen anser alltjämt att satsningen ska genomföras med utgångs- punkt i vad som redovisades i budget- propositionen men med oförändrade medel jämfört med utskottets ställningstagande. nyanlända elever , vilket överens- stämmer med utskottets ställningstagande. bör vidare, i enlighet med vad som redovisades i budgetpropositionen, få träffa överenskommelser med skolhuvudmän för insatser riktade till skolor med låga resultat och tuffa förutsättningar. Regeringen avser dock att överväga om satsningen kan bli mer effektiv om statsbidrag inte riktas till huvudmännen utan att i stället disponerar medlen och efter dialog med varje berörd huvudman fattar beslut om insatser som är väl anpassade efter huvudmännens olika förutsättningar och behov. När det gäller satsningar på nyanlända elever avser regeringen att, utöver det som redovisades i budgetpropositionen, genomföra satsningar för att höja studieresultaten för nyanlända elever och för elever med annat modersmål än svenska. Sammanfattningsvis innebär detta att anslagets storlek inte ändras i förhållande till utskottets ställningstagande, men att det delvis bör användas på ett annat sätt. och framåt bedöms avsättas för satsningen, vilket innebär att utgifterna bedöms öka med 2016, 2017 och 2018. Flytt av medel avseende rektorslyftet har i uppdrag att svara för fortbildning av rektorer (/1195/S). Satsningen har förlängts i enlighet med vad som anfördes i budgetpropositionen (prop. 2013/14:1 utg.omr. 16 avsnitt 10.1.5). Kompetensutveck- lingssatsningen belastade fram anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal. har dock medel för satsningen beräknats under anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet. För att underlätta hanteringen av medlen och för att satsningen ska behandlas konsekvent på statens budget bör anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet minskas med . Anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal bör ökas med motsvarande belopp. Satsningar som minskas jämfört med beslut har uttalat att av anslaget ska avsättas för att bl.a. öka kvaliteten och studieresultaten för gymnasie- skolans introduktionsprogram. Regeringen anser dock att dessa insatser ryms inom ramen för regeringens satsning Samverkan för bästa skola. Anslaget bör därför minskas med . Vidare har utbildningsutskottet anfört att av anslaget ska användas för utredning och planering av nödvändiga förberedelser för att betyg ska kunna ges från årskurs 4. Regeringen anser dock att av dessa medel bör endast avsättas för att förbereda de insatser som krävs i enlighet med överenskommelsen mellan regeringen och de borgerliga oppositionspartierna om målstyrning i skolan. Även bedöms satsningen uppgå till . Anslaget bör därför minskas med resterande . Ytterligare en reform som ingick i utbildningsutskottets ställningstagande var en satsning om 2015 för Statens skolverks arbete för att främja en trygg skolmiljö, bättre ordning och studiero. Regeringen anser dock inte att denna satsning bör prioriteras. Däremot kan liknande insatser komma att göras inom ramen för nationella skolutvecklingsprogram. Anslaget bör därför minskas med . Vidare har utbildningsutskottet uttalat att ytterligare av anslaget ska användas för karriärtjänster i utanförskaps- områden. Regeringen anser dock inte att denna satsning bör prioriteras. Däremot kan liknande insatser komma att göras inom ramen för satsningen på samverkan för bästa skola. Anslaget bör därför minskas med . För att fler lärare ska kunna delta i läslyftet 2015 ansåg utbildningsutskottet att ytterligare skulle avsättas för detta ändamål. Regeringen bedömer dock att det nu endast är motiverat att förstärka läslyftet under innevarande år med . Anslaget bör därför minskas med . Regeringen angav i budgetpropositionen att av anvisade medel under anslaget skulle användas för att förstärka statsbidraget för lovskola. uttalade dock att förstärkningen skulle uppgå till 2015 och att den skulle avse elever i årskurs 6–9. Regeringen anser alltjämt att förstärkningen endast behöver uppgå till , men att den även ska omfatta elever på gymnasieskolan i dess helhet. Detta innebär att den sammanlagda satsningen på lovskola uppgår till 2015. Även och framåt bedöms satsningen uppgå till . Regeringen anser därför att anslaget bör minskas med . beslut om anslagets nivå innebar en minskning i förhållande till regeringens förslag i budgetpropositionen. Nettoeffekten av de beskrivna satsningarna i utbildningsutskottets betänkande innebär dock att anslagets nivå borde ha minskats med ytterligare jämfört med den minskning som beslutades. För att korrigera detta anser regeringen att anslaget bör minskas med . Satsning som ökas jämfört med beslut har uttalat att anslaget ska minskas med för att bidra till prioriterade satsningar. Regeringen anser inte att denna neddragning är prioriterad. Anslaget bör därför ökas med . Regeringen beräknade i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 16 avsnitt 10.1.5) att skulle avsättas 2015 för försöksverksamhet med ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan. Regeringen avser att använda högst av dessa medel för att öka intresset för gymnasial yrkesutbildning. har ett uppdrag om befattningsutbildning för rektorer och annan personal med motsvarande ledningsfunktion i skola, förskola och fritidshem (U2008/2648/S). För satsningen tecknas sexåriga avtal med universitet och högskolor. Nya avtal kommer att ingås 2015 och sträcka sig fram . För att de som påbörjar utbildningen ska kunna avsluta sin utbildning behövs ett bemyndigande . Bemyndigandet behöver därmed både förlängas och ökas. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2016–2023. I tabell 6.2. redovisas en sammanställning över utgiftsförändringarna under anslaget. Tabell 6.2 Sammantagen budgeteffekt 2015 för anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Förändringar som innebär ökade utgifter Informationskampanj om lärar- och Fler speciallärare och specialpedagoger Kunskaps- och resurscentrum mot rasism Samverkan för bästa skola Förändringar som innebär minskade utgifter Insatser för skolor med låga resultat samt nyanlända Betyg från årskurs 4 (del av) Medel för karriärtjänster i utanförskapsområden Förlängning av läslyftet (del av) Korrigering av anslagsnivån m.m. Flytt av medel mellan anslag Summa förändring anslag 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Sammantaget innebär utgiftsförändringarna att anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet bör minskas med . Utgifterna bedöms öka med 2016, 2017 och 2018. Minskningen används för att bidra till finansieringen av de anslagsökningar som föreslås i denna proposition. 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet m.m. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 4 . Något bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden har inte lämnats . Regeringens förslag: Anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet m.m. ökas med . Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet m.m. ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2016. Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslog i budgetpropositionen att 4 skulle anvisas anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet m.m. (prop. 2014/15:1 utg.omr. 16 avsnitt 10.1.7). beslutade dock att 4 skulle anvisas anslaget (bet. 2014/15:UbU1, rskr. 2014/15:90). Skillnaden mellan regeringens förslag och beslut är att inte ställde sig bakom regeringens förslag att utöka stödet till huvudmän som erbjuder omsorg , nätter och . Regeringen anser alltjämt att stödet till huvudmännen behöver förstärkas för att få fler kommuner att erbjuda denna omsorg. Detta är viktigt mot bakgrund av att många föräldrar annars kan hindras från att arbeta så mycket som de skulle vilja. En bättre utbyggd omsorg , nätter och kan därmed bidra till att kvinnors och mäns sysselsättnings- grad kan öka. Mot denna bakgrund behöver ytterligare medel tillföras anslaget. Regeringen anser därför att anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet m.m. bör ökas med . bedöms anslaget ökas med och med för detta stöd. I budgetpropositionen uttalade regeringen vidare att skulle avsättas 2015 och , för att stödja huvudmän i arbetet med att minska gruppstorlekar och öka personaltätheten i förskolan. Utbildnings- utskottets ställningstagande och beslut innebar dock att stödet även skulle innefatta fritidshem och att det skulle vara prestationsbaserat. Regeringen anser alltjämt att stödet endast bör riktas till förskolan och inte vara prestationsbaserat. Den föreslagna satsningen på minskade barngrupper i förskolan innebär att ska fördela statsbidrag till huvudmän i syfte att minska barngrupperna i förskolan. bör avsättas för detta ändamål. Detta innebär att behöver besluta om bidrag som ska utbetalas , varför ett bemyndigande om ekonomiska åtaganden behövs . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet m.m. ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2016. 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016. Regeringens förslag: Anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal minskas med . Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016–2018. Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslog i budgetpropositionen att skulle anvisas anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal (prop. 2014/15:1 utg.omr. 16 avsnitt 10.1.10). beslutade dock att skulle anvisas anslaget (bet. 2014/15:UbU1, rskr. 2014/15:90). Skillnaden mellan regeringens förslag och beslut beror på en rad faktorer hänförliga till anslagets användning. Regeringen redovisar i det följande den bedömning som ligger till grund för regeringens förslag om anslagets storlek och användning och även den fleråriga Redovisningen baserar sig på regeringens överväganden under anslaget i budgetpropositionen samt utbildningsutskottets ställningstaganden och beslut när det gäller anslagets användning. Kompetensutvecklingsinsatser för lärare och förskolepersonal Regeringen angav i budgetpropositionen att av anslaget skulle avsättas för kompetensutveckling av lärare och förskolepersonal. uttalade dock att insatsen inte skulle genomföras. Regeringen anser alltjämt att satsningen bör genomföras, men endast en mycket begränsad del av satsningen kan genomföras . Anslaget bör därför ökas med för att ska kunna påbörja ett förberedande arbete med kompetensutvecklings- insatser för lärare och förskolepersonal. bedöms utgifterna för satsningen uppgå till . Kompetensutvecklingsinsatser för rektorer och förskolechefer Regeringen angav i budgetpropositionen att av anslaget skulle avsättas för kompetensutveckling av rektorer och förskolechefer. uttalade dock att satsningen inte skulle genom- föras. Regeringen anser alltjämt att kompetens- utvecklingsinsatser för att utveckla rektorers och Anslaget bör därför ökas satsningen uppgå till . Regeringen angav i budgetpropositionen att av anvisade medel under anslaget skulle avsättas för kompetens- utveckling av lärare inom utbildningen svenska för invandrare (sfi). ställde sig dock inte bakom att insatsen skulle genomföras. Regeringen anser alltjämt att det behövs insatser för att lärare som undervisar i sfi ska få tillräckliga möjligheter till kompetens- utveckling och att även lärare i svenska som andraspråk inom vuxenutbildning ska få sådana möjligheter. Anslaget bör därför ökas med (se även ovan under anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet). 2016 bedöms satsningen uppgå till för denna insats. Flytt av medel avseende rektorslyftet har i uppdrag att svara för fortbildning av rektorer (/1195/S). Satsningen har förlängts i enlighet med vad som anfördes i budgetpropositionen (prop. 2013/14:1 utg.omr. 16 avsnitt 10.1.5). Kompetens- utvecklingssatsningen har fram belastat anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal. För att underlätta hanteringen av medlen och för att satsningen ska behandlas konsekvent bör anslaget ökas med . Anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet minskas med motsvarande belopp. Satsningar som minskas jämfört med beslut uttalade att av anslaget, inom ramen för reformen tioårig grundskola, skulle användas för vidare- utbildning av förskollärare som är tillsvidare- anställda i förskoleklassen. Utbildningen skulle enligt utskottet leda till lärarlegitimation och behörighet att undervisa i årskurs 1–3. Regeringen anser dock inte att medel bör avsättas för denna satsning. Anslaget bör därför minskas med . Vidare angav utbildningsutskottet att av anvisade medel under anslaget skulle användas för ett förskolechefs- lyft. Regeringen gör dock bedömningen att den ovan redovisade satsningen på kompetens- utveckling för rektorer och förskolechefer tillgodoser detta behov. Anslaget bör därför minskas med . Den föreslagna satsningen på kompetens- utveckling för rektorer och förskolechefer innebär att fleråriga avtal behöver ingås med lärosätena. Nya avtal kommer 2015 att behöva ingås som sträcker sig fram . Det betyder att de ekonomiska åtagandena behöver omfatta som innefattar även 2017 och 2018 samt att åtagandenas omfattning därmed kommer att öka. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016–2018. Sammantaget bör anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal minskas med . Anslaget bedöms ökas med 2016, 2017 och 2018. Minskningen av anslaget används för att bidra till finansieringen av de ökade anslagen i denna proposition. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:12 Myndigheten för ökas med . Skälen för regeringens förslag: Myndigheten för bör tillföras ytterligare medel för bl.a. de kostnader som beräknas uppstå i myndighetens verksamhet med anledning av införandet av en nationell referensram för kvalifikationer för livslångt lärande. Myndigheten bör även tillföras medel för sitt arbete med att öka mångfalden inom . Myndigheten ska bl.a. stimulera utbildningsanordnare att i större omfattning använda validering som ett verktyg i antagnings- förfarandet. Regeringen anser mot denna bakgrund att anslaget 1:12 Myndigheten för bör ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare under utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet minskas med motsvarande belopp. 1:14 Statligt stöd till vuxenutbildning I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 2 . Regeringens förslag: Anslaget 1:14 Statligt stöd till vuxenutbildning ökas med . Skälen för regeringens förslag: Regeringen presenterade i budgetpropositionen en satsning på ett nytt kunskapslyft, bl.a. i form av ökat antal utbildningsplatser inom vuxenutbildning (komvux). Regeringen föreslog att 2 skulle anvisas anslaget 1:14 Statligt stöd till vuxenutbildning (prop. 2014/15:1 utg.omr. 16 avsnitt 10.1.14). beslutade dock att 2 skulle anvisas anslaget (bet. 2014/15:UbU1, rskr. 2014/15:90). Skillnaden mellan regeringens förslag och beslut beror på en rad olika faktorer hänförliga till anslagets användning. Regeringen anser att införandet av ett kunskapslyft är fortsatt angeläget. Regeringen redovisar i det följande sin bedömning av anslagets storlek och användning 2015 och även den fleråriga budgeteffekten. Redovisningen baserar sig på regeringens överväganden under anslaget i budgetproposi- tionen samt utbildningsutskottets ställnings- taganden och beslut när det gäller anslagets användning. För att bidra till en ökad volym av utbildningsplatser i komvux och satsningen på yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning (yrkesvux) bör anslaget ökas så att kommunerna kan tilldelas ytterligare medel för sådan Utgifterna bedöms öka med Utbildningskontrakt och 20–24 åringar Utbildningskontrakt är en del av regeringens satsning på en 90-dagarsgaranti för arbetslösa ungdomar 20–och syftar till att dessa ungdomar ska påbörja eller återgå till studier med målsättningen att fullfölja en gymnasie- utbildning. Inom ramen för ett utbildnings- kontrakt ska det vara möjligt att studera på heltid men det ska också vara möjligt att kombinera studier på gymnasienivå med arbete eller praktik utifrån individuella förutsättningar (se även avsnitt 6.13). Anslaget bör därför tillföras medel för statsbidrag till kommunerna för utbildningsplatser. Satsningen bedöms motsvara ca 1 750 utbildningsplatser och därefter ca 3 675 utbildningsplatser . Regeringen anser därför att anslaget bör ökas med 2015. Utgifterna bedöms öka med . uttalade även att medel skulle avsättas för att vissa ungdomar i åldern 20–skulle kunna få den högre bidragsnivån inom studiemedlen. Till följd av denna satsning bör ytterligare medel avsättas för statsbidrag till kommunerna för ökade kostnader för komvux. Medel bör även avsättas för redan pågående utbildning med anledning av satsningen. Regeringen anser därför att anslaget bör ökas med . satsningen på förhöjt studiebidrag för vissa ungdomar i åldern 20–24 skulle utökas till att även omfatta nyanlända invandrare i samma ålder som slutfört sin etableringsplan. Regeringen anser dock att vid en kommande anpassning till hur utbildningskontraktet utformas bör även nyanlända invandrare i åldern 20–som har slutfört sin etableringsplan under vissa förutsättningar ha möjlighet att få den högre bidragsnivån inom studiemedlen (se även avsnitt 6.14). De medel som under anslaget har anvisats för dessa invandrare bör därför användas för andra prioriterade insatser. Regeringen anser därför att anslaget bör minskas med . Utgifterna bedöms minska med 2016 och 2017. För att möjliggöra att ungdomar med traineejobb ska kunna kombinera arbete med relevant yrkesutbildning bör medel avsättas för utbildningsplatser inom vuxenutbildningen (se även avsnitt 6.13). Regeringen bedömer att satsningen kommer att omfatta ca 295 utbildningsplatser , ca 3 550 utbildningsplatser , ca 5 450 utbildningsplatser och ca 5 340 utbildningsplatser . Regeringen anser därför att anslaget bör ökas med . Utgifterna bedöms öka med 2016, 2017 och 2018 Regeringen anser mot denna bakgrund att anslaget 1:14 Statligt stöd till vuxenutbildning sammantaget bör ökas med . bedöms utgifterna öka med 2016, 2017 och 2018. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Något bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden har inte lämnats . Regeringens förslag: Anslaget 1:17 ökas med . Anslaget får även användas för finansieringsbidrag för praktiknära forskning. Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:17 ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2016– 2018. Skälen för regeringens förslag: inrättades den nya myndigheten . Enligt förordningen (2014:1578) med instruktion för ska myndigheten bidra till att de verksamma inom skolväsendet ges goda förutsättningar att planera, genomföra och utvärdera undervisningen med stöd av vetenskapligt underbyggda metoder och Myndigheten ska bidra till goda förutsättningar för barns och elevers utveckling och lärande och till förbättrade kunskapsresultat för elever. Vidare ska myndigheten bl.a. utlysa medel för praktiknära forskning av högsta vetenskapliga kvalitet inom de områden där relevant sådan forskning saknas, och fördela medel till praktiknära forskning av högsta vetenskapliga kvalitet. Regeringen föreslog i budgetpropositionen att medel skulle avsättas för finansiering av praktiknära forskning (prop. 2014/15:1 utg.omr. 16 avsnitt 9.4). I samband med behandling av regeringens proposition tog utbildningsutskottet ställning mot att resurser skulle avsättas för finansiering av bl.a. praktiknära forskning. beslutade i enlighet med utskottets betänkande (bet. 2014/15:UbU1, rskr. 2014/15:90). Regeringen anser dock alltjämt att satsningen bör genomföras och föreslår därför att medel avsätts för finansiering av praktiknära forskning. Anslaget 1:17 bör därför ökas med . bedöms satsningen uppgå till . Anslaget bör även få användas för finansieringsbidrag för praktiknära forskning. För att kunna utlysa och fördela medel för praktiknära forskning behövs ett bemyndigande för att ingå ekonomiska åtaganden. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:17 ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2016– 2018. 2:3 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå 2:5 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå 2:7 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå 2:9 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå 2:11 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå 2:13 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå 2:15 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Tekniska högskolan: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå 2:19 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå 2:21 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå 2:23 Linnéuniversitetet: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå 2:25 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå 2:27 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå 2:29 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå 2:31 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå 2:33 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå 2:37 Gymnastik- och : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå 2:39 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå 2:41 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå 2:43 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå 2:45 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå 2:47 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå 2:49 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå 2:51 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå i : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå 2:59 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå 2:63 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet I statens budget finns för de ändamål som gäller för dessa anslag uppförda 1 558 642 000 1 848 383 000 1 904 968 000 1 600 053 000 1 250 031 000 1 381 971 000 1 054 552 000 Regeringens förslag: Anslaget 2:3 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå minskas med . Anslaget 2:5 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå ökas med . Anslaget 2:7 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå minskas med . Anslaget 2:9 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå minskas med . Anslaget 2:11 : Utbildning på Utbildning på grundnivå och avancerad nivå minskas med . Anslaget 2:15 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå ökas med . Anslaget 2:17 Kungl. Tekniska högskolan: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå ökas med . Anslaget 2:19 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå ökas med . Anslaget 2:21 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå minskas med . Anslaget 2:23 Linnéuniversitetet: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå ökas med . Anslaget 2:25 : Utbildning på grundnivå och avancerad Anslaget 2:27 : Utbildning på Anslaget 2:29 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå ökas med . Anslaget 2:31 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå ökas med . Anslaget 2:33 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå ökas : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå ökas med . Anslaget 2:39 : Utbildning Anslaget 2:41 : Utbildning Anslaget 2:43 : Utbildning