prop · H30358 · 2015-12-10 00:00:00 — Skillnaden kvarstår även när det kontrolleras för faktorn studiebakgrund. Framgångsfaktorer är bland annat det faktum att deltagarna har samma yrkesbakgrund, vilket förstärker studiemotivation, självkänsla och bidrar till hög studietakt. Trots bristande kunskaper i svenska har kommunikationen mellan deltagare och yrkeskunniga i utbildning och praktik fungerat bra tack vare den gemensamma yrkesbakgrunden. Dessutom är samarbetsavtal viktiga för att regelverk gällande finansiering inte ska hindra utbildning och därefter etablering.´ Källa: (2015a). 5.2.2Svårt att kombinera sfi med andra insatser Flera av de aktörer som har intervjuat under slutgranskningen pekar på de svårigheter som finns med att skapa en effektiv etableringskedja med parallella insatser. En utmaning är att kombinera sfi med andra insatser som praktik eller arbete i de nyanländas etableringsplaner. Som visade i en granskning 2013 är det ofta svårt för den nyanlända att kombinera det subventionerade anställningsstödet instegsjobb med deltagande i sfi. Granskningen pekade dock på vikten av att fullfölja undervisningen i svenska för att förbättra den framtida arbetsmarknadsetableringen.253 har uppmärksammat att kommuner tillämpar olika lösningar vad gäller sfi och vuxenutbildning. Inom vissa kommuner finns exempelvis möjlighet att kombinera sfi med grundläggande vuxenutbildning, medan andra kommuner inte erbjuder denna möjlighet.254 I den så kallade GRUV- 253Riksrevisionen (2013:17) s. 12. 254Riksrevisionen (2014:11). GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION utredningen framhölls att en ökad samverkan mellan och inom kommunerna behövs för att öka möjligheterna att läsa sfi och studera vid komvux parallellt.255 Varje kommun är skyldig att se till att nyanlända som omfattas av etableringslagen erbjuds samhällsorientering. Syftet med samhällsorienteringen är att ge en grundläggande förståelse för det svenska samhället och en grund för fortsatt kunskapsinhämtande.256 Samhällsorienteringen ska påbörjas efter det att etableringsplanen har upprättats. Den ska normalt vara avslutad efter det att etableringsplanen upprättats. Samhällsorienteringen ska omfatta minst och i första hand bedrivas på den nyanländas modersmål eller på ett annat språk som den nyanlända behärskar väl. Samhällsorientering är en av de insatser som ska ingå i den etableringsplan som Arbetsförmedlingen ska upprätta och utforma tillsammans med den nyanlända.257 har betonat att samhällsorientering är ett viktigt verktyg för en mer välfungerande integration och att det inte enbart handlar om att tillhandahålla information om etablering i arbetslivet utan även om att ge information om det svenska samhället.258 5.3.1Oklart hur många som deltar i samhällsorienteringen Enligt statistik från Arbetsförmedlingen har av de nyanlända som har haft en etableringsplan deltagit i samhällsorientering. Enligt minskar dock möjligheten att delta drastiskt om de nyanlända inte har fått möjlighet att delta under det första året.259 Mediantiden från inskrivning i etableringsuppdraget till påbörjad samhällsorientering var 2014.260 Länsstyrelserna påtalar i sin samlade återrapportering till regeringen att det finns en osäkerhet i statistiken. Personer som enligt kommunerna hade deltagit i samhällsorienteringen fanns inte registrerade i Arbetsförmedlingens system. Enligt länsstyrelserna bör deltagandet därmed ha varit högre, men hur mycket högre kan man inte bedöma. 255SOU (2013:20) vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet () s. 124–127. 256Se förordningen (2010:1138) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare. 2575 och 7 §§ lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. 258Arbetsmarknadsutskottets betänkande 2013/14:AU9, Insatser för vissa nyanländas etablering, m.m., s. 21 f. (prop. 2013/14:104, bet. 2013/14:AU9, rskr. 2013/14:368). 259Arbetsförmedlingen (2014a) s. 33. 260Arbetsförmedlingen (2015c), s. 86. Arbetsförmedlingen anger att drygt 8 300 personer var registrerade för samhällsorientering perioden – . Kommunernas uppgift är högre (14 400).261 Enligt kommunala företrädare i deltog (1 900 av 2 600) av de nyanlända i etableringsuppdraget i samhällsorientering i 2014.262 5.3.2Bristande handläggningsrutiner hos Arbetsförmedlingen Arbetsförmedlingen anmäler vanligtvis nyanlända som omfattas av etableringslagen till kommunens samhällsorientering. Nyanlända som inte omfattas av denna lag men som kommunen är skyldig att erbjuda samhällsorientering ska själva anmäla sig till kommunen.263 granskning visar att det finns brister i Arbetsförmedlingens anmälningsrutiner. Från vissa kommuner framförs att det finns variationer i rutinerna mellan enskilda handläggare och lokala arbetsförmedlingskontor. Man anser att detta kan bero på hög personalomsättning, många nyanställda handläggare eller att samhällsorientering uppfattas som en liten insats som ibland kan vara svår att schemalägga med andra aktiviteter i etableringsplanen.264 Väntetiderna för att påbörja undervisningen varierar bland annat beroende på vilken språkgrupp den nyanlända tillhör. För vissa mindre språkgrupper har kommunerna stora svårigheter att erbjuda samhällsorientering, och för framför allt kvinnor kan tillgången till barnomsorg påverka möjligheterna att delta. Det förekommer också att deltagare avbryter samhällsorienteringen i ett tidigt skede, ibland beroende på att Arbetsförmedlingen i stället planerar in dem för andra aktiviteter. Var tredje kommun i länsstyrelsernas kommunenkät anger det sistnämnda som skäl till avbrott. De vanligaste skälen är dock att personen flyttar till en annan kommun, är föräldraledig eller får ett arbete.265 Vissa kommuner erbjuder , då vanligtvis utökat med till exempel hälsoinformation. Det är vanligast att samhällsorientering erbjuds . I till exempel har ingen kvälls- eller helgkurs genomförts därför att det inte har efterfrågats. Det kan i sin tur bero på att 261Länsstyrelserna (2015:04) Samhällsorientering för nyanlända – länsstyrelsernas gemensamma redovisning 2015, s. 16–17. 262Intervju med företrädare för i , . 263Se 2 § lagen (2013:156) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare. 264Intervju med företrädare för i , . 265Länsstyrelserna (2015:04) s. 19–20. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Arbetsförmedlingen inte har informerat nyanlända om denna möjlighet, vilket krävs för att en sådan kurs ska kunna upphandlas.266 5.3.4Länsstyrelserna har ansvar för att följa upp Länsstyrelserna ansvarar för att följa upp samhällsorienteringen, stödja samarbetet mellan kommunerna och lämna en gemensam redovisning till regeringen. I den senaste redovisningen föreslår länsstyrelserna bland annat att även nyanlända på anläggningsboenden som väntar på anvisning ska få möjlighet att delta i samhällsorientering och kunna tillgodoräkna sig insatsen när de senare påbörjar sina etableringsinsatser. Det skulle ge en meningsfull sysselsättning och påskynda en etablering. Ett hinder är dock att kommunerna inte får någon ersättning för detta, vilket man kan få för sfi för anläggningsboende.267 Att länsstyrelserna ska samordna en uppgift utan att ha något operativt ansvar för genomförandet innebär, enligt vissa kommuner, en utmaning.268 5.4Utrikes födda kvinnor i arbetsförberedande åtgärder Som tidigare framgått (se avsnitt 2.2.1) finns ett betydande sysselsättningsgap mellan utrikes och inrikes födda. Detta gap är betydligt större för kvinnor än för män. Motsvarande situation råder när det gäller arbetslöshet. Denna situation är inte ny, och i samband med att etableringsreformen infördes deklarerade regeringen att kvinnor och män skulle ges likvärdiga insatser och förutsättningar att delta på lika villkor.269 5.4.1Kvinnor deltar i lägre utsträckning än män Arbetsförmedlingen framhåller att en av de största utmaningarna i etableringsuppdraget är att säkerställa att både kvinnor och män får tillgång till insatser med god kvalitet.270 Myndighetens analyser av etableringsperioden visar att kvinnor i lägre utsträckning än män deltar i arbetsmarknadsutbildning och arbetspraktik. Dessutom är det mindre vanligt att kvinnor har arbete i form av instegs- eller nystartsjobb. I granskningen av instegsjobb konstaterade att en man nästan har dubbelt så hög sannolikhet som en 266Intervju med företrädare för i , . 267Länsstyrelserna (2015:04) s. 21. 268Intervju med företrädare för , . 2009/10:60, s. 35. 270Arbetsförmedlingen (2014a) s. 9. kvinna att få ett instegsjobb. Detta tyder på en betydande potential för fler kvinnor att ta del av instegsjobben.271 5.4.2 Individuella och strukturella aspekter bakom lågt deltagande Kvinnors möjligheter att delta i arbetsplatsförlagda aktiviteter påverkas av bland annat ohälsa, familjesituation samt utbildnings- och yrkesbakgrund.272 I flera studier lyfts olika strukturella aspekter fram, exempelvis vilka typer av insatser som Arbetsförmedlingen erbjuder kvinnorna, myndighetens bemötande, tillgång till barnomsorg, föräldraförsäkringens utformning och diskriminering bland arbetsgivare.273 utvärdering (IFAU) konstaterar i en utvärdering att många nyanlända kvinnor använder föräldraförsäkringen i sådan utsträckning att de troligen inte kan delta i introduktionsprogram.274 I den statliga utredningen om nyanlända kvinnor och anhöriginvandrare på arbetsmarknaden, den så kallade , konstateras att nyanlända kvinnor – oavsett om de är flyktingar eller anhöriginvandrare – erbjuds mindre omfattande och mindre relevanta arbetsmarknadsinsatser än nyanlända män.275 271Riksrevisionen (2013:17) Jämförelsen avser män och kvinnor som är berättigade till åtgärden. 272Arbetsförmedlingen (2013a) Arbetsförmedlingens återrapportering. Etablerings av vissa nyanlända – statistik kring etableringsuppdraget, , s. 8. 273Se Ramböll (2010) Nyanlända utrikes födda kvinnor – hinder och barriärer för etablering, ; IFAU (2011:10) Vilken betydelse har arbetsförmedlare för arbetslösas framtida sysselsättning och arbetsinkomst? IFAU (2004:16) Vad styr arbetsförmedlarna? i (2014:19) Från förväntningar till utfall – etableringsreformen på lokal nivå. 274IFAU (2013:3) Så påverkar föräldraförsäkringen nyanlända invandrares etablering på arbetsmarknaden. 275SOU (2012:69) Med rätt att delta – nyanlända kvinnor och anhöriginvandrare på arbetsmarknaden. Utredningen om ökat arbetskraftsdeltagande bland nyanlända utrikes födda kvinnor och anhöriginvandrare (). GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Projekt: Entré Q – Projekt för utrikes födda kvinnor i och Projektet Q omfattade en målgrupp som står mycket långt från arbetsmarknaden. Deltagarna var utomeuropeiskt födda kvinnor varav en fjärdedel var eller äldre och nästan hälften saknade helt utbildning. Endast 11 av 58 deltagare hade erfarenhet av kvalificerat arbete . En del av deltagarna hade någon typ av funktionsnedsättning som begränsade deras möjligheter. Målet med projektet var att öka kvinnornas språkkunskaper och stärka tron på sig själva. av hade deltagarna heltidsutbildning, men med individualiserat innehåll. Utbildningen omfattade praktik på cirka halva tiden, men tidsmässigt varvades praktik och utbildning. har varit navet i insatsen. Projektet engagerade ett 40-tal företag och organisationer för att ordna praktikplatser. Praktiken var inriktad på språkträning i verklig arbetsmiljö alternativt yrkesinriktad praktik på ett arbetsområde – eller kombinationen av båda. Under de olika praktikperioderna har från folkhögskolan besökt praktikplatsen. Den externa utvärderaren bedömde att deltagarna genom insatsen gjorde ”överraskande stora förbättringar”. I ett par fall har personer utan tidigare utbildning fått en visstidsanställning respektive påbörjat en yrkesutbildning. De övriga deltagarna utan skolgång i hemlandet gick i stor utsträckning vidare till fortsatt språkutbildning. Samtliga deltagare hade vid utbildningens slut en plan för hur de skulle gå vidare mot en reguljär arbetsmarknad. Framgångsfaktorer i projektet bedöms ha varit samarbetet med arbetsplatser och praktik, liksom samarbetet med Arbetsförmedlingen (AF), inte minst en tillräcklig överlämning från utbildningen till AF:s handläggare när deltagaren återgår till AF. Projektet har också använt metoder som testats i andra länder t ex. DLM (Distance to Labor Market). Källa: (2015a). Arbetsgivarnas efterfrågan på utbildad arbetskraft innebär att de nya jobben på arbetsmarknaden främst tillkommer inom yrken på eftergymnasial nivå. har andelen arbetslösa med kort skolutbildning som är inskrivna på Arbetsförmedlingen ökat . Enligt Arbetsförmedlingens statistik uppgick antalet inskrivna arbetslösa med högst förgymnasial utbildning till cirka 113 000 personer, vilket utgör av samtliga inskrivna arbetslösa.276 En orsak till den stigande andelen inskrivna korttidsutbildade är det ökade antalet inskrivna nyanlända. 276 Arbetsförmedlingen (2015h). visar att drygt hälften av deltagarna i etableringsuppdraget endast hade förgymnasial utbildning . Andelen med en förgymnasial utbildning kortare än var 36 procent.277 Diagram 5.1 Andel kommunmottagna 20–efter utbildningsnivå och mottagningsår Källa: och (2015b), s. 13. Av ovanstående diagram framgår att andelen kommunmottagna med lägst gymnasial utbildningsnivå legat relativt på . Andelen med förgymnasial utbildningsnivå har ökat kraftigt , medan kategorin ”uppgift saknas” på motsvarande sätt har minskat. En tolkning av detta är att datakvaliteten har förbättrats och att ”uppgift saknas” tidigare i praktiken innebar att man saknade utbildning. I sammanhanget kan konstateras att det finns kritik bland kommunerna när det gäller statistikens precision, eftersom de utbildningsmässiga implikationerna varierar avsevärt om en person är analfabet eller har i hemlandets grundskola.278 277Arbetsförmedlingen (2014a) s. 20. 278Intervju med kommun . GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Projekt: Integrera Mera Som – Integrationsprojekt i Målgruppen somalier är en av de grupper som har svårast att komma in på arbetsmarknaden. Insatsen Integrera Mera Som, IMS, utformades för att ge deltagarna möjlighet till utveckling, att närma sig arbetsmarknaden samt att vidga kvinnors och mäns möjligheter att arbeta utifrån sina egna förutsättningar. av deltagarna hade mindre än skolgång. Majoriteten av männen som deltog hade yrkeserfarenhet. Av de kvinnliga deltagarna saknade yrkeserfarenhet. Förutom att öka anställbarheten hos den somaliska gruppen hade projektet också som målsättning att öka kunskapen om målgruppen för att framtida flyktingmottagande skulle förbättras. Bland samverkansparterna i projektet finns både Arbetsförmedlingen och civilsamhället, genom Somaliska diaspora och kulturföreningen. Projektet utvärderades av en extern utvärderare som redovisade att av deltagarna gick vidare till egen försörjning efter tiden i Integrera Mera Som. påbörjade en yrkesutbildning. De framgångsfaktorer i arbetet som lyfts av projektmedarbetare och av utvärderare är: •Kombinationen av språkträning och yrkesinriktning: att kombinera språkutbildningen med praktik •Det individualiserade synsättet, som utgick från varje deltagares förmågor •Samverkan som möjliggjorde utnyttjandet av flera aktörers insatser (arbetsmarknadsförvaltningen, socialförvaltningen, Arbetsförmedlingen) •Ett väl strukturerade integrationsschema, där information och krav på deltagare tydliggjorts. Utvärderaren beskriver modellen som aktiv ömsesidig integrationsmetod och menar att den passar bäst för individer som befinner sig långt från arbetsmarknaden. Källa: (2015a). 5.5.1Arbetsförmedlingen efterfrågar fler åtgärder för korttidsutbildade När det gäller utrikes födda betonar Arbetsförmedlingen i en nyligen publicerad rapport att etableringen av korttidsutbildade på arbetsmarknaden inte har fungerat särskilt väl. Myndigheten påpekar att en mycket stor del av de med kort utbildning inte träder in på arbetsmarknaden, och i den mån de gör det så blir många arbetslösa. Avsaknaden av effektiva utbildningsvägar anges vara ett skäl som leder till att en stor del av gruppen står utanför arbetsmarknaden även om de vistats i under lång tid.279 Bristande insatser för lågutbildade förefaller vara ett generellt problem, oavsett om den arbetssökande är utrikes född eller inte. Arbetsförmedlingen påpekade att ett primärt problem för myndigheten är att man inte disponerar åtgärder som kan höja utbildningsnivån för korttidsutbildade. Enligt leder detta till att grupper med kort utbildning 279 Arbetsförmedlingen (2015f) s. 28. blir kvar inom arbetsförmedlingssystemet utan att det finns möjligheter för myndigheten att förändra deras möjligheter att få de utbildningsmässiga förutsättningar som krävs för att de ska kunna konkurrera om jobben.280 I sin prognos för arbetsmarknaden –2016 betonar myndigheten återigen att det för korttidsutbildade inte finns verktyg inom arbetsmarknadspolitiken. För denna grupp, som enligt Arbetsförmedlingen kan betraktas som icke matchningsbar, krävs en helt ny väg mot ett arbete via det reguljära utbildningsväsendet. Alternativet som Arbetsförmedlingen beskriver för dessa personer är en ”rundgång inom arbetsförmedlingssystemet där myndigheten administrerar arbetslösa snarare än matchar dem mot lediga jobb.” 281 5.5.2Få deltar i komvux En viktig insats för personer med kort utbildning är den kommunala vuxenutbildningen (komvux). Nyanlända personer som är har möjlighet att läsa motsvarande grundskole- eller gymnasieutbildning under sin etableringstid för att på så sätt få behörighet att komma in på högskolan eller få arbete. Trots den höga andelen nyanlända personer med kort utbildning är det få som väljer att läsa på komvux. deltog i komvux vid utgången av december 2014.282 Något som lyfts fram som ett hinder är den ekonomiska ersättningen. Ett annat hinder som bland annat Arbetsförmedlingen har påpekat är att huvudmännen för vuxenutbildningen ofta kräver avslutade sfistudier för att en person ska få börja studier inom vuxenutbildningen.283 som individen har en etableringsplan kan denne läsa på komvux och få sin etableringsersättning. När etableringsperioden är över anvisas många till jobb- och utvecklingsgarantin där man har möjlighet att studera sfi och annan utbildning på grundläggande eller gymnasial nivå. Men räcker i vissa fall inte för att nyanlända ska uppnå tillräckliga kunskaper i svenska för att kunna läsa på komvux. Dessutom hinner de som ändå påbörjar studier på grundläggande nivå troligtvis inte läsa även på gymnasienivån . Deltagare inom jobb- och utvecklingsgarantin har möjlighet att inom ramen programmet läsa grundläggande vuxenutbildning . Arbetsförmedlare och företrädare för komvux lyfter fram att många nyanlända är tveksamma till att ta studielån. Generellt är det en 280Arbetsförmedlingen (2011) Arbetsmarknadsutsikterna – prognos för arbetsmarknaden –2012, s. 102. 281Arbetsförmedlingen (201b) s. 97. 282Arbetsförmedlingen (2015c) s. 40. 283Arbetsförmedlingen (2015c), s. 79. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION liten andel personer, oavsett om de är nyanlända eller inrikes födda, som tar studielån för att läsa grundläggande nivå på komvux.284 Möjligheterna till studiefinansiering kan således påverka individens val att delta i exempelvis en arbetsmarknadsutbildning som berättigar till aktivitetsstöd i stället för att läsa på komvux, även om det senare kan vara mer fördelaktigt ur ett långsiktigt perspektiv för att individen ska kunna konkurrera på arbetsmarknaden. I en granskning om tillvaratagande och utveckling av nyanländas kompetens pekar på att det finns en risk i etableringsuppdraget att såväl arbetsförmedlare som de nyanlända själva tenderar att välja kortsiktiga lösningar framför vad som är långsiktigt hållbart på svensk arbetsmarknad. Framför allt i de fall då etableringsplanen närmar sig sitt slut kan det exempelvis handla om att individen avbryter en utbildning eller annan långsiktig planering för att påbörja ett subventionerat arbete.285 Regeringen har i vårändringsbudgeten lämnat förslag till satsningar som bland annat syftar till att underlätta nyanländas etablering. Till förslagen hör bland annat att möjliggöra för deltagare i fas 3 (inte bara nyanlända) att studera kortare utbildningar (högst ) med bibehållet aktivitetsstöd inom ramen för bland annat vuxenutbildning och yrkeshögskola.286 284SOU (2013:20) s. 264–265. 285Riksrevisionen (2014:11). Projekt: Kombination av praktik och SFI för lågutbildade Gruppen invandrare som är illitterata eller enbart har genomgått en kortare utbildning i sitt hemland ökade i . Efter att med goda resultat ha arbetat med språkträning i arbetslivet för utbildade utlandsfödda, ville kommun testa om motsvarande metoder gick att använda för lågutbildade personer. I ett projekt som drevs av Arbetsförmedlingen, och kommun har en variant av kombinationer praktik och SFI prövats för målgruppen lågutbildade. Projekt- Arbetsmarknadsintroduktion för nyanlända Givet den målgrupp som projektet vände sig till, formulerades målen för projektet inte i termer av andel deltagare som fick arbete. Istället var målen bland annat formulerade i termer av att: •Deltagarna ska bli mer självförsörjande •Deltagarna ska introduceras på arbetsmarknaden •Deltagarna ska lära sig det svenska språket snabbare Kombinationen av praktik och studier genomfördes . Under större delen av befann sig deltagarna på praktikplatsen och i klassrummet . Deltagarna framhöll att de lärde sig svenska bäst när de fick möjlighet att utveckla språket genom deltagande i arbetslivet. Vid en uppföljning efterprojektslut hade av deltagarna arbete. Samtliga deltagare kom dock i kontakt med den svenska arbetsmarknaden och fick praktisk erfarenhet av att arbeta i . Det fanns en stor nöjdhet hos deltagarna som bland annat beskriver vikten av att inte bara lära sig ord utan också hur de används. Källa: (2015a). 5.6Etablering av nyanlända akademiker visade i en granskning 2011 att det finns behov av tidigare och tydligare information om de insatser som finns för nyanlända akademiker med utländsk utbildning.287 I granskningen konstateras att utländska akademiker möts av ett komplext system med ett stort antal myndigheter som ansvarar för olika yrken och utbildningar.288 Denna iakttagelse kvarstår huvudsakligen fortfarande. Av granskningen framgick vidare att berörda myndigheter hade svårt att sprida information om insatserna till den berörda målgruppen.289 Även har pekat på behovet av bättre samverkan mellan de myndigheter som ansvarar för olika moment i nyanlända akademikers etableringsprocess. I en rapport konstateras att en invandrad 287Riksrevisionen (2011:16). GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION akademiker i genomsnitt tillbringar mellan fem och i olika typer av utbildningsmoment (sfi och kompletterande högskoleutbildning).290 Även för akademiker som har fått sin utbildning bedömd eller sin kompetens validerad finns det hinder i den fortsatta etableringsprocessen. Ett sådant exempel är projektet vägen – en av Arbetsförmedlingen upphandlad arbetsmarknadsutbildning för utländska akademiker. Projektet finns på ett 20-tal orter i landet . Det bedrivs av universitet, högskolor och utbildningsanordnare och det har underlättat för akademiker att få praktikplats och anställning. Upphandlingen har dock överklagats, och eftersom förvaltningsrättens handläggningstider är långa har inte någon utbildning kunnat ges . Detta kan medföra att arbetsmarknadsetableringen för nyanlända akademiker försenas.291 5.6.1Lång väntan på att få sin utbildning bedömd För många nyanlända akademiker tar det att få sin utländska utbildning bedömd eller kompletterad på svensk högskola. En förklaring till detta är myndigheternas generellt sett långa handläggningstider. visade i en tidigare granskning att den sökande fick vänta på att få ett utlåtande från Högskoleverket.292 Handläggningstiderna är fortfarande långa.