prop · H3031d11 · 2015-09-21 00:00:00 — När det gäller aktivitetsersättning lämnade 430 kvinnor och män ersättningen efter avslutad arbetslivsinriktad insats. Drygt 240 av de 430 personerna var i arbete eller utbildning efter avslutad arbetslivsinriktad insats. Samverkan enligt lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser ger , Arbetsförmedlingen samt kommuner och landsting möjlighet att genom samordningsförbund vidta åtgärder för individer som behöver samordnade rehabiliteringsinsatser för att uppnå eller förbättra sin förmåga att utföra förvärvsarbete. Samordningsförbunden kan prioritera insatser för målgruppen genom att t.ex. initiera och finansiera särskilda rehabiliteringsinsatser eller rehabiliteringsprojekt samt verka för en effektiv rehabiliteringsprocess genom en utvecklad samverkan mellan myndigheterna. Vid utgången av 2014 fanns det 85 samordningsförbund, vilka omfattade 240 av 290 kommuner. I ytterligare 18 kommuner planeras bildandet av samordningsförbund . omfattades ca 39 000 personer av samordningsförbundets insatser17. Av dessa är kvinnor och män. Män är således överrepresenterade i förhållande till sin andel av det totala antalet sjukfall. Cirka 8 700 personer har avslutat en insats och av dessa arbetade eller studerade i någon omfattning i anslutning till att insatsen har avslutats. 16 Det förstärkta samarbetets effekter. Utvärdering av Arbetsförmedlingens och förstärkta rehabiliteringssamarbete – uppföljning nr 2, 2015. 17 Uppföljning av finansiell samordning, , 2015. har och Arbetsförmedlingen i uppdrag att särskilt prioritera unga med aktivitetsersättning inom ramen för samordningsförbundens verksamhet. När det gäller aktivitetsersättning för nedsatt arbetsförmåga har av alla som har denna ersättning deltagit i insatser i samordningsförbundens regi. av deltagarna med aktivitetsersättning har gått vidare till arbete eller studier efter avslutad insats. Hälso- och sjukvårdens insatser Hälso- och sjukvården har en viktig roll i sjukskrivningsprocessen på grund av sitt ansvar att dels tillhandahålla medicinsk behandling och rehabilitering, dels bedöma patientens medicinska tillstånd och leverera medicinska utlåtanden som underlag för bedömning av den försäkrades arbetsförmåga och behov av rehabilitering. God tillgänglighet till effektiv och kunskapsbaserad vård, behandling och rehabilitering via primärvården är centralt för att motverka ohälsa och sjukskrivning, samt bidra till en väl fungerande sjukskrivningsprocess. Hälso- och sjukvården och då främst primärvården är tidigt involverade i ett sjukfall då även ställning tas till behovet av sjukskrivning. Det är av stor vikt att det finns en ändamålsenlig primärvård med tillgång till alla, för den enskilde, relevanta kompetenser. Läkarna har en viktig roll i sjukskrivningsprocessen givet den betydelse läkarens intyg har för bedömning av rätten till ersättning och vikten att denna bedömning blir korrekt. Genom statens överenskommelse med Kommuner och Landsting (SKL) om den så kallade rehabiliteringsgarantin stimulerar staten hälso- och sjukvårdens utbud av kunskapsbaserade behandlingar. De behandlingsmetoder och diagnosgrupper som inkluderas i rehabiliteringsgarantin är multimodal rehabilitering (MMR) vid icke specifika rygg- och nackbesvär samt kognitiv beteendeterapi (KBT) vid lindrig eller medelsvår psykisk ohälsa. Utvärdering av behandlingar inom rehabiliteringsgarantin i visar på positiva effekter i form av lägre sjukfrånvaro efter KBT- behandling för de patienter som inte var sjukskrivna när behandlingen påbörjades. KBT-be- handling av de personer som redan var sjukskrivna gav emellertid ingen effekt på sjukfrån- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Multimodal rehabilitering (MMR) uppvisade negativa effekter i form av ökad sjukfrånvaro18. har granskat överenskommelserna mellan staten och kommuner och Landsting från ett styrningsperspektiv19. I rapporten görs bedömningen att prestationsbaserade överenskommelser kan leda till att målet om likvärdig vård i hela landet riskeras. har på uppdrag av regeringen redovisat beräkningar på landstingens faktiska kostnader för genomförda behandlingar inom ramen för rehabiliteringsgarantin20. För såväl KBT som MMR är de faktiska kostnaderna enligt beräkningar lägre än den ersättning som landstingen får från rehabiliteringsgarantin. Inom ramen för rehabiliteringsgarantin har medel reserverats för ny forskning, den så kallade Rehsam-satsningen. Forte har fått i uppdrag att göra en vetenskaplig bedömning av forskningsresultaten från Rehsam-satsningen. Överenskommelsen mellan staten och SKL som ingåtts i syfte att skapa en kvalitetssäker och effektiv sjukskrivningsprocess, den s.k. sjukskrivningsmiljarden, fokuserar bl.a. på att hälso- och sjukvården ska bidra till en jämställd sjukskrivningsprocess, att det ska ske en utveckling av arbetet med patienter som har psykisk ohälsa samt att samverkan mellan hälso- och sjukvården och andra relevanta aktörer i sjukskrivningsprocessen ska ske . Nu- varande överenskommelse gäller för åren 2014– 2015. och har kartlagt och analyserat landstingens arbete med sjukskrivningsfrågan inom ramen för sjukskrivningsmiljarden.21 Myndigheternas övergripande slutsats är att arbetet med nuvarande incitamentsmodell endast har lett till en begränsad 18 Rehabiliteringsgarantins effekter på hälsa och sjukfrånvaro, ISF 2014:12. 19 Överenskommelser mellan regeringen och SKL inom hälso- och sjukvården – frivilligt att delta men svårt att tacka nej (RiR 2014:20). 20Landstingens faktiska kostnader för beställningar, . 21Landstingens arbete med sjukskrivningsfrågan. Kartläggning och analys, och 2015. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 integration av sjukskrivningsfrågan på olika nivåer inom hälso- och sjukvården. Sjukskrivningsmiljarden har bidragit till att sätta sjukskrivningsfrågan i fokus och till ett mer strukturerat arbete. upplever sjukvårdsföreträdare incitamentsmodellen som en pålaga vilken har lett till undanträngningseffekter gentemot andra områdessatsningar. och bedömer att incitamentsmodellen skulle behöva utvecklas ytterligare för att stödja landstingen mer effektivt i deras arbete med att utveckla en kvalitetssäker och effektiv sjukskrivningsprocess. kan beställa försäkringsmedicinska utredningar från landstingen. Detta regleras genom överenskommelser mellan staten och SKL. Överenskommelserna är emellertid frivilliga, vilket innebär att landsting inte är ålagda att genomföra försäkringsmedicinska utredningar. har i betänkande För kvalitet – Med gemensamt ansvar (SOU 2015:17) lämnat förslag på hur behovet av kvalificerade försäkringsmedicinska utredningar bättre ska tillgodoses. Utredningen föreslår att det i lag regleras att landstingen ska få ansvar för att utföra de försäkringsmedicinska utredningarna. Betänkandet har remitterats och en majoritet av remissinstanserna tillstyrker förslagen. Frågan bereds i . Arbetsgivaren har en central roll både vad avser att förebygga sjukfrånvaro och i fråga om anställdas rehabilitering vid sjukdom. Arbetsgivaren är bl.a. skyldig att se till att det i verksamheten finns en på lämpligt sätt organiserad arbetsanpassnings- och rehabiliteringsverksamhet och ska även svara för att de åtgärder vidtas som behövs för en effektiv rehabilitering. Att arbeta för och värna en god arbetsmiljö – och därigenom förebygga sjukfrånvaro – är centralt. Som tidigare nämnts visar Fortes kunskapsöversikt vilken viktig roll arbetsgivaren har och att arbetsplatserna måste involveras för att sjukskrivna ska komma tillbaka i arbete efter sjukskrivning. Regeringen har inlett samtal med arbetsmarknadens parter för att diskutera både den stigande sjukfrånvaron och vilka åtgärder som kan vidtas för att vända utvecklingen. finns ett bidrag riktat till arbetsgivare för att ge möjlighet att köpa arbetsplatsnära stödinsatser till anställda i syfte att förebygga sjukfall respektive att vid sjukfall underlätta arbetstagarens återgång i arbete. Med en arbetsplatsnära stödinsats avses en utredande insats för en arbetstagare som har eller riskerar att få en nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdomar och skador samt att initiera åtgärder för arbetstagarens återgång i arbete. Stödinsatsen kan anordnas av företagshälsovården eller annan anordnare med likvärdig kompetens. Bidraget syftar till att underlätta för arbetsgivaren att ta sitt rehabiliteringsansvar och ska stödja arbetsgivaren att vidta tidiga och anpassade åtgärder. genomförde informationsinsatser om det arbetsplatsnära stödet riktade till bl.a. arbetsgivare och arbetsgivarorganisationer, fackföreningar och företagshälsovård. Nästan 550 arbetsgivare ansökte om bidraget 2014 och drygt 10 200 arbetsplatsnära stödinsatser har genomförts. Knappt tre fjärdedelar av alla insatser avser kvinnor. Det är framför allt kommunala arbetsgivare som använt sig av bidraget. Drygt hälften av totalsumman av utbetalda bidrag har gått till denna sektor, till företag och organisationer, till landsting och till statliga myndigheter. Den kommunala sektorn har högst andel kvinnliga mottagare av insatserna, . Endast bland företag och organisationer har en majoritet () av insatserna riktats till män. genomgick en omorganisation där ledning och styrning av verksamheten har gått från fokus på ett internt produktionsinriktat perspektiv till att i större utstäckning utgå från individens behov. Verksamheten styrs numera utifrån medborgarnas behov inom sex livssituationer, såsom att ha tillfälligt nedsatt arbetsförmåga, att leva med funktionsnedsättning samt att vänta eller ha barn. utgör även de s.k. kundlöftena, som handlar om att myndigheten ska bli mänskligare, enklare och tryggare, grunden för arbete. Arbetssättet , som innebär en strävan efter ständiga för- bättringar, utgör numera en integrerad del i verksamheten. bedrev ett arbete för att utveckla den systematiska kvalitetsuppföljningen. Myndigheten har tagit fram en ny kvalitetsdefinition som syftar till att i större utsträckning mäta kvaliteten utifrån kundernas behov, givet det utrymme som lagstiftningen tillåter. Därutöver har en modell för systematisk kvalitetsutveckling tagits fram. Arbetet har inneburit vissa utmaningar och den nya modellen har ännu inte kommit på plats i alla delar. Det är med anledning av detta inte möjligt att göra en sammantagen helhetsbedömning av kvaliteten. Av de indikatorer som finns att tillgå visar emellertid flera att kvaliteten har utvecklats positivt. Tillgängligheten i telefon har förbättrats under den andra halvan av 2014 och JO-anmälningar samt skadeståndsansökningar var färre 2014 än 2013. Det finns emellertid även indikatorer som pekar på en mindre positiv utveckling av kvaliteten. Handläggningstiderna har försämrats för ett antal förmåner och bedömningarna inom ramen för sjukförsäkringens regelverk görs i mindre utsträckning i rätt tid . har bedrivit ett aktivt arbete för att öka medborgarnas förtroende för myndigheten och för socialförsäkringen. egna undersökningar visar också på en positiv utveckling av förtroendet. har s.k. nöjd-kund-index ökat från 51 till 62. Män är överlag mer nöjda med än kvinnor, men har nöjd-kund-index ökat även för kvinnor. Externa undersökningar ger en mer varierad bild över utvecklingen av förtroendet. har arbetat med standardisering och digitalisering, och har myndigheten fortsatt att vidareutveckla sina självbetjäningstjänster. Utvecklingen av automatiserad handläggning av föräldrapenning har slutförts, vilket bedöms ha bidragit till bättre service, effektivare ärendeflöden och lägre kostnader för verksamheten. Det pågår även flera projekt för automatisering av olika förmåner, exempelvis handläggning av aktivitetsstöd och 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 delar av sjukförsäkringen. Vidare har tillsammans med hälso- och sjukvården fortsatt att utveckla de digitala tjänsterna för att skicka medicinsk information elektroniskt mellan vårdgivare och . Ökade volymer påverkar administrationen har ärendevolymerna ökat inom framför allt sjukförsäkringen men även inom föräldraförmånerna och assistansersättningen. Volymökningarna har inneburit en högre arbetsbelastning och högre tryck på administrationen inom aktuella förmåner. bedriver ett jämställdhetsarbete inom ramen för regeringens projekt för jämställdhetsintegrering av myndigheter, JiM (se utgiftsområde 13 avsnitt 5.4.2). Jämfört med många andra myndigheter har kommit långt i arbetet och har vidtagit ytterligare ett flertal åtgärder inom ramen för detta projekt. Myndigheten har bl.a. tagit fram en modell för jämställdhetsintegrering avseende styrningen inom myndigheten, genomfört fördjupade analyser av osakliga könsskillnader, genomlyst utbildningar ur ett jämställdhetsperspektiv och tagit fram ett metodstöd för att handläggare ska kunna utreda om våld mot kvinnor är en bakomliggande orsak till sjukskrivning. Aktiviteterna har genomförts i syfte att skapa förutsättningar för ett hållbart och långsiktigt arbete med jämställdhetsintegrering. Internationellt samarbete inom socialförsäkringen – samordning av sociala trygghetssystem är en del av en internationell värld, vilket avspeglas i socialförsäkringssystemen. Ett exempel på detta är det faktum att av de närmare 7,8 miljoner personer som enligt var försäkrade 2014 var födda i ett annat land än . Av dessa personer var drygt en tredjedel födda inom EU/EES, främst . Ett annat exempel är att ca 122 000 pensionärer som bor utomlands fick pension från . De flesta av dessa personer bor i , , eller . Sammantaget kan det konstateras att rörligheten till och från är betydande. tillsattes en särskild utredning (S 2014:17) om svensk social trygghet i en inter- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Utredaren ska se över försäkringsvillkoren i de svenska sociala trygghetssystemen och tillämpningen av villkoren. Med social trygghet avses här förmåner inom socialförsäkringen, arbetslöshetsförsäkringen samt hälso- och sjukvården. Översynen ska göras utifrån de nya förutsättningar som globaliseringen ger i en unionsrättslig och internationell kontext. Syftet är att ta fram ett tydligt, hållbart och lättillgängligt regelverk avseende försäkringstillhörighet. Regelverket ska skapa goda förutsättningar för gränsöverskridande personrörlighet samt en effektiv och rättsäker myndighetsadministration. genomförde förhandlingar om socialförsäkringsavtal med . Förhandlingarna är nu avslutade och avsikten är att ett avtal ska undertecknas för att sedan godkännas av . Europeiska kommissionen har angett att den kommer att lägga fram ett förslag till ett lagstiftningspaket i syfte att underlätta arbetskraftens rörlighet och stödja medlemsstaternas arbete mot fel och missbruk av regelverket. Paketet kommer bl.a. att omfatta en riktad översyn över valda delar av samordningsreglerna för social trygghet (och rådets förordning [EG] nr 883/2004 av om samordning av de sociala trygghetssystemen). Kommissionen har bjudit in medlemsstaterna att vara delaktiga i arbetet med att utarbeta förslagen. Med anledning av detta har regeringen inlett ett arbete i syfte att verka för att frågor som är av stor betydelse för omfattas av förslagen. Regeringen vill verka för ordning och reda på arbetsmarknaden. Rätten för alla EU-med- borgare att fritt röra sig och arbeta var de vill inom EU är en hörnsten för det europeiska samarbetet. Regeringen har i detta sammanhang uppmärksammat att det finns utrymme för förbättrade kontroller t.ex. när det gäller socialavgifter och hanteringen av s.k. A1-intyg (intyg om försäkringstillhörighet). Mot bakgrund av detta har regeringen inlett ett arbete med att se över myndigheternas hantering av A1-intyg, både vid utfärdande och inlämnade av intyg, och har gett ISF i uppdrag att kartlägga och analysera myndigheternas tillämpning av lagvalsreglerna i artikel 12 (utsändning) och 13 (arbete i flera medlemsstater) i förordningen 883/2004. Uppdraget ska redovisas . Myndigheten Inspektionen för socialförsäkringen lämnade ISF 26 rapporter till regeringen. Av dessa ligger 14 huvudsakligen inom området systemtillsyn och 12 inom området effektivitetsgranskning. Den årliga rapporten ingår inte i denna indelning. publicerade ISF dessutom en arbetsrapport, tre skrivelser och två så kallade working paper på den externa webbplatsen. har sju vetenskapliga artiklar blivit publicerade. Förmåner inom sjukförsäkringen utgör det största fokusområdet i myndighetens granskningar. bereder regeringen två betänkanden av betydelse för ISF:s verksamhet, dels betänkandet från Utredningen om personuppgiftsbehandlingen vid ISF (Inbyggd integritet inom Inspektionen för socialförsäkringen [SOU 2014:67]), dels betänkandet från Utredningen om tillsyn inom socialförsäkringsområdet (Skapa tilltro – Generell tillsyn, enskildas klagomål och det allmänna ombudet inom socialförsäkringen [SOU 2015:46]). Den första utredningen har analyserat behovet av en särskild lagreglering för behandling av personuppgifter för tillsyns- och granskningsverksamheten vid ISF. I betänkandet föreslås bl.a. att en ny registerlag för ISF införs och att ISF medges direktåtkomst till den s.k. socialförsäkringsdatabasen vid . Betänkandet har remitterats och bereds inom . I betänkandet som lämnades av Utredningen om tillsyn inom socialförsäkringsområdet föreslås ISF få ett utökat tillsynsuppdrag. ISF bör enligt utredningen få möjlighet att utöva generell tillsyn, inte enbart systemtillsyn, vilket innebär att inspektionen kan välja den tillsynsform myndigheten finner lämplig. Det föreslås även att ISF inom ramen för det utökade tillsynsuppdraget ska ta emot klagomål från enskilda och utreda dessa. Betänkandet är föremål för remissbehandling. Regeringen bedömer att målet om en långsiktigt låg och stabil sjukfrånvaro inte kan anses vara uppfyllt. Sjukfrånvaron varierar fortfarande alltför mycket. har sjukfrånvaron stigit kontinuerligt och prognosen gör gällande att sjukfrånvaron kommer att fortsätta öka, med kraftigt ökande kostnader som följd. Regeringen är oroad över utvecklingen och anser att ytterligare åtgärder för att bryta den ökande sjukfrånvaron är nödvändiga. , liksom vid tidigare ökningar, är det kvinnors sjukfrånvaro som ökar mest. Antalet nybeviljanden av sjukrespektive aktivitetsersättning fortsätter också att öka. Därtill har längden på sjukfallen ökat . Sammantaget medför detta att den totala sjukfrånvaron, som under nära har minskat, nu i stället ökar svagt. Utvecklingen är bekymmersam, inte minst mot bakgrund av att den nuvarande uppgången i sjukskrivningar har många likheter med den stora uppgången i sjukfrånvaro som skedde . Då liksom nu handlar det till stor del om kvinnor med psykiatriska diagnoser som blir sjukskrivna. Medelåldern för sjukskrivning är dessvärre lägre – det är yngre personer med i arbetslivet framför sig som blir sjukskrivna. har på uppdrag av regeringen gjort en analys av sjukfrånvarons variationer . Analysen baseras på en omfattande genomgång av befintlig forskning samt egna analyser. Slutsatsen är att det inte är möjligt att peka ut en enskild faktor som förklarar hela sjukfrånvarons variation under . Variationen i sjukfrånvaron har uppkommit på grund av en mängd faktorer som samspelar med varandra i upp- och nedgångar. Exempel på sådana komponenter är förändringar i regelverket, samspelet med för- tidspensions-/sjukersättningssystemet, politiska mål och uppdrag, socialförsäkringsadministrationens förutsättningar att möta och hantera förändringar samt attityder och ageranden hos de olika aktörerna (de försäkrade, , arbetsgivare, hälso- och sjukvården samt Arbetsförmedlingen). En slutsats i är att det inte skett några förändringar i folkhälsan som kan förklara den stora variationen i sjukfrånvarons nivå. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 visar andra undersökningar att det finns en tendens både i och internationellt av ökande psykisk ohälsa, särskilt bland unga människor. Se vidare utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och arbetsliv. Denna tendens mot ökande psykisk ohälsa leder till att nivån för sjukfrånvaron höjs långsiktigt. Den förklarar däremot inte de kraftiga variationerna. lyfter också fram några underliggande faktorer som har stor betydelse för sjukfrånvarons nivå: arbetslivets krav samt attityder och beteendeförändringar. Ett allt mer krävande arbetsliv bidrar till att accentuera trender av ökande sjukfrånvaro, samt motsatt, att motverka nedgångarna i sjukfrånvaro. Vidare förstärker människors attityder till ohälsa, sjukskrivning och arbetsförmåga redan pågående upprespektive nedgångar i sjukfrånvaro.22 Sjukskrivning på grund av psykisk ohälsa är den fortsatt vanligaste sjukskrivningsorsaken för både kvinnor och män. Dessvärre är det vetenskapliga underlaget för vilken åtgärd eller rehabilitering som är mest effektiv vid psykisk ohälsa svagt. Det är emellertid vetenskapligt belagt att arbetsgivarens medverkan är av stor betydelse för återgång i arbete. Två tredjedelar av alla sjukskrivna är kvinnor. Mycket tyder på att en kombination av flera samverkande faktorer bidrar till skillnaden. Bland dessa faktorer finns kvinnors större ansvar för det obetalda arbetet i hemmet, den omständigheten att kvinnodominerade yrken ofta är mer människonära än mansdominerade yrken och att kvinnor oftare än män arbetar i yrken och sektorer med sämre upplevd psykosocial arbetsmiljö.23 Ökningen av nybeviljandet av sjukersättning drivs främst av utvecklingen för sjukpenningen. När antalet personer som uppbär sjukpenning samt varaktigheten i sjukfallen ökar, så ökar också antalet nybeviljade sjukersättningar, eftersom personer som har längre sjukfall i högre grad tenderar att få en stadigvarande nedsatt arbetsförmåga som berättigar till sjukersättning. Bland annat av den anledningen är det bekym- 22Analys av sjukfrånvarons variation – Väsentliga förklaringar av upp- och nedgång . Sjukfrånvaro i psykiska diagnoser. En studie av befolkning 16–. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 mersamt att sjukfallen både ökar och tenderar att bli längre. För unga med aktivitetsersättning är det också ett bekymmersamt faktum att få av dessa personer går vidare till utbildning och arbete. Det är angeläget att de personer som har förutsättningar att utveckla en arbetsförmåga får det stöd de behöver av olika aktörer för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Därmed får de också förutsättningar att genom lönearbete kunna bli mer självständiga. Det finns ett behov av fler insatser och bättre stöd för att vända trenden med ett högt antal unga personer som uppbär aktivitetsersättning. Det finns en betydande förbättringspotential, både när det gäller utredning och bedömning av rätten till sjukersättning. Det är angeläget att vidtar relevanta åtgärder för att förbättra kvaliteten i handläggningen av dessa ärenden. Det jämställdhetspolitiska målet om att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv är enligt regeringens bedömning svårt att uppfylla givet sjukfrånvarons skeva könsfördelning. Sjukfrånvaro försvårar såväl en jämn fördelning av makt och inflytande och möjligheten att vara en aktiv medborgare, som möjligheten att ge och få omsorg på lika villkor och möjligheten till ekonomisk självständighet. (Se regeringens jämställdhetspolitiska mål, och delmål, utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering). arbetar aktivt med jämställdhetsintegrering i sin verksamhet och har vidtagit ett flertal åtgärder för att bidra till de jämställdhetspolitiska målen. Myndigheten har på ett positivt sätt inkluderat jämställdhetsperspektivet i den strategiska inriktningen och i den årliga verksamhetsplaneringen. har även analyserat förekomsten av oavsiktliga könsskillnader i handläggningen, och genomlyst sina internutbildningar ur ett könsperspektiv. Ett ytterligare resultat av myndighetens arbete med jämställdhetsintegrering är att handläggare numera utbildas i att utreda om våld i nära relationer är en orsak till ohälsa. Sjukskrivningsprocessen och dess aktörer Sjukskrivningsprocessens olika aktörer har alla viktiga uppgifter och kan på olika sätt bidra till målet om en låg och stabil sjukfrånvaro.