prop · H3031d23 · 2015-09-21 00:00:00 — Tabell 3.13 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:4 Energiforskning Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. 3.1.51:5 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av Tabell 3.14 Anslagsutveckling 1:5 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för ersättning för vissa kostnader vid avveckling av reaktorerna vid . Bestämmelser finns i avtal om ersättning mellan staten, och i samband med stängningen av , (prop. 1999/2000:63) och tillämpningsavtal till Ramavtal av med anledning av en förtida stängning av reaktor mellan staten, och som träffats . Regeringen föreslår att anvisas . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 3.15 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:5 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 3.1.61:6 Planeringsstöd för vindkraft Tabell 3.16 Anslagsutveckling 1:6 Planeringsstöd för vindkraft 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för ekonomiskt stöd till kommuner, kommunala och regionala samverkansorgan samt länsstyrelser i syfte att genomföra planeringsinsatser för vindkraft och underlätta för vindkraftens utveckling. Anslaget får även användas för utgifter för samordnings- och informationsinsatser för att främja vindkraftsutbyggnad. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:6 Planeringsstöd för vindkraft besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018. Skälen för regeringens förslag: För att underlätta planering och tecknande av avtal om fleråriga projekt är det nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:6 Planeringsstöd för vindkraft besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018. Tabell 3.17 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:6 Planeringsstöd för vindkraft Erhållet/föreslaget bemyndigande Regeringen föreslår att anvisas . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 3.18 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:6 Planeringsstöd för vindkraft Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Tabell 3.19 Anslagsutveckling 1:7 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 107 658 tkr prisnivå. 3Motsvarar 107 664 tkr prisnivå. 4Motsvarar 107 663 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningskostnader. tar ut och disponerar avgifter enligt naturgaslagen (2005:403). För att uppnå en mer stabil finansering av de uppgifter som finansieras med avgiften föreslår regeringen att anslaget ökas med 4,25 mnkr . Regeringen avser besluta om att avgiftsintäkterna ska redovisas mot inkomsttitel och inte längre disponeras av myndigheten. Regeringen föreslår att anvisas . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till 108 857 000, 110 723 000 respektive . Tabell 3.20 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:7 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.21 Offentligrättslig verksamhet (som inte får disponerar avgifter för tillsyn enligt naturgaslagen (2005:403). Regeringen avser dock besluta att denna avgift inte längre ska disponeras av myndigheten utan istället rapporteras in på inkomsttitel (se även avsnittet Regeringens överväganden ovan). 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 3.22 Anslagsutveckling 1:8 Energiteknik 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för att stimulera spridningen av vissa energitekniska lösningar som bedöms ha positiva effekter på klimatet. Högst av anslaget får användas för de administrativa utgifter som detta medför. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:8 Energiteknik besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov om framtida anslag på högst 2017och 2018. Skälen för regeringens förslag: För att underlätta planering och tecknande av avtal om fleråriga projekt är det nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:8 Energiteknik besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017och 2018. Tabell 3.23 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:8 Energiteknik Erhållet/föreslaget bemyndigande Solceller är en förnybar energiteknik som är gynnsam i ett klimatperspektiv. Bland annat som en följd av fallande priser på solcellsanläggningar har antalet ansökningar blivit fler än beräknat vilket innebär att avsatta medel inte är tillräckliga. För att stimulera en fortsatt utbyggnad av solceller satsar regeringen totalt –2019 för detta ändamål då befintligt stöd för installation av solceller har varit framgångsrikt. Energilagring kan bidra till ökad effektivitet i energisystemet. För att bidra till att öka enskilda kunders möjlighet att lagra sin egenproducerade el avsätter regeringen medel för bidrag till anläggningar för energilagring i hushåll. Därtill får särskilda medel att genomföra en satsning på kommersialisering och utveckling av teknik för energilagring. Satsningen omfattar totalt 2016 och därefter 2017–2019. Energilagring kan vara en förutsättning för samverkan mellan olika energibärare för att öka effektiviteten i energisystemet. För en övergång till ett energisystem baserat på förnybar energi krävs smarta tekniker på både produktions-, distributions- och användarsidan. Utveckling av teknik för energilagring kan vara ett viktigt steg i denna omställning eftersom den kan minska de dynamiska effekterna av integrationen av intermittent elproduktion i elnäten. Energilagring kan även bidra till att öka enskildas kunders möjlighet att lagra sin egenproducerade el för att utnyttja och till att öka möjligheterna utnyttja prisvariationer på elen. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 , 2018 och 2019 beräknas anslaget till . Tabell 3.25 Anslagsutveckling 1:9 Elberedskap Tabell 3.24 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:8 Energiteknik Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för elberedskap och dammsäkerhet. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:9 Elberedskap besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018. Skälen för regeringens förslag: För att underlätta planering och teckna avtal om fleråriga projekt är det nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:9 Elberedskap besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov om framtida anslag på högst 2017 och 2018. Tabell 3.26 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:9 Elberedskap Erhållet/föreslaget bemyndigande 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . –2019 beräknas anslaget till Tabell 3.27 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:9 Elberedskap Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringens förslag: Avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften, som tas ut i enlighet med elberedskapslagen (1997:288) för att finansiera beredskapsåtgärder som beslutas med stöd av nämnda lag, bör fastställas till högst 2016. Skälen för regeringens förslag: Finansieringen av åtgärder som genomförs enligt elberedskapslagen (1997:288) sker genom att den som innehar nätkoncession enligt ellagen (1997: 857) betalar en avgift. Åtgärderna som finansieras från anslaget 1:9 Elberedskap, vilket uppgår till motsvarande belopp som avgiftsuttaget, syftar till att förebygga, motstå och hantera sådana störningar i elförsörjningen som kan medföra svåra påfrestningar på samhället och att tillgodose elförsörjningen vid höjd beredskap. 3.1.101:10 Avgifter till internationella organisationer Tabell 3.28 Anslagsutveckling 1:10 Internationella organisationer 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för avgifter till internationella organisationer samt utgifter för internationellt samarbete inom energiområdet. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:10 Avgifter till internationella organisationer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018. Skälen för regeringens förslag: För att underlätta planering och tecknande av avtal om fleråriga projekt är det nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:10 Avgifter till internationella organisationer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018. Tabell 3.29 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:10 Avgifter till internationella organisationer Erhållet/föreslaget bemyndigande 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . –2019 beräknas anslaget till . Tabell 3.30 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:10 Avgifter till internationella organisationer Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 3.1.111:11 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning Tabell 3.31 Anslagsutveckling 1:11 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för att finansiera länsstyrelsernas arbete med att samordna kommuner, företag och andra aktörer i länet och driva utveckling, genomförande, uppföljning och utvärdering av regionala energi- och klimatstrategier, stöd till regionala nätverk och samverkansprojekt för att utveckla och sprida erfarenheter om arbetsmetoder, teknik och annan kunskap kring energi- och klimatomställning i t.ex. miljötillsyn och fysisk planering, samt planeringsstöd för vindkraft (avser kommunernas översiktsplanering). Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:11 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning besluta om bidrag som medför behov av framtida anslag på högst 2017–2019. Skälen för regeringens förslag: För att underlätta planering och tecknande av avtal om fleråriga projekt är det nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:11 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning besluta om bidrag som medför behov av framtida anslag på högst 2017–2019. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 3.32 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:11 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 3.33 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:11 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Offentliga aktörer på lokal och regional nivå har genom sitt ansvar för bl.a. miljötillsyn, samhällsplanering, näringslivsutveckling och hållbar regional tillväxt en stor inverkan på andra aktörers förutsättningar att på ett effektivt sätt bidra till den energi- och klimatomställning som behövs för att nå miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan, målet om minskad energiintensitet till 2020 och för att skapa ett energisystem baserat på förnybar energi. Bland annat lokala och regionala klimat- och energistrategier är styrdokument för dessa aktörers insatser. För att skapa förutsättningar för ett strategiskt, samordnat och långsiktigt arbete för energi- och klimatomställning på lokal och regional nivå satsar regeringen totalt –2019 på kapacitetsutveckling hos offentliga aktörer på lokal och regional nivå, dvs. kommuner, landsting, aktörer med regionalt utvecklingsansvar, regionala energikontor och länsstyrelser. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . –2019 beräknas anslaget till . 3.2Förslag avseende svenska kraftnäts verksamhet () har redovisat sitt förslag till investerings- och finansieringsplan för åren 2016–2018 (dnr M2015/998/Ee). Svenska kraftnäts förslag till investerings- och finansieringsplan för åren 2016–2018 omfattar åtgärder i stamnätet inklusive utlandsförbindelser och utrustning för elektronisk kommunikation. De planerade investeringarna beräknas uppgå till högst , varav . Vissa projekt delfinansieras av kommuner och andra markägare som får frilagd mark för expolateringsändamål, EU-bidrag eller genom anslutningsavgifter till stamnätet. När bildades var stamnätet för el i en fas av förvaltning och låga investeringsvolymer, vilket har övergått till en fas av omfattande ny- och ombyggnation. Det innebär en väsentlig ökad investeringsvolym för att öka överföringskapaciteten i , förbättra driftsäkerheten, förnya befintliga anläggningar, ansluta ny elproduktion, främst i form av vindkraftparker, och anpassa stamnätet till förändrade överföringsmönster. Investeringarna i det svenska stamnätet har ökat kraftigt och en nivå i storleksordningen kommer att kvarstå . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 bakgrund av att de ökade investeringsvolymerna ställer ökade krav på planering, uppföljning och kontroll i verksamheten har regeringen gett i uppdrag att redovisa en utvecklad i investerings- och finansieringsplan. Som framgår i redogörelsen av Svenska kraftnäts resultat (se avsnitt 2.5.8) påverkas investeringsplanen av tidsmässiga förskjutningar i projektens genomförande. En sammanfattande investeringsplan för för budgetåren 2016–2018 redovisas i tabell 3.34. Den baseras på den av inlämnande investerings- och finansieringsplanen. Nedan redovisas översiktligt de investeringsprojekt som var för sig överstiger . kommer stora investeringar att genomföras . Dessa befinner sig i olika faser, vilket gör att säkerheten i bedömningarna av investeringarna varierar. Redovisningen är därför att se sin en indikativ plan över Svenska kraftnäts projekt. Då ledtiderna är långa för verkställandet av investeringar i stamnätet är förändringarna i planerna små. Sedan föregående investeringsplan har elva investeringar har tillkommit och åtta projekt har utgått. Sydvästlänken, som är en ny förbindelse från i , via , till i är Svenska kraftnäts största investering . När Sydvästlänken tas i drift ökar överföringskapaciteten mellan elområde 3 och elområde 4 samt bidrar till en förbättrad driftsäkerhet i . Drifttagandet av Sydvästlänken har försenats och planeras att delvis tas i drift . Investeringen beräknas uppgå till , varav . har i samarbete med Fortum och utarbetat en ny struktur för elnät. Projektet ström omfattar drygt 50 olika delprojekt. För Svenska kraftnäts del är följande projekt aktuella : –En ny 400 kV-kabel mellan i till genom tunnel under centrala delar. Projektet som är det största inom ström beräknas uppgå till , varav belastar treårsperioden. –En ny 400 kV-kabel på sträckan – – (f.d. ). Investeringen beräknas uppgå till , varav belastar treårsperioden. –En ny 400/station med GIS- ställverk vid . Investeringen beräknas uppgå till , varav belastar treårsperioden. –En ny 400 kV-förbindelse, delvis uppförd som luftledning mellan och (f.d. – ). Investeringen beräknas uppgå till , varav belastar treårsperioden. –En ny 220 kV-kabel mellan och Järva som beräknas uppgå till , varav belastar treårsperioden. –Nya stationer i , och Ekudden som beräknas uppgå till , varav belastar treårsperioden. För att långsiktigt trygga elförsörjningen i har nätanalyser och studier gjorda som visat att 220 kV- stamnätet genom västra delen av bör uppgraderas till . I en första etapp uppgraderas ledningsnätet mellan och centrala . I förlängningen planeras även en uppgradering av 220 kV- förbindelserna från och in mot centrala . Investeringen Väst beräknas uppgå till , varav belastar treårsperioden. Den nya likströmsförbindelsen till , Nordbalt, knyter den framväxande baltiska elmarkanden till den nordiska elmarkanden samt bidrar till att förbättra försörjningssituationen både i och i de baltiska staterna. Nordbalt planeras att tas i drift /16. EU har bidragit med stöd om , varav till kabelförbindelsen och till nödvändiga nätförstärkningar i . Den totala investeringen beräknas till . Den svenska delen är , varav belastar treårsperioden. De två befintliga 400 kV-kablarna mellan och som togs i drift 1973 planeras bytas ut för att undvika risk för haveri och oljeläckage. Investeringen beräknas till , varav belastar treårsperioden. Även kontrollanläggningarna för likströmsförbindelserna mellan och , 1 och 2, behöver förnyas. Investeringen beräknas till , varav belastar treårsperioden. och den tyska stamnätsoperatören 50Hertz studerar förutsättningar för en framtida förbindelse mellan och för att utnyttja de ökande variationerna i elbalansen på de olika elmarknaderna för en effektivare handel samt öka försörjningssäkerheten. Projektet, , förutsätter att interna flaskhalsar i det tyska systemet söderut byggs bort och att den interna överföringsförmågan inom är tillräckligt stor. Huvudalternativet som studeras är en likströmsförbindelse i två steg om 700 MW vardera. Investeringen beräknas för svensk del till per steg, varav belastar treårsperioden. Åtgärder till följd av vindkraftsinvesteringar Svenska kraftnäts huvudinriktning är att ansluta nya vindkraftsparker till befintliga stationer men för större vindkraftsparker krävs nya stationer för anlutning till stamnätet. planerar en likströmsanslutning av till det svenska stamnätet för att möjliggöra för de utbyggnadsplaner som finns för vindkraften på ön. Investeringen för etapp ett beräknas till , varav belastar treårsperioden. För att klara av den vindkraft som storskaligt byggs kring i och kommuner behöver 400 kV-ledningen mellan och Midskog förnyas. Investeringen beräknas uppgå till , varav belastar treårsperioden. En ny ledning mellan 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 och Långbjörn minskar lokala produktionsbegränsningar och säkerställer driftsäkerheten. Investeringen beräknas uppgå till , varav belastar treårsperioden. planerar flera nya stationer: –Broberget – för att ansluta vindkraft i , –Nässe – för att ansluta vindkraft kring , –Ismund – för att ansluta ny vindkraft i , och kommuner, –Tuggen – för att möjliggöra ny vindkraft i inland, –Trolltjärn – för att möjliggöra anslutning av andra etapp, –Larv – för att ansluta ny vindkraft kring södra och –– för att möjliggöra anslutning av den stora potentialen för vindkraft i , och . Den befintliga stationen Grundfors planeras att totalförnyas. Den sammanlagda investeringskostnaden för stationerna beräknas uppgå till , varav belastar treårsperioden. Mot bakgrund av de omfattande planerna på vindkraftsutbyggnad i norra planerar att öka överföringskapaciteten genom seriekompensering för ett antal ledningar. Investeringen beräknas uppgå till , varav belastar treårsperioden. planerar att förstärka överföringskapaciteten från elområde 1 till elområde 3. På kort sikt är överföringskapaciteten tillräcklig, men en förstärkning behövs för att möta vindkraftsutbyggnaden samt är nödvändig för att möjliggöra reinvesteringar i gamla ledningarna. Investeringen blir verkets största och beräknas till , varav belastar treårsperioden. Ledningarna mellan Ekhyddan – – Hemsjö ansluter till stationen i där utlandsförbindelsen Nordbalt ansluter för att omhänderta effekthöjningen i och det ökade effektflödet samt för att upprätthålla 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Investeringen beräknas uppgå till , varav belastar treårsperioden. En ledning mellan Skogssäter (f.d. Edsäter) och planeras för att öka överföringskapaciteten i det s.k. Västkustsnittet och planerade nya vindkraftsparker i området. Investeringen beräknas uppgå till , varav belastar treårsperioden. För att upprätthålla en hög överföringskapacitet mellan elområde 2 och elområde 3 och minska risken för överlaster i norrs , och . Planerade vindkraftsparker och effekthöjningar i Forsmark kommer även att medföra ett effektöverskott i och . En ny 400 kV-ledning mellan och planeras byggas i etapper. Ledningarna – Dingtuna och Ängsberg – är delar i detta projekt. Investeringarna beräknas uppgå till , varav belastar treårsperioden. En ny ledning mellan Forsmark och Stackbo planeras för att ansluta ny elproduktion som planeras i området, Investeringen beräknas uppgå till , varav belastar treårsperioden. För att nyttja Sydvästlänkens fulla kapacitet behöver anslutande 400 kV-nät förstärkas. Ledningen mellan Hurva och behöver ersättas med en ny ledning eftersom befintliga stolpar inte är dimensionerade för den ökade tyngden. Investeringen beräknas uppgå till , varav belastar treårsperioden. Spänningshöjning från till planeras från och norrut mot vid , samt vidare mot och . En ny ledning mellan och är en del av detta projekt. Investeringen beräknas uppgå till , varav belastar treårsperioden. Åtgärder planeras på 220 kV-ledningarna mellan och . Investeringen beräknas uppgå till och hela investeringen belastar treårsperioden. För att möjliggöra att flera ledningar kan ansluta till Lindbacka planeras en ny station, Karlslund, att byggas vid det befintliga ställverket. Investeringen beräknas uppgå till , varav belastar treårsperioden. En ny 400 kV-station, Djuptjärn, planeras med anledning av en ny nätstruktur runt . Investeringen beräknas uppgå till , varav belastar treårsperioden. planerar även förnyelse av flera befintliga stationer: –Midskog som i samband med att ny vindkraftproduktion ansluts närmar sig sin tekniska livslängd, –som närmar sig sin tekniska livslängd, –som är i dåligt skick och i behov av förnyelse, –som behöver förnyas för att kunna använda Sydvästlänkens fulla kapacitet, –Porljusberget (f.d. ) som är i dåligt skick och dess förnyelse behöver tidigareläggas, –Stackbo vars förnyelse är en del av de nätförstärkningar i östra som är nödvändiga för att hantera planerade tillskott av ny elproduktion samt föranledd av stationens ålder,