prop · H3031d19 · 2015-09-21 00:00:00 — Kommunen som projektet samarbetar med har arbetat fram en lokal överenskommelse. Former för fortsatt dialog är beslutade och en gemensam implementeringsstrategi har tagits fram. En överenskommelse mellan SKL och idéburna organisationer inom integrationsområ- det träffades 2010 (dnr. IJ2009/02235). Till denna överenskommelse har över 40 nationella organisationer anslutit sig, däribland ett flertal paraplyorganisationer. En extern utvärdering har genomförts som vi- sar att formerna för arbetet behöver ses över. Utvärderaren rekommenderar att organisationen bör vara mer ändamålsenlig för arbetsformerna. Vidare påpe- kas att överenskommelserna inom det sociala området och integrationsområdet utgår ifrån samma grundläggande principer. För många aktörer, både offentliga och idéburna, är en upp- delning irrelevant. På vissa håll i landet har man 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 valt att slå ihop överenskommelserna. Utvärde- raren anser också att en eventuell samordning med motsvarande arbete som sker på det sociala området skulle kunna effektivisera arbetet med överenskommelsen inom integrationsområdet och öka genomslaget. Kultursamverkansmodellen innebär att de landsting som omfattas av modellen ska upprätta en regional kulturplan i samråd med bl. a. det civila samhället. Kulturplanen utgör grund för beslut om fördelning av statsbidrag. I utvärdering av modellen framgår att samråd och samverkan med civil- samhället skett i alla landsting men att formerna och omfattningen har varierat. Årliga träffar med civilsamhället har skett i 16 landsting. Nio landsting rapporterar uppdragsavtal eller över- enskommelser med civilsamhället. I sex lands- ting har samråd skett med Ideell Kulturallians. Det civila samhällets aktörer har, utöver med- verkan inom ramen för kultursamverkansmo- dellen, stor betydelse för ett levande kulturliv i hela landet. Fördjupa och sprida kunskap Forskning och statistik följer principen om kvalitet. Befolkningsundersökningen Folk i rörelse – medborgerligt engagemang 1992- 2014 visar på en stabilitet när det gäller graden av engagemang. fick i uppdrag att undersöka frivilliga insatser i och utanför föreningslivet 2014. har i fyra tidigare befolkningsstudier undersökt frivilligt eller ideellt arbete. Upp- draget redovisades . Forskningen visar att engagemangsnivån är fortsatt stabil och på samma nivåer som tidigare undersök- ningar. av befolkningen har gjort ideella insatser . Andelen kvinnor som har genomfört ideella insatser är jämfört bland män. I snitt gör var och en ideella insatser cirka , det vill säga . Den genomsnittliga nedlagda tiden är för män och för kvinnor. Den tid medborgarna lägger ner på insatser ökar något, särskilt hos kvinnor. Undersökningen visar att bland dem som utför ideellt arbete är andelen förenings- anslutna när det gäller de insatser som medborgarna väljer att engagera sig i. Kvinnors medlemskap har ökat något, men kvinnorna är fortfarande i lite lägre utsträck- ning medlemmar än män. Traditionella före- ningsinsatser som att genomföra utbildningar, utöva ledarskap, föra ut information och bedriva opinionsbildning, att inneha sty- relseuppdrag och ansvara för administration är fortsatt de vanligaste uppgifterna och har en unikt hög omfattning i . De direkta sociala insatserna har ökat jämfört med tidi- gare studier medan insatser av lite mer spon- tant eller tillfälligt slag är mycket mer omfat- tande än de var . Det finns många orsaker till människors en- gagemang. De tre högst värderade motiven till ideellt arbete är att människor vill delta i ett gott sammanhang eller en god gemenskap, göra något konkret på det område som de är engagerade i eller känna sig behövda. Ett relativt nytt område är nätaktivism, eller ideellt engagemang på nätet, som har undersökts. De flesta som gjort ide- ella insatser på nätet () hade också gjort traditionella ideella insatser. Dessutom är personer med fler traditionella engagemang överrepresenterade bland dem som gör insatser på nätet. Regeringen bedömer att studie utgör ett värdefullt kunskapsunderlag för fortsatt arbete med att förbättra villkoren för det civila samhället. ansvarar för ett flervetenskapligt forskningsprogram om det civila samhället. Inom ramen för forskningspro- grammet pågår 16 forsknings- projekt. Av totalt 65 inkomna ansökningar be- viljades fem nya projektbidrag . De beviljade projekten omfattade olika forsknings- inriktningar. Ett exempel är Civilsamhället och den deliberativa demokratin: frivilligföreningars roll i det offentliga samtalet om förortsupplopp och dess orsaker. Ett annat exempel är De soci- ala mekanismerna bakom det medlemslösa civil- samhällets organisationer i , och . Vidare fördelade MUCF medel till studier inom identifierade behovsområden avseende det civila samhället. Det inkom 22 ansökningar som prövades av en vetenskaplig beredningsgrupp. Ett exempel bland de fem projekt som fick stöd var en studie om välfärds- Ett annat projekt ska undersöka i vilken grad offentliga organisationer styr det svenska civilsamhället genom den formella öronmärkningen av pengar. Ett tredje exempel är ett projekt som handlar om att utforska interaktionen mellan det civila sam- hället och den offentliga sektorn och de krav på mål- och resultatuppföljning som externa aktö- rer ställer på civilsamhällets organisationer. genomförde MUCF även kun- skapsseminariet ”Riktningar och rön i forsk- ningen om det civila samhället” i syfte att sprida och påvisa forskning som berör det civila sam- hällets villkor. Seminariet genomfördes tillsam- mans med Ideell Arena och samlade hundratals deltagare. Av de som svarade på utvärderingen av seminariet uppgav högsta eller näst högsta betyg när det gällde hur användbart inne- hållet var för deras arbete. SCB lämnade rapporten Det civila samhället 2011–2012 – ett regeringsupp- drag med undersökningar från . I rapporten redovisas statistik om organisationernas ekonomi på ett sätt som an- passats till FN:s statistiksystem för satelliträken- skaper om ideella organisationer, International Classification of (), för att bättre beskriva det civila sam- hället. Den sammanlagda informationen från ovanstående undersökningar visar en total in- täktssida för det civila samhället om 223 miljar- der kronor . Den största delen av upp- gifterna om intäkterna () kommer från materialet i undersökningen Organisation- ers ekonomi. Omsättningssiffrorna för det civila samhället såg ut som följer: i produktion varav i för- brukning och i förädlings- värde. Det sistnämnda står för av det totala förädlingsvärdet i svensk ekonomi. Antal personer verksamma i det civila samhället upp- gick till 123 000 heltidsanställda, 4 000 aktiva i bostadsrättsföreningar samt 1,8 miljoner ideellt arbetande personer. av arbetet utförs således ideellt enligt SCBs sta- tistik. De områdena med överlägset högst in- komster var rekreation och kultur, varav idrotten är störst. Det finns anledning att använda denna sta- tistik för fördjupad analys och jämförelser mel- lan områden inom det civila samhället samt att ge statistiken en vidare spridning. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågors arbete med det civila samhällets villkor Myndigheten för ungdoms- och civilsamhälles- frågor (MUCF, f.d. ) har i uppdrag att ta fram en rapport om det civila samhällets villkor. I MUCF:s uppföljning har myndigheten undersökt ideella föreningar och trossamfund. Enligt uppföljningen utgör ideella föreningar en betydande del av det civila samhället sett till antal organisationer och jämfö- relser görs med den uppföljning som genomför- des om föreningarnas villkor 2012. Villkoren för trossamfunden speglas inom ramen för uppföljnings- systemet. Trossamfunden domineras av och vissa jämförelser görs mellan denna, övriga trossamfund och ideella föreningar med religiös inriktning. I rapporten undersöks också kännedom om politiken för det civila samhället och den europeiska koden för idéburna organi- sationers medverkan i beslutsprocessen. I rapporten , självständighet och lång- siktiga förutsättningar – en uppföljning med ideella föreningar i fokus (, 2013) följs tre av principerna inom politiken för det civila samhället upp. MUCF erbjuder en högskolekurs om villko- ren för det civila samhället och den offentliga sektorns relation till det civila samhället. Kursen omfattar 7,5 poäng och har 25-30 platser. Kursen riktar sig till kommunala företrädare och perso- ner från offentlig sektor. Portalen är en databas med samlad forskning om olika delar inom det civila sam- hället. Målgruppen är främst det civila samhället och offentlig sektor. Portalens syfte är att samla vetenskapligt baserad kunskap som finns om det civila samhället i och presentera denna på ett tillgängligt sätt. lanserades i no- vember 2014 och håller på att kompletteras med kunskap inom samtliga områden . MUCF har samlat ett nätverk av ett 20-tal nationella myndigheter kring politiken om det civila samhället. Målsättningen är att utbyta erfarenheter och stärka kunskapen om politiken för det civila samhället bland dessa. Regeringen bedömer att myndigheten på ett bra sätt har fokuserat på frågan om respektive myn- dighets relation till det civila samhället . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 15.4.3 Analys och slutsatser En jämn nivå på det statliga stödet ger en stabil grund för bidragsberättigade organisationer att bedriva sin verksamhet. Den höga andelen orga- nisationsbidrag och liknande generella bidrag innebär goda förutsättningar för organisation- erna att verka fritt och självständigt. I Partsgemensamt forum förs en dialog där parterna utbyter erfarenheter och synpunkter med varandra för att följa upp och utveckla poli- tiken för det civila samhället. En fråga som idéburna organisationer har lyft fram är vikten av organisationers självständighet. Organisation- erna har även bidragit med värdefulla synpunkter till det tilläggsdirektiv som beslutades till Utredningen för ett stärkt civilsamhälle (dir. 2015:38). För att alla människor ska ha möjlighet att känna delaktighet i demokratin på jämlika villkor och därmed kunna påverka samhället och sin omgivning spelar det civila samhället en avgö- rande roll genom att både bidra till samhällsut- vecklingen och till alla människors möjlighet till delaktighet och engagemang. Regeringens am- bition är därför att möjligheterna för det civila samhällets organisationer att långsiktigt planera och utveckla sin verksamhet ska förbättras. har genomfört en stor mängd dialoger och samråd med det civila samhällets organisationer. Dialo- gen är både tät och omfattande. Tre exempel som särskilt kan lyftas fram är de dialoger som genomförts med anledning av överenskommel- serna mellan regeringen, idéburna organisationer och SKL på det sociala området respektive på integrationsområdet, samt en bred dialog på kulturområdet. har även ett gemen- samt åtagande om stärkt dialog och samverkan gjorts mellan regeringen och svenska civilsam- hällesorganisationer inom utvecklingssamar- betet. Dialogen med det civila samhället har utveck- lats positivt och det är viktigt att dessa framsteg fortsätter. I jämförelse med vissa andra statliga forsknings- anslag är anslaget för forskning om det civila samhället relativt litet, men kan ändå betraktas som ett viktigt steg i riktning mot en samlad och ökad kunskap om det civila samhället. Det bi- drag för behovsinriktad forskning som MUCF administrerar är också en satsning för att för- stärka ett forskningsfält under utveckling. Ar- betet genomförs i samverkan med en referens- grupp med representanter från bl.a. det civila samhällets organisationer Regeringen bedömer att inte minst den be- hovsinriktade forskningen har bidragit med vär- defull kunskap och en ökad förståelse för det civila samhället och för framtida samverkan mellan den offentliga sektorn och det civila sam- hället. En övervägande och en växande andel av bidra- gen till det civila samhällets organisationer bör vara generella bidrag (prop. 2009/10:55). Av de statliga bidragen är generella bi- drag, såsom verksamhets- och organisationsbi- drag. Utvecklingen av förhållandet mellan å ena sidan de generella bidragen av mer långsiktig karaktär och å andra sidan projektfinansiering av mer kortsiktiga insatser, visar att andelen gene- rella bidrag har legat på en relativ jämn och hög nivå . Detta är i linje med regeringens ambitioner på området. Organisationerna inom det civila samhället ut- nyttjar i hög utsträckning de möjligheter som finns för att göra sin röst hörd och vara med och påverka inför t.ex. regeringsbeslut. Den undersökning som ge- nomfört visar att många myndigheter samverkar med det civila samhällets organisationer i hög grad, men att det finns en möjlighet att förtydliga detta samverkansarbete ytterligare. I tilläggsdirektiv till Utredningen för ett stärkt civilsamhälle (dir. 2015:38) ges utredningen i uppdrag att föreslå åtgärder från det offentliga för att det civila samhällets organisationer i större omfattning ska nå ut till delar av befolk- ningen som står utanför det civila samhällets organisationer och inom sina organisationer engagera en större mångfald människor. Rege- ringen bedömer att fler människor kan bli del- aktiga och det civila samhället är en viktig resurs och tillgång i detta, bl.a. när det gäller nyanländas etablering. har beslutat om målen för den statliga idrottspolitiken (prop. 2008/09:126, bet. 2008/09:KrU8, rskr. 2008/09:243). Mål och syfte med statsbidraget är att ge möjligheter för flickor och pojkar, kvinnor och män att motion- era och idrotta för att främja en god folkhälsa, att stödja en fri och självständig idrottsrörelse samt att ge flickor och pojkar, kvinnor och män positiva upplevelser av idrott som underhållning. Stöd till barn och ungdomar ska lämnas till verksamhet som bedrivs ur ett barnrättsper- spektiv. Stöd kan även lämnas till sådan verk- samhet som stärker idrottsutövares internation- ella konkurrenskraft. 15.6.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Bedömningen av resultatet utgår främst från rapporten till idrotten, uppföljning 2014, från Gymnastik- och () samt statistikuppgifter från (). har i uppdrag att följa upp statens stöd till idrotten. I sin rapport redovisar 22 indikatorer, fördelade över fem målområden. Resultatredovisningen utgår från dessa fem målområden, där de mest centrala indikatorerna redovisas. CIF:s rapport baseras på statistik . Bedömningen baseras bl.a. på uppgifter om –medlemskap och det ideella engagemanget i idrottsrörelsen, –aktivitetsnivån och könsfördelningen bland barn och unga inom idrottsrörelsen, –barns och ungas förutsättningar för delta- gande inom idrottsrörelsen, –svenska folkets relation till motion och idrott, –könsfördelningen i idrottsförbundens styrelser, –ideella ledares utbildning, –insatser mot dopning, –RF:s strategiska arbete, och 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 –etiken inom idrottsrörelsen. I den följande redovisningen är det av vikt att påtala ett par förändringar i underlaget för indi- katorer, vilket försvårar jämförelse . RF har tidigare inhämtat uppgifter om medlemmar från medlemsförbunden. används upp- gifterna i det elektroniska verksamhetssystemet IdrottOnline. Nyordningen innebär att alla upp- gifter om idrottsrörelsens medlemmar inhämtas direkt från de lokala idrottsföreningarna. I takt med att allt fler lokala idrottsföreningar använ- der IdrottOnline förbättras statistikunderlaget. Den nya metoden för beräkning har medfört att de redovisade siffrorna skiljer sig väsentligt , särskilt mellan olika idrotter. En yt- terligare förändring är att RF reviderat sin årliga enkätstudie Svenska folkets tävlings- och mo- tionsvanor och ändrat dess benämning till Svenska folkets relation till motion och idrott. Revideringen har omfattat alltifrån nya till om- formulerade frågor. Mot den bakgrunden ska förändringar i indikatorer tolkas med försiktig- het. att de förändringar som genomförts i RF:s infor- mationsinhämtning kan motiveras av kvalitets- skäl. Statens stöd till idrotten uppgick till , vilket är en liten ökning i jämförelse med 2013. () består av 71 speci- alidrottsförbund, med ca 20 000 föreningar spridda över hela landet. uppgavs 2,8 miljoner människor i ål- dern 6–vara medlemmar i en idrottsför- ening, att jämföra med 2012 då 3,2 miljoner människor i åldern 7–uppgavs vara med- lemmar i en idrottsförening. rottsforskning har i sin analys pekat på att för- ändringen sannolikt beror på att mätmetoden har förändrats. Antalet medlemmar har dock minskat trendmässigt . Av medlem- marna 2013 var 2,4 miljoner aktiva som idrotts- utövare, ledare eller funktionärer. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 medlemmar har legat förhållandevis . Könsfördelningen bland medlemmar 2013 var flickor och kvinnor respektive pojkar och män. Uppgifterna skiljer sig då av medlemmarna var flickor eller kvinnor respektive poj- kar eller män. Förändringen beror sannolikt på att mätmetoden har förändrats. Aktivitetsnivån i barn- och ungdomsidrotten Satsningen Handslaget med svensk idrott, som inleddes och pågick till 2007, har därefter följts upp med det s.k. Idrottslyftet som uppgått till . Det främsta syftet är att få fler barn och ungdo- mar att idrotta och att idrotta högre upp i åld- rarna. Idrottslyftet utgår ifrån ett barnrättsper- spektiv och inom ramen för Idrottslyftet har barn och unga fått möjlighet att prova på olika idrotter. () har bl.a. som mål att idrottsrörelsen ska öka antalet akti- viteter och utövare, samt att tillgången till an- läggningar och idrottsmiljöer ska öka. Inom ramen för Idrottslyftet erbjuder RF stöd till sina förbund och föreningar så att de kan utveckla sin barn- och ungdomsverksamhet för att uppnå målen. När Idrottslyftet startade var könsfördelningen jämnare bland de som deltog i Idrottslyftets aktiviteter än vid mätningen 2013. var det flickor och 49 pro- cent pojkar som deltog. 2013 var motsvarande fördelning . Den utvärdering av Idrottslyftet som initierats av RF visar att satsningen bidrar med värden till barn- och ungdomsidrotten. konstate- ras att Idrottslyftets avtryck är begränsat och följande iakttagelser görs: 1.En betydande del av beviljade projektmedel går till rekryteringsaktiviteter trots att re- krytering inte tillhör idrottens stora utma- ningar. 2.Tilldelningen av medel skuggar i stor ut- sträckning det lokala aktivitetsstödet (LOK-stödet) och är inte ett resultat av strategiska beslut kopplat till behov eller potential. 3.Samverkan mellan distriktsidrottsförbun- den, och specialid- rottsförbunden är begränsad och utgör inte det samlade stöd som krävs för att pro- grammet ska fungera som tänkt. Bidraget till idrottsrörelsens barn- och ung- domsverksamhet i form av LOK-stöd uppgick till , vilket var samma belopp som föregående år. Bidraget utgår för antal deltagartillfällen och sammankomster. Bidragsberättigade deltagare är barn och ungdomar i åldern 7–och ledare i ål- dern 13–. För deltagare och ledare inom handikappidrott finns ingen övre åldersgräns. redovisat en beräkning av data från LOK-stödet 2013, där föreningarnas LOK-stöd ställs i relation till be- folkningen i berörd ålder i respektive kommun. Mest stöd tillföll medelstora och socioekono- miskt välmående kommuner och förortskom- muner, särskilt i Stockholms- och Skåne- regionen. Lägst stöd tillföll små kommuner hu- vudsakligen belägna i landsbygd eller glesbygd. Det framkommer små skillnader i idrottsdel- tagande bland pojkar med utländsk eller svensk bakgrund, . Bland flickor är skillnaderna större, av flickor med utländsk bakgrund säger sig före- ningsidrotta jämfört av flickor med svensk bakgrund. Flickor med utländsk bakgrund är därmed den grupp som föreningsid- rottar i minst utsträckning. I betänkandet Före- ningsfostran och tävlingsfostran – En utvärde- ring av statens stöd till idrotten (SOU 2008:59) behandlades frågan om föreningsidrottens till- gänglighet ur ett etnicitetperspektiv. I en redo- visning av relevant forskning framförs att bland ungdomar som inte är medlemmar i en idrotts- förening, är flickor med utländsk bakgrund mer positiva än andra grupper till att bli med i en idrottsförening. Under en följd av år har antalet redovisade LOK-stödsberättigade deltagartillfällen minskat vilket inte kan förklaras av minskade barnkullar. går det att urskilja en viss utpla- ningstendens i och med att antalet deltagartill- fällen har förblivit relativt oförändrat, trots att barnkullarna har fortsatt att krympa. Enligt LOK-statistik beviljades idrottsföreningar aktivitetsbidrag för 52,3 miljoner deltagartill- fällen, vilket är en nedgång jämfört med . I fråga om sammankomster har det skett en mot- svarande minskning med . Minskningen i antalet deltagar- tillfällen inom idrottsrörelsen sker från höga nivåer. En granskning av antalet deltagartillfällen , uppdelat efter kön, visar att flickor svarade för och pojkar för . Denna fördelning har varit förhållandevis se- dan 2002, även om könsfördelningen bland de rapporterade deltagartillfällena utjämnades något . Därefter har skillnaderna åter ökat. Statistiken indikerar att pojkar är mer aktiva inom idrottsrörelsen än flickor och att skillnaderna därefter tilltar . Detta betyder inte nödvän- digtvis att det är fler pojkar än flickor som id- rottar inom idrottsrörelsen, utan det kan bero på att pojkar är aktiva fler gånger än flickor. De fyra idrotter som har flest deltagar- tillfällen vid beräkning av LOK-stöd är lagid- . I de tio idrotter med flest antal deltagar- tillfällen skiljer sig könsfördelningen åt. Tabell 15.2 Idrotter med flest deltagartillfällen, fördelat på pojkar och flickor, 2013 Källa: Statligt lokalt aktivitetsstöd, CIF:s rapport stöd till idrotten, uppföljning 2014. Ett av flera kännetecken på en folkrörelse är förekomsten av frivilligt och oavlönat förenings- arbete. Män dominerade bland de medlemmar som var aktiva som tränare, ledare eller funktionärer. Av beräknade 755 000 personer 2013 som inne- hade ett sådant uppdrag uppges vara kvinnor och vara män, främst i åldern 26–. Motsvarande siffra 2012 var 655 000 personer och den könsmässiga fördelningen var kvinnor och män. För- ändringen kan sannolikt hänföras till den föränd- rade mätmetoden. Den största andelen idrottsle- dare finns i åldersgrupperna 13–och 41–. Det är betydligt vanligare att personer födda i är idrottsledare än personer födda i ett annat land. Personer med endast förgymnasial utbildning är underrepresenterade jämfört med 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 de som har minst gymnasial utbildning. Upp- gifterna kommer från enkätstudie Svenska folkets relation till motion och idrott. Idrottens betydelse för folkhälsan Fysisk aktivitet har positiva effekter för hälsan. Genom regelbunden fysisk aktivitet kan olika sjukdomstillstånd motverkas – såsom diabetes typ 2, hjärt- och kärlsjukdomar och depression. Därtill stärks immunförsvaret, konditionen och muskelstyrkan. () rekommenderar därför alla vuxna () att vara fysiskt aktiva minst 150 mi- nuter med måttlig intensitet. Vid hög intensitet rekommenderas . Den fysiska aktiviteten bör dessutom spridas ut på flera tillfällen och utföras i pass om minst . För barn och ungdomar (5–) re- kommenderas fysisk aktivitet minst på måttlig till hög intensitet. Personer som motionerar regelbundet Att undersöka människors motionsvanor är svårt. Svaren varierar beroende på hur deltagaren definierar den fysiska aktivitetens ansträng- ningsgrad och regelbundenhet. Av Riksidrotts- förbundets (RF) enkätstudie Svenska folkets relation till motion och idrott 2013, som under- söker personers deltagande i organiserade mo- tionsaktiviteter, framgår att av de tillfrågade deltog i minst tre motionsaktiviteter (var- dera) . Även om hänsyn tas till ny mät- metod har den nivån varit . Kvinnor motionerar i högre utsträckning än män. Tre av fyra personer uppgav i undersök- ningen att de motionerar minst en gång . Yngre sade sig motionera i högre utsträckning än äldre. Dessutom framkom socioekonomiska skillnader såtillvida att motionerandet ökar i takt med hushållsinkomsten.