prop · H3031d2 · 2015-09-21 00:00:00 — Regeringen anser att arbetet med att före- bygga våldsbejakande extremism kan utvecklas och samordnas mer effektivt med hjälp av den nationella samordnaren. Metoder för att motverka grogrunden för det ideologiskt motiverade våldet och för att stödja avhopp I arbetet med att värna demokratin mot vålds- bejakande extremism är det viktigt att det civila samhällets organisationer kan få stöd för att genomföra insatser. sationer som först uppmärksammar problem i samhället. , och Stiftelsen m.fl. har arbetat med insatser mot högerextremism . har frågan om terroriststridande i utlandet uppmärksammats och organisationer som och i Järva har fått medel från Allmänna arvsfonden för att utveckla insatser. Myndigheten för ungdoms- och civilsam- hällesfrågor (MUCF) har – 2014 haft i uppdrag att fördela medel till organisationer inom det civila samhället som bedriver en verksamhet i syfte att förebygga att individer ansluter sig till våldsbejakande extremiströrelser, och ge stöd till individer som avser att lämna sådana miljöer. kunde bidrag också sökas för att förebygga att antidemokratiska beteenden utvecklas och för genomförandet av demokrati- och ledarskaps- utbildning för personer som är eller kan utvecklas till att bli förebilder på lokal nivå. Bidragen fördelades – 2014 i enlighet med förordningen (2011:1508) om statsbidrag för verksamhet mot våldsbe- jakande extremism och förordningen (2011:1509) om statsbidrag för demokrati- främjande verksamhet. Totalt har regeringen –2014 anslagit till stöd för insatser från det civila samhällets organisationer. När det gäller avhopparverksamheter har fått medel för att utveckla ett resurscentrum för avhopparverksamheter –2014. Regeringen har också lämnat ett särskilt stöd till verksamhet Exit för avhoppare från högerextre- mistiska rörelser. Regeringen bedömer att stödet till det civila samhällets organisationer för att göra insatser är av central vikt. Regeringen anser dock att de två tidigare bidragsformerna för statsbidrag inom handlingsplanen för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism –2014 var överlappande. De verksamheter som har skapats genom stöd enligt förordningen (2011:1509) om demokrati- främjande verksamhet har inte kunnat kopplas till det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism. På grund av att det krävs specifika insatser för att motverka våldsbejakande extremism valde regeringen att avsluta stats- P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 bidrag för demokratifrämjande verksamhet och i stället förlänga förordningen (2011:1508) om statsbidrag för verksamhet som värnar demo- kratin –2018. Ett område där det har saknats åtgärder är stöd till föräldrar, syskon och andra anhöriga. I detta arbete har regeringen identifierat trossam- funden som viktiga aktörer. Regeringen gav därför stöd till trossamfund i uppdrag att i dialog med de trossamfund som vill utveckla sitt arbete för att värna demokratin mot våldsbejakande extre- mism stimulera dessa samfunds stöd till ung- domar, föräldrar och anhöriga (dnr S2014/08833/PBB). Våldsbejakande extremism lockar framför allt pojkar och unga män, även om flickor och unga kvinnor också kan radikaliseras. Det finns därför ett behov av att stärka genusperspektivet i det förebyggande arbetet. Regeringen har därför gett Myndigheten för ungdoms- och civilsamhälles- frågor i uppdrag att komplettera handboken vänta på – arbete med barn och unga (MUCF 2014) med information om våldsbe- jakande extremism (dnr Ku2015/01868/D). möter flickor och pojkar, unga män och unga kvinnor som riskerar att involveras i eller som redan är involverade i våldsbejakande extremism. Regeringen har därför gett i uppdrag att utarbeta ett stöd för arbete för att förebygga våldsbejakande extremism (dnr Ku2015/00135/D). Erfarenheter från andra länder visar att slutna miljöer kan utgöra en grogrund för radikalise- ring. Regeringen har därför gett både och Kriminalvården i upp- drag att kartlägga metoder och arbetssätt som kan användas för att förebygga våldsbejakande extremism (dnr Ku2015/00136/D och Ju2015/05232/). Den kunskap och de metoder som används för att motverka rekrytering av människor till våldsbejakande extremism och till rasistiska organisationer behöver vara vetenskapligt för- ankrade. Regeringen har genom en ändring i regleringsbrevet för avseende gett universitet i uppdrag att utveckla och sprida sådan kunskap och sådana metoder. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Statskontorets utvärdering av handlingsplanen –2014 Regeringens handlingsplan –2014 har ut- värderats av Statskontoret och uppdraget redovisades . I uppdraget ingick att utvärdera i vilken utsträckning syftet med handlingsplanen uppfylldes, samt om åtgärderna har varit ändamålsenliga och utförts av lämpliga och relevanta myndigheter på ett tillfreds- ställande sätt (dnr Ju2014/05325/D). Av rapporten demokratin mot våldsbejakande extremism – utvärdering av en handlingsplan (Statskontoret 2015) framgår att handlingsplanen ringade in problemområdet och att de åtgärder som genomfördes i hög grad uppfyllde regeringens målsättningar även om det fullt ut inte går att konstatera vilka effekter åtgärderna har haft. När det gäller insatser som genomförts av det civila samhällets organisationer visar Statskon- torets utvärdering att drygt 6300 individer och 30 skolor har nåtts av olika insatser som organisationer har genomfört. De demokrati- främjande projekten har nått majoriteten av dessa, 4 000 individer och 20 skolor. Utvärde- ringen visar också att flera av åtgärderna har fortsatt inom ramen för myndigheternas ordinarie arbete, t.ex. Forum för levande historias utbildningsmaterial. Statskontorets utvärdering lyfter även fram några av handlingsplanens brister. Åtgärder inom vissa områden, såsom socialtjänst och kriminalvård, saknades. Vidare visar utvärde- ringen att regeringen har lagt ett för stort ansvar på det civila samhällets organisationer att genomföra insatser, exempelvis när det gäller stöd till individer som vill lämna våldbejakande extremistiska rörelser. Statskontoret rekommen- derar i rapporten bl.a. att målgrupperna bör tydliggöras i det fortsatta arbetet samt att samverkan och styrning behöver utvecklas. Myndigheten rekommenderar även att en systematisk sammanställning och åtgärdsplan tas fram som ska fungera som ett komplement till den nationella samordnaren, som i huvudsak arbetar för att stimulera lokala initiativ. Regeringen anser att Statskontorets ut- värdering har gett värdefull kunskap och har för avsikt att arbeta vidare enligt flera av rekommendationerna. Nordiskt och internationellt kunskaps- och erfarenhetsutbyte De våldsbejakande extremistmiljöerna finns och verkar i en global kontext. Med anledning av detta är det viktigt att beakta det förebyggande arbete som sker i andra länder samt det före- byggande arbetets centrala roll i relation till lagstiftning och brottsbekämpning. Det är också viktigt att stärka det nordiska samarbetet i dessa frågor då de nordiska länderna har många likheter i hur våra samhällen är organiserade. har därför ett nordiskt nätverk etablerats som ska främja samarbete mellan , , och i syfte att utbyta kunskap och erfarenheter om det före- byggande arbetet mot våldsbejakande extre- mism. En gemensam icke-bindande avsikts- förklaring antogs av ministrarna i (dnr Ku2015/00352/D). är representerat i Policy Planners’ Network on Countering Polarisation and Radicalisation (PPN) för erfarenhetsutbyte mellan tjänstemän från , , , , , , , , och . Svenska experter från myndigheter, kom- muner och det civila samhällets organisationer ingår också i Europeiska kommissionens () som har till uppgift att hjälpa dem som i sitt dagliga arbete kommer i direkt kontakt med problem som rör våldsbejakande extremism att utveckla det förebyggande arbetet ytterligare. Nätverket ska underlätta utbytet av erfarenheter och arbetsmetoder för att motverka olika typer av radikalisering. Eftersom skapar tvärsektoriellt erfarenhetsutbyte mellan olika yrkesgrupper har det blivit en viktig aktör när det gäller kunskap om det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism. Regeringens handlingsplan –2014 har bidragit till ökad medvetenhet och kunskap om våldsbejakande extremism genom de uppdrag som getts till olika myndigheter och det stöd som har fördelats till det civila samhällets organisationer. Regeringen har dock sett ett behov av att utveckla detta arbete ytterligare. värna demokratin mot våldsbejakande extre- mism måste anpassas och utvecklas för att möta nya utmaningar. har problemet med våldsbejakande extremism vuxit, bl.a. på grund av pågående väpnade konflikter i och och utbredningen av Islamiska staten i och Levanten (Isil). Utvecklingen kan öka risken för extremistiska våldshandlingar, för att fler individer och anhöriga drabbas samt att återvändare kan komma att utgöra ett hot mot eller svenska intressen i utlandet. Isil utgör ett direkt hot mot säkerheten i dessa länder och mot civilbefolkningen där. I syfte att ge en helhetsbild av regeringens arbete för att värna demokratin mot våldsbe- jakande extremism har regeringen beslutat om skrivelsen Åtgärder för att stärka samhällets motståndskraft mot våldsbejakande extremism (skr. 2014/15:144). Syftet med denna är att tydliggöra utgångspunkter, insatsområden och målgrupper för arbetet som den nationella samordnarens uppdrag pågår. I skrivelsen redovisas samtliga åtgärder som regeringen har vidtagit för att kraftfullt förstärka det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism. Regeringen har bl.a. utifrån Stats- kontorets utvärdering av handlingsplanen – 2014 identifierat att fler myndigheter behöver arbeta med insatser och att det krävs mål- gruppsinriktade och långsiktiga insatser inom ramen för respektive myndighets ansvarsområde tillsammans med samordnande insatser på nationell, regional och lokal nivå för att utveckla arbetet ytterligare. I detta arbete är också det civila samhällets organisationer inklusive tros- samfunden viktiga aktörer. Den nationella samordnaren för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism har en nyckelroll i detta arbete. En levande demokrati är inte tyst och nöjd. I en levande demokrati värnas den fria åsikts- bildningen aktivt liksom principen om alla människors lika värde. I en levande demokrati deltar människor både genom att rösta och genom att göra sin röst hörd mellan valen. Demokrati handlar såväl om styrelseskick som om påverkansmöjligheter. Det handlar också om P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 värderingar såsom respekt för människors lika värde och en öppenhet inför omvärlden. Demokratin måste både stärkas och värnas. Vår demokrati ska präglas av ett högt och jämlikt deltagande i allmänna val. Den ska präglas av att fler ska ha möjlighet att påverka de beslut som rör dem, fler än . Vissa platser i vårt land kännetecknas av en låg demokratisk delaktighet. Detta är en utmaning som angår hela vårt samhälle. Demokratin är och ska vara till för alla, den demokratiska inkluderingen ska därför stärkas och utanförskapet ska minska. En förutsättning för en levande demokrati är ett starkt och självständigt civilsamhälle, den fria konsten och den fria åsiktsbildningen. Genom många människors engagemang och delaktighet kan vår demokrati stärkas och regeringens demokratipolitiska vision förverkligas. Även om vår demokrati är stark, är de demokratiska utmaningarna många. Anti- demokratiska idéer behöver ständigt bemötas. Omvärldsutvecklingen har bidragit till polari- sering, misstänksamhet och rädsla. Vår demo- krati måste därför också värnas genom ett förebyggande arbete. Det är ett gemensamt ansvar. Ett demokratiskt samhälle förutsätter att var och en respekterar andras rättigheter och att motsättningar löses enligt demokratins spel- regler. Det demokratiska samtalet upprätthåller vår demokrati. Därför är hoten mot det demokratiska samtalet också i förlängningen ett hot mot vår demokrati. Ingen förtroendevald, konstnär, opinionsbildare eller journalist ska behöva tystna på grund av hat eller hot. Rege- ringen kommer att vidta kraftfulla åtgärder i syfte att både stärka och värna demokratin. 9.10.1Ett högt och mer jämlikt valdeltagande Ett högt och mer jämlikt valdeltagande är ange- läget. Den representativa demokratin förverk- ligas genom de allmänna valen. Deltagandet i allmänna val är den politiska deltagandeform som omfattar flest och är den form som är mest jämlikt fördelad. Att rösta i de allmänna valen är det viktigaste medlet för ansvarsutkrävande. Valdeltagandet är betydelse- fullt för det demokratiska systemets legitimitet och den politiska jämlikheten. Det är därför viktigt att valdeltagandet ökar i de grupper som röstar i mindre utsträckning, såsom utrikes P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 födda, unga, arbetslösa, lågutbildade och personer med funktionsnedsättning. Det är mycket angeläget att valdeltagandet ökar i socioekonomiskt svaga områden där valdeltagandet är lågt. I det valdistrikt som hade lägst valdeltagande i riksdagsvalet röstade medan av de röst- berättigade röstade i det valdistrikt som hade högst deltagande. Regeringen kommer att under mellanvals- perioden fortsätta att verka för ett högt och mer jämlikt valdeltagande. De insatser som genom- förs utgör en del av ett långsiktigt arbete där demokratifrämjande insatser under mellanvals- perioden kombineras med punktinsatser för ett högt valdeltagande inför valen med syfte att bidra till att få olika målgrupper att rösta. Insatser måste också kombineras med ett långsiktigt arbete för att öka tilliten till och förtroendet för det demokratiska systemet, politiska processer och till de folkvalda. Alla samhällsgrupper bör ges så likartade förutsättningar som möjligt att vara delaktiga i den demokratiska processen. Information är en förutsättning för det. För att öka möjligheten för personer med lässvårigheter att tillgodogöra sig information och ta del av den politiska debatten avser regeringen att fortsätta ge Myndigheten för tillgängliga medier i uppdrag att driva ”Alla väljare” – med lättläst nyhets- information. Webbplatsen ska liksom tidigare rikta sig särskilt till samhällsgrupper som röstar i lägre utsträckning än övriga röstberättigade, såsom utrikes födda, unga och personer med funktionsnedsättning. Förenkla röstningsförfarandet för personer med funktionsnedsättning Den studie som genom- fört på uppdrag av regeringen i samband med allmänna val visar att valdeltagandet är något lägre bland personer med funktions- nedsättning än bland övriga befolkningen (dnr Ku2015/01690/D). Valdeltagandet varierar med typ av funktionsnedsättning. Lägst var val- deltagandet bland dem med svårt nedsatt rörelse- förmåga – röstade i riksdagsvalet och i Europaparlamentsvalet jämfört bland dem utan nedsatt rörelseförmåga. Även bland synskadade och personer som har besvär av ängslan, oro eller ångest var valdeltagandet betydligt lägre än bland den övriga befolkningen. Myndigheten för delaktighet redovisade en studie om tillgängligheten hos röst- ningsmottagningsställen under de allmänna valen 2014 som genomförts på uppdrag av regeringen (dnr Ku2015/01238/D). Regeringen avser mot bakgrund av de studier som genomförts att arbeta med att förenkla deltagandet i allmänna val för personer med funktions- nedsättning. För att skapa förutsättningar för effektivitets- och kvalitetsförbättringar i verksamhet och därmed minska myndighetens sårbarhet förs de administrativa och hand- läggande uppgifterna över till som därmed blir värdmyndighet för Val- myndigheten. kvarstår som nämndmyndighet utan eget arbetsgivaransvar. Denna form påverkar inte oberoende i beslutsfattandet som central valmyndighet. En promemoria med förslag till framtida organisation av har upprättats (dnr Ku2015/02044/D). Ett remissmöte om förslagen i promemorian hölls . Till remissmötet var berörda myndigheter och organisationer samt de centrala parterna på det statliga avtalsområdet inbjudna. Därefter har frågan förankrats hos företrädare för Modera- terna, , och Krist- demokraterna i . Regeringen kommer att hålla fortsatt informerad om processen. 9.10.2Ett breddat och mer jämlikt deltagande i de folkvalda församlingarna De folkvalda är representanter för de åsikter och erfarenheter som uttrycks i samhället. Det är därmed avgörande för demokratins vitalitet att det finns ett utbrett intresse för att inneha förtroendeuppdrag och delta i de folkvalda församlingarna. Det är också av betydelse att det i beslutsfattande politiska församlingarna finns en bred representation med avseende på t.ex. kön, ålder och födelseland. När fler engagerar sig i politiken ökar för- utsättningarna för en förbättrad social represen- tativitet. Det är viktigt eftersom det innebär att fler grupper i befolkningen är representerade i de beslutsfattande församlingarna. Då förbättras möjligheterna för besluten att bättre spegla de åsikter och erfarenheter som uttrycks i sam- hället, och därmed förutsättningarna för att individer ska känna tilltro till besluten. Rege- ringen avser att fortsätta verka för att öka representativiteten bland förtroendevalda. Förtroendevaldas villkor och representativitet () har i uppdrag att följa upp folkvaldas villkor och representativitet allmänna val (dnr Ju2014/05631/D). Studien delredovisades (dnr Ku2015/01983/D) och ska slut- redovisas . Trots att kvinnors och ungas underrepresentativitet har minskat sedan valen 2010 är kvinnor, unga och utrikes födda fortfarande underrepresenterade i kommunala politiska beslutande församlingar. Även personer med funktionsnedsättning är underrepresen- terade som förtroendevalda i dessa organ. Antalet avhopp är särskilt markant bland unga kvinnor. Dessa områden har den pågående utredningen om demokratisk delaktighet och inflytande (dir. 2014:11) i uppdrag att se över. Utredningen ska bl.a. undersöka frågor om de politiskt för- troendevaldas villkor, analysera orsakerna till det minskade medlemstalet i de politiska partierna samt föreslå åtgärder för att fler ska välja att engagera sig som politiskt förtroendevalda, särskilt när det gäller underrepresenterade grupper. SCB:s statistik om folkvaldas villkor och representativitet utgör ett viktigt underlag för utredningens arbete. Utredningen ska lämna sitt betänkande . Med utgångs- punkt i utredningens kommande åtgärdsförslag kommer regeringen att fortsätta arbetet för ett breddat och mer jämlikt deltagande i de politiska församlingarna. Regeringen avser att fortsätta ge Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 i uppdrag att stärka ungas möjligheter till inflytande i de demokratiska processerna genom stöd till unga politiker (dnr U2014/03552/UC) . Stöd till politiska partier Regeringen avser att genomföra en översyn av nivåerna för stöd enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier. 9.10.3Stärkta möjligheter till inflytande, insyn och delaktighet mellan valen Det representativa demokratiska styrelsekicket grundar sig på allmänna val men behöver också ett aktivt deltagande av befolkningen mellan valen för att fungera väl. En viktig målsättning är att alla människor ska känna sig delaktiga i demokratin och att alla ska ha goda förut- sättningar att komma till tals i frågor som berör och engagerar dem. Insatser för att inkludera medborgare som inte är delaktiga är viktiga både för att skapa ett mer jämlikt och sammanhållet samhälle och för att öka motivationen att delta i allmänna val. Förutsättningarna för att vara delaktig och utöva inflytande mellan valen skiljer sig åt bland befolkningen. Det är därför särskilt viktigt med insatser för att stärka möjligheterna för dem som står långt från delaktighet och de som upplever hinder för ett demokratiskt deltagande. Rege- ringen kommer att fortsätta utveckla arbetet med att stärka möjligheterna att delta i och påverka politiska beslutsprocesser mellan valen. demokratiutredning – delaktighet och jämlikt inflytande Den pågående demokratiutredningen (dir. 2014:111) har bl.a. i uppdrag att utarbeta förslag till åtgärder för att stärka individens möjligheter till delaktighet i och inflytande över det politiska beslutsfattandet mellan de allmänna valen. Ut- redningen ska också analysera formerna för delaktighet och inflytande mellan valen och identifiera samhällsförändringar som kan på- verka deltagandet . Demokratiutred- ningen redovisas och regeringen P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 avser därefter att påbörja arbetet med att ta fram en proposition för demokratipolitiken. Sänkta trösklar och rum för demokrati En majoritet av landets kommuner och landsting arbetar med någon form av medborgar- dialog. Kommuner och Landsting (SKL) har, med regeringens stöd, arbetat med att stödja det lokala och regionala arbetet med att utveckla och etablera metoder för att inhämta synpunkter och föra dialog med medborgarna. Långt ifrån alla medborgare använder sig dock av de kanaler för dialog som etablerats. För att agera i demokratin krävs såväl kunskap som en tilltro till de egna möjligheterna att göra sig hörd och att bli lyssnad till. För att inkludera dem som upplever att trösklarna till delaktighet är för höga krävs åtgärder som stärker individers egenmakt. Regeringen har därför beslutat att ge MUCF i uppdrag att fördela medel till organisationer inom det civila samhället som vill upprätta lokala resurscenter för demokratisk delaktighet i områden med ett lågt valdeltagande och områden med en svag demokratisk delaktig- het i övrigt. Verksamheten ska syfta till att ge individer bättre förutsättningar att delta i demokratin främst genom att –utgöra en mötesplats för lokalt engage- mang, –inspirera till och stödja lokal egen- organisering i nätverk, grupper eller föreningar, –fungera som en länk till etablerade föreningar och organisationer, och –erbjuda stöd och vägledning för att framföra sina åsikter och påverka besluts- fattande inom ramen för demokratin på lokal, regional eller nationell nivå. Satsningen på lokala resurscenter inleds . –2018 avser rege- ringen att fortsätta satsningen. EU påverkar de politiska beslutsprocesserna på nationell, regional och lokal nivå. Kunskapen om EU och dess institutioner är avgörande för individens möjligheter till inflytande över de politiska processerna som berör den egna vardagen. Den pågående utredningen om delaktighet i EU (dir. 2014:112) ska föreslå åtgärder inom ramen för EU:s nuvarande regelverk och arbetssätt i syfte att främja inflytande, insyn och delaktighet för aktörer i när det gäller frågor som beslutas inom EU. Utredaren ska ge underlag för åtgärder på området samt bidra med förslag och idéer till individer, det civila sam- hällets organisationer och andra aktörer med EU-relaterad verksamhet på nationell, regional och lokal nivå. Uppdraget ska redovisas . Regeringen avser att gå vidare med utredningens förslag och genomföra åtgärder för att öka möjligheten till inflytande, insyn och delaktighet i EU:s beslutsprocesser. 9.10.4 En ökad demokratisk medvetenhet En medvetenhet om demokratins grundläggande principer och kunskap om dess spelregler är en förutsättning för ett fungerande demokratiskt styrelseskick. Nära förbundna med demokratins grund- läggande värden är också principerna om de mänskliga rättigheterna. En ökad medvetenhet och stöd för demokratins grundläggande värden innebär ett stärkt stöd för yttrande- frihet, principen om alla människors lika värde och ett avståndstagande från rasism och liknande former av fientlighet. Demokratins grundläggande värderingar måste ständigt återvinnas och förankras. Det demokratiska samtalet är av central betydelse. En öppen och kritisk debatt där många deltar och en mångfald perspektiv kommer till uttryck stärker demokratin och den demokratiska medveten- heten. Det demokratiska samtalet förutsätter att det finns arenor och mötesplatser där människor och perspektiv kan mötas. En ökad oro och polarisering bidrar till att hoten mot demokratin är tydligare .