prop · H3031 · 2015-09-21 00:00:00 — –upplåtelse av privatbostad eller bostad som innehas med hyresrätt (4 §), –samfällighet (5 och 6 §§), 1 Senaste lydelse 2014:1471. –räntebidrag (7 §), –pensionsförsäkringar och pensionssparkonton (8 och 9 §§), –avskattning av pensionsförsäkring (10 §), –tjänstepensionsavtal (11 §), –underlag för avkastningsskatt på livförsäkringar (12 §), –skattereduktion för förmån av hushållsarbete (13 §), –elcertifikat (14 §), –utsläppsrätter, utsläppsminskningsenheter och certifierade utsläpps- minskningar (15 §), –schablonintäkt vid innehav av ett investeringssparkonto (16 §), –schablonintäkt vid innehav av andelar i värdepappersfonder, fondföretag, specialfonder och utländska specialfonder (17–21 §§), –gåva (22 §), –investeraravdrag (23 och 24 §§), och –skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el (25 §). Kontrolluppgift ska lämnas om skattereduktion för förmån av hushålls- arbete enligt 67 kap. inkomstskattelagen (1999:1229), om den som utför arbetet var godkänd för F-skatt vid någon av de tidpunkter som anges i 67 kap. 16 § 1 inkomstskattelagen eller har ett intyg eller någon annan hand- ling som avses i 67 kap. 17 § samma lag. Kontrolluppgift ska lämnas för fysiska personer och dödsbon av den som har gett ut förmånen. I kontrolluppgiften ska uppgift lämnas om underlaget för skatte- reduktionen. 1 §2 I detta kapitel finns bestämmelser om –uppgifter som ska lämnas i samtliga inkomstdeklarationer (2 och 3 §§), –uppgifter som fysiska personer och dödsbon ska underrättas om och godkänna eller lämna (4 och 5 §§), –uppgift som ska lämnas om inkomstslaget tjänst (6 §), – uppgifter som ska lämnas om inkomstslaget näringsverksamhet (7–15 §§), –uppgifter som ska lämnas om inkomstslaget kapital (16–19 b §§), –uppgift om tillkommande belopp (20 §), –uppgifter om vissa andelsavyttringar m.m. (21–24 §§), –uppgifter för beräkning av egenavgifter (25 och 26 §§), –uppgifter som fåmansföretag samt företagsledare och delägare ska lämna (27–29 §§), –uppgift om tillskott och uttag (30 §), –uppgift om betalning till utlandet (31 §), 2 Senaste lydelse 2014:1471. – uppgift som ekonomiska föreningar ska lämna (32 §), för hushållsarbete, gåva och mikro- för hushållsarbete och mikroproduk- produktion av förnybar el (33 och tion av förnybar el (33 och 33 a §§), 33 a §§), och – uppgifter om prissättningsbesked (34 §). Skattereduktion för hushållsarbete, och mikroproduktion av förnybar för hushållsarbete, gåva eller mikro- för hushållsarbete eller mikro- produktion av förnybar el enligt 67 kap. 11–33 §§ inkomstskattelagen 67 kap. 11–19 och 27–33 §§ inkomst- (1999:1229) ska lämna uppgift om skattelagen (1999:1229) ska lämna underlaget för skattereduktionen. uppgift om underlaget för skatte- I fråga om förmån av sådant arbete som räknas som hushållsarbete enligt 67 kap. 13 a och 13 b §§ inkomstskattelagen ska även sådana uppgifter som avses i 9 a § lagen (2009:194) om förfarandet vid skattereduktion för hushålls- arbete lämnas. 1 §5 Fastställda formulär ska användas för att lämna 1. kontrolluppgifter, 2. åtagande enligt 23 kap. 6 § om a) enligt 23 kap. 6 § om att lämna att lämna kontrolluppgifter om säkringar och sådana avtal om avtal om tjänstepension som är jäm- tjänstepension som är jämförbara förbara med en pensionsförsäkring, med en pensionsförsäkring, och b) enligt 23 kap. 7 § om att lämna kontrolluppgifter om gåvor, 3. deklarationer, 4. särskilda uppgifter, och 5. periodiska sammanställningar. 3Senaste lydelse 2014:1471. 4Senaste lydelse 2014:1471. 5Senaste lydelse 2011:1289. Förseningsavgiftens storlek framgår av följande uppställning. Förseningsavgiften för skattedeklaration uppgår dock till om det är fråga om en deklaration som ska lämnas efter föreläggande. Förseningsavgiftens storlek framgår av följande uppställning. Förseningsavgiften för skattedeklaration uppgår dock till om det är fråga om en deklaration som ska lämnas efter föreläggande. enligt 1 § är enligt 1 § är ut en kontrollavgift och en ny ut en kontrollavgift och en ny kontrollavgift ska tas ut för en kontrollavgift ska tas ut för en överträdelse som har inträffat inom överträdelse som har inträffat inom från den dag då beslutet om från den dag då beslutet om avgiften i stället vara . avgiften i stället vara . Kontrollavgift ska tas ut av den som inte har fullgjort dokumentationsskyldigheten vid upplåtelse av plats för torg- och marknadshandel eller vid omsättning av investeringsguld. Kontrollavgiften är för varje tillfälle då skyldigheten inte har fullgjorts. Kontrollavgiften är för varje tillfälle då skyldigheten inte har fullgjorts. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 11 kap. 14 § och 22 kap. 13 § i den nya lydelsen tillämpas första gången i fråga om skattepliktig förmån av hushållsarbete som kommit den skattskyldige till del efter . 3.Bestämmelsen i 31 kap. 33 § i den nya lydelsen tillämpas första gången på beskattningsår som börjar efter . 4.Bestämmelsen i 48 kap. 6 § i den nya lydelsen tillämpas första gången i fråga om deklarationer och övriga uppgifter som ska lämnas efter ikraftträdandet. 5.Bestämmelserna i 50 kap. 2 och 7 §§ i den nya lydelsen tillämpas första gången i fråga om kontrollavgifter som hänför sig till kontroller som har inletts efter . 6.Den upphävda bestämmelsen i 22 kap. 22 § gäller dock fortfarande för beskattningsår som börjar före ikraftträdandet. 7.Den upphävda bestämmelsen i 23 kap. 7 § och bestämmelsen i 38 kap. 1 § iden äldre lydelsen gäller dock fortfarande för tid före ikraftträdandet. 3.14Förslag till lag om ändring i lagen (2014:1474) om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) Härigenom föreskrivs i fråga om skatteförfarandelagen (2011:1244) dels att 50 kap. 4 § lagen i stället för lydelsen enligt lagen (2014:1474) om ändring i den lagen ska ha följande lydelse, dels att punkt 2 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (2014:1474) om ändring i den lagen ska ha följande lydelse, dels att det i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (2014:1474) om ändring i den lagen ska införas en ny punkt, 4, av följande lydelse. Lydelse enligt SFS 2014:1474 Kontrollavgiften enligt 3 § 1 och 2 är som vid kontrollen är verksam och som vid kontrollen är verksam och inte är dokumenterad i en tillgänglig inte är dokumenterad i en tillgänglig ut en kontrollavgift enligt 3 § 1 eller ut en kontrollavgift enligt 3 § 1 eller 2 och en ny kontrollavgift ska tas ut 2 och en ny kontrollavgift ska tas ut för en överträdelse som har inträffat för en överträdelse som har inträffat från den dag då beslutet från den dag då beslutet avgiften enligt första stycket 1 i avgiften enligt första stycket 1 i Kontrollavgiften enligt 3 § 3 är . på byggarbetsplatser där bygg- på byggarbetsplatser där bygg- storlek ska bestämmelsen i 50 kap. 4 § gången i fråga om kontrollavgifter som hänför sig till kontroller som har inletts efter . 3.15Förslag till lag om upphävande av lagen (2011:1269) om godkännande av gåvomottagare vid skattereduktion för gåva Härigenom föreskrivs att lagen (2011:1269) om godkännande av gåvomottagare vid skattereduktion för gåva ska upphöra att gälla vid utgången av 2015. 1.Den upphävda lagen gäller dock fortfarande för tid före . 2.En betald årsavgift som avser tid efter 2015 ska betalas tillbaka. 4 Den makroekonomiska utvecklingen –Svensk ekonomi befinner sig i en konjunk- turåterhämtning. BNP-tillväxten 2015 bedöms bli högre än 2014. Den offentliga konsumtionen förväntas lämna ett för- hållandevis stort bidrag till tillväxten både 2015 och 2016. Bidraget från exporten blir påtagligt först . –Konjunkturen i omvärlden förväntas stärkas . I euroområdet, som är viktigaste exportmarknad, förväntas återhämtningen dock gå lång- samt. –Arbetslösheten har länge legat på en hög nivå, kring . I takt med att ekonomin återhämtar sig stiger sysselsätt- ningsgraden. Arbetslösheten bedöms minska till 2018. De reformer som regeringen föreslår och aviserar i denna proposition bidrar till den lägre arbetslösheten. –Inflationen har varit låg . Ett högre resursutnyttjande och stigande enhetsarbetskostnader bidrar till att inflationen blir högre framöver. –Det finns påtagliga risker för att utveckl- ingen blir svagare än i prognosen. Det gäller särskilt om tillväxten i euroområdet blir lägre än förväntat. Den ekonomiska ut- vecklingen kan även bli starkare än vad som antagits i prognosen. Det gäller exempelvis om företag och hushåll i omvärlden blir mer optimistiska om framtiden än vad som förväntas. I detta avsnitt redovisas prognosen för den ekonomiska utvecklingen i och i omvärlden t.o.m. 2019.70 Information som fanns tillgänglig har beaktats. Prognosen är baserad på nu gällande regler och regeringens föreslagna och aviserade åtgärder i denna proposition. Budgetpropositionen avser 2016. Tyngd- punkten i framställningen har därför lagts på prognosen fram . Utvecklingen 2017–2019 redovisas i ett separat delavsnitt. I avsnittet beskrivs några av de risker som finns i prognosen, två alternativa scenarier samt jämförelser med andra bedömares prognoser. Avsnittet innehåller även en beskrivning av hur prognosen har reviderats jämfört med den bedömning som gjordes ekonomiska vårproposition. 70 I bilaga 2 redovisas prognosens siffermässiga innehåll i detalj. 4.1Utvecklingen i omvärlden fortsättningsvis bli expansiv i flertalet länder för Måttlig tillväxt i omvärlden har återhämtningen i euroområdet vidgats till att omfatta fler länder och sektorer . Detaljhandeln har utvecklats relativt starkt och industriprodukt- ionen har vuxit i en förhållandevis hög takt. Efter en svag inledning på 2015 växer den amerikanska ekonomin i snabbare takt. Arbets- lösheten minskar och läget på bostadsmarknaden har förbättrats. Tillväxten i många framväxande ekonomier har dock saktat ned. Råvaru- exportörer har påverkats av de låga priserna på olja och andra råvaror. I har en svagare utveckling på bostadsmarknaden bidragit till en lägre ekonomisk tillväxt . Sammantaget har världsekonomin växt i en måttlig takt. Världshandeln har utvecklats svagt (se diagram 4.1). Den svaga utvecklingen beror till stor del på minskad import i framväxande ekonomier. Importen har däremot utvecklats starkare i flera avancerade ekonomier. Import, index 2005=100 I många avancerade ekonomier är inflationen låg, bl.a. som en följd av fall i råvarupriser. Ett förbättrat läge på arbetsmarknaden leder till ett ökat kostnadstryck i många länder, vilket bidrar till att inflationen i omvärlden förväntas stiga. Inflationen förväntas dock i allmänhet stiga från en låg nivå och i många länder förväntas den även 2016 ligga under respektive centralbanks mål. Penningpolitiken bedöms därför även att stödja en fortsatt uppgång i inflationen (se tabell 4.1). Goda förutsättningar för ökad tillväxt i avancerade ekonomier Utsikterna för den ekonomiska utvecklingen i euroområdet, som är viktigaste export- marknad, har ljusnat . Den har genomfört olika åtgärder för att stimulera kreditgivningen. Banken har introducerat långfristiga riktade finansieringsoperationer, sänkt styrräntan och genomfört kvantitativa lättnader i form av tillgångsköp. Den grundliga genomgång av bankernas balansräkningar och de stresstester som genomfördes har skingrat en del av osäkerheten om kvaliteten på bankernas tillgångar. Kreditgivningen till företag har börjat öka i volym minskning, även om ökningen än så länge är relativt svag. Ökad kreditgivning är en viktig förutsättning för investeringstillväxten i euroområdet. Därutöver har de akuta finansiella riskerna kring utveckl- ingen i minskat i och med den överenskommelse om stödprogram till landet som nåddes . Konsumtionen förväntas driva tillväxten i euroområdet 2015 och även investerings- tillväxten ser ut att öka gradvis . När återhämtningen fortsätter och resursutnytt- jandet stiger förväntas inflationen i euroområdet öka. Men återhämtningen blir av allt att döma långsam. Detta beror på att det finns ett fortsatt behov hos såväl hushåll som stater och finansiella företag att minska sin skuldsättning. Arbetslösheten sjunker därför endast långsamt. Styrräntan förväntas bli fortsatt låg. Utvecklingen i ekonomi bedöms bli stark . Fortsatt hög syssel- sättningstillväxt, låga räntor och ett lågt oljepris talar för att hushållens konsumtion ökar. Som en följd av de goda ekonomiska utsikterna förväntas den amerikanska höja styrräntan med en räntenivå nära noll. Tabell 4.1 Prognoser för omvärlden Procentuell förändring om inte annat anges -0,4 -0,4 -3,0 -0,1 1I avsnittets tabeller redovisas genomsnittliga värden för flertalet variabler . Perioden är vald med utgångspunkt i tillgänglighet på data från de svenska nationalräkenskaperna. Euroområdet och dess medlemmars genomsnitt för BNP beräknas och refiräntan . KIX-viktat genomsnitt beräknas och genomsnitt beräknas , på grund av begränsningar i datatillgång. 2BNP för fastland, dvs. inhemsk produktion exklusive utvinning av råolja och naturgas, rörtransport och utrikes sjöfart. 3BNP-prognoser sammanviktade med köpkraftsjusterade BNP-vikter enligt IMF. 4BNP-prognoser sammanviktade med KIX-vikter, ett mått på svensk utrikeshandel med olika länder. 5Den samlade importen i de länder som exporterar till. Respektive lands vikt utgörs av dess andel i svensk varuexport. 6Harmoniserat konsumentprisindex (HIKP). 7Konsumentprisindex (KPI). 8Europeiska styrränta i procent, årsgenomsnitt. 9USA:s centralbanks styrränta i procent, årsgenomsnitt. 10Brent, USD per fat. Källor: Reuters Ecowin och egna beräkningar. ekonomi har utvecklats svagt . Tillväxten var negativ både 2013 och 2014. har efterfrågan från minskat ytterligare, vilket har slagit mot den redan hårt pressade finska exportsektorn. Hög arbetslöshet hämmar hushållens konsumtion och den offentliga konsumtionen ser ut att bli fortsatt stram. I takt med att den internationella återhämtningen fortsätter förväntas dock tillväxt öka (se tabell 4.1). I har de låga oljepriserna lett till att ekonomin har bromsat in. Lägre intäkter har främst påverkat oljesektorn negativt, men även underleverantörer har påverkats. Det har medfört en högre arbetslöshet. Den ekonomiska utvecklingen i stabiliseras dock av att både penningpolitiken och finanspolitiken är expansiv. Den svaga norska kronan bidrar också genom att stötta exporten. Osäkra utsikter för framväxande ekonomier De ekonomiska utsikterna har försämrats påtagligt i många stora framväxande ekonomier. En svagare tillväxt väntas i många länder 2015 och 2016, jämfört med . Tillväxten i var svag under inledningen av 2015. I den kinesiska ekonomin pågår en omställning från en tillväxt som till stor del är beroende av investeringar till en tillväxt som i större utsträckning är driven av inhemsk konsumtion. bedöms detta leda till en mer balanserad, men lägre, BNP- tillväxt än 2000–2014. Osäkerheten om utveckling är dock stor, vilket syns i en ökad turbulens på flera finansiella marknader. har gjort vissa ändringar i valuta- politiken i syfte att införa en mer marknadsba- serad växelkurs. Detta har lett till en försvagning av den kinesiska valutan. Råvarupriserna har i allmänhet fallit 2014 och 2015. Förutom oljepriset är också priset på järnmalm och övriga metaller mycket lågt, medan priset på till exempel pappersmassa har stigit. Till viss del har den dämpade investerings- tillväxten i bidragit till de lägre råvaru- priserna. Denna utveckling har drabbat råvaru- exportörer, såsom , i form av minskade intäkter. Den ryska ekonomin befinner sig i recession och påverkas även av internationella sanktioner. Exporten påverkas dock positivt av den försvagade valutan och i takt med att oljepriset stiger ökar intäkterna för staten och företagen. 4.2Utvecklingen i och nivån, beräknas de outnyttjade resurserna i ekonomin uppgå till 2016 (se tabell 4.2). Förhållandevis hög BNP-tillväxt framöver I var BNP-tillväxten 2014 något lägre än den genomsnittliga utvecklingen (se tabell 4.2). Tillväxten drevs framför allt av hushållens konsumtion och investeringar i bostadssektorn och i övriga tjänstebranscher (se diagram 4.2). Den långsamma återhämtningen i omvärlden dämpade i synnerhet svensk varuexport. Diagram 4.2 BNP-tillväxt och bidrag till BNP-tillväxt Procentuell förändring respektive procentenheter Anm.: Procentuell förändring för BNP, procentenheter för övriga komponenter. Källor: och egna beräkningar. Procentuell förändring om inte annat anges -1,1 -2,1 -1,8 -1,1 -0,6 Anm.: Fasta priser, referensår 2014. 1Bidrag till BNP-tillväxten, procentenheter. 2BNP per person i totala befolkningen, . Potentiell BNP är den nivå på produktionen som skulle uppnås vid normalt resursutnyttjande av de tillgängliga produktionsfaktorerna arbete och kapital. 4BNP-gapet visar skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. Källor: och egna beräkningar. BNP förväntas 2015 och 2016 växa i en relativt snabb takt (se tabell 4.2). Det beror på flera faktorer. har importen minskat, vilket gett ett betydande positivt bidrag till BNP-tillväxten.71 Exporten väntas ta fart då konjunkturen förbättras i omvärlden. Såväl hushållens som den offentliga sektorns konsumtion fortsätter att bidra till BNP-tillväxten , om än i något mindre utsträckning än 2014. Det samma gäller investeringarna i bostäder och i tjänst- esektorn. Återhämtningen i svensk ekonomi innebär att resursutnyttjandet stiger. Resursutnyttjandet bedöms dock fortfarande vara lägre än normalt både 2015 och 2016. Mätt med BNP-gapet, dvs. faktisk BNP:s avvikelse från den potentiella 71 I summeringen av BNP utgör importen en avdragspost. Det innebär att BNP ökar när importen minskar. Produktivitetstillväxten har varit svag , vilket medfört att BNP per capita har utvecklats svagt. Jämfört med 2007 var BNP per capita oförändrad 2014.72 Produktivitetstill- växten förväntas emellertid öka allteftersom konjunkturläget förbättras. Det leder till att BNP per capita växer, om än i långsammare takt än den genomsnittliga utveck- lingen (se tabell 4.2). Hushållens konsumtion fortsätter att vara en viktig drivkraft i ekonomin Hushållens konsumtion har varit en viktig drivkraft för efterfrågan i svensk 72 BNP per capita är ett mått på ekonomisk levnadsstandard som visar hur ökad produktion fördelas per genomsnittlig invånare. Som närmare utvecklas i avsnitt 1.1 ger detta mått inte en fullständig bild av levnadsstandarden. ekonomi (se diagram 4.2). Flera indikatorer, bl.a. omsättningen i detaljhandeln, pekar på en tillväxt som fortsätter att vara förhållandevis hög. Till- försikten bland hushållen har däremot för- sämrats något och tyder på en svagare utveckling i hushållens konsumtion . Konsumtionsutvecklingen gynnas dock av fortsatt låga räntor, ett i utgångsläget högt sparande och av att arbetslösheten minskar. Sammantaget väntas tillväxten i hushållens konsumtion bli något lägre 2015 än föregående år samt 2016 växa i linje med den genomsnittliga tillväxttakten 1994–2014. Offentlig konsumtionstillväxt blir fortsatt stark Den offentliga konsumtionen gav ett relativt stort bidrag till BNP-tillväxten 2014 (se diagram 4.2). Inom såväl staten som kommunerna och landstingen växte konsumtionen i en för- hållandevis hög takt. Även 2015 och 2016 väntas den offentliga konsumtionen fortsätta öka starkt (se tabell 4.2). Regeringens reformer inom bl.a. försvars- och infrastrukturområdet bidrar till att den statliga konsumtionen fortsätter att växa i god takt 2015 och därefter i något lägre takt 2016. Stigande utgifter för migration bidrar också till konsum- tionstillväxten. väntas den kommunala konsumtionen fortsätta att öka snabbt. Kommuner och landsting möter demografiska förändringar med relativt sett fler barn och äldre i befolkningen, som antalet nyanlända ökar. Regeringens satsningar inom områdena vård, skola och omsorg bidrar positivt till den kommunala konsumtionstillväxten 2015 och 2016. Dessutom medför konjunkturåterhämt- ningen att det kommunala skatteunderlaget ökar snabbare, vilket ökar utrymmet för en stigande konsumtion. Fortsatt höga investeringar i bostadssektorn och offentlig sektor De fasta bruttoinvesteringarna73 växte i hög takt 2014. Det var framför allt bostadsinvesteringarna som ökade väsentligt snabbare efter att ha utvecklats svagt sedan finanskrisen.74 Indikatorer över bostadsbyggandet tyder på en fortsatt hög tillväxt . Industrins investe- ringar väntas bli svaga 2015, då fjolårets tillfälligt höga investeringar i forskning och utveckling mattas av. När exporten tilltar 2016 väntas dock industriinvesteringarna öka. De offentliga investeringarna bedöms öka starkt 2016. Ökningen sker främst i kommun- sektorn, där det finns ett uppdämt behov av investeringar till följd av den demografiska utvecklingen. Sammantaget förväntas de totala investering- arna 2015 och 2016 öka i ungefär samma takt som den genomsnittliga ökningstakten (se tabell 4.2). Omvärlden stärker svensk export med mycket svag utveckling ökade varuexport 2014. Även tjänsteexporten, som uppvisat en stark tillväxt , ökade 2014. Trots en svag inledning av 2015 indikerar inköpschefsindex och förtroende- indikatorer för exportorderingång att den totala exporttillväxten tar fart 2015, understödd av att efterfrågan från omvärlden tilltar. Exporten 2016 väntas därför återigen växa i linje med den genomsnittliga utvecklingen (se tabell 4.2). Importen, som uppvisat en liknande utveckling som exporten , steg kraftigt . har framför allt tjänsteimporten fallit tillbaka. Sammantaget förväntas nettoexportens bidrag till BNP bli relativt stort 2015. När importen ökar 2016 blir bidraget från nettoexporten mindre (se tabell 4.2). Sysselsättningen ökade 2014 snabbare än de närmast föregående åren. Det har bidragit till att sysselsättningsgraden, dvs. sysselsättningen som andel av befolkningen (15–), har stigit till nästan samma nivå som före finanskrisen 73 Fasta bruttoinvesteringar är materiella eller immateriella tillgångar som används i produktionsprocessen . Begreppet brutto syftar på att kapitalförslitningen inte är borträknad. 74 För en utförligare redogörelse för bostadsinvesteringarnas utveckling, se ekonomiska vårproposition (prop. 2014/15:100 bilaga 3). (se diagram 4.3). Denna utveckling gäller både för kvinnor och för män. som sysselsättningen har ökat har arbetskraften vuxit i en hög takt. Sammantaget innebär det att arbetslösheten har legat kvar på en hög nivå, kring . Långtidsarbetslösheten har ökat successivt och ligger också på en hög nivå. I samband med finanskrisen ökade långtidsarbetslösheten mer för män än för kvinnor, och är långtidsarbetslösheten högre bland män. Regeringens mål är att antalet personer som arbetar, och antalet arbetade timmar i ekonomin, ska öka så att når målet om lägst arbetslöshet i EU 2020. Sysselsättningen ökar i tjänstebranscherna Uppgången i sysselsättningen har skett både i näringslivet och i offentliga verksamheter. I näringslivet är det tjänstebranscherna som stått för ökningen i sysselsättningen, medan syssel- sättningen i varubranscherna har minskat. Efterfrågan på arbetskraft har länge varit svag i den exportinriktade industrin, där antalet sysselsatta 2014 var betydligt färre än före finanskrisen. Diagram 4.3 Sysselsatta och sysselsättningsgrad Sysselsatta (vänster skala) Sysselsättningsgrad (höger skala) Anm.: Avser åldersgruppen 15–. Källor: , och egna beräkningar. Framåtblickande indikatorer på efterfrågan på arbetskraft, som bl.a. antalet lediga jobb och företagens anställningsplaner, tyder på en stark sysselsättningstillväxt resterande del av 2015 och (se diagram 4.4). Detta pekar, tillsammans med en stigande efterfrågan i ekonomin, på att sysselsättningen utvecklas starkt även 2015 och 2016. Sysselsättningen växer då i ungefär samma takt som 2014 och sysselsättningsgraden förväntas fortsätta att stiga (se diagram 4.3 och tabell 4.3). Diagram 4.4 Ett urval av sysselsättningsindikatorer Lediga jobb (vänster skala) Anställningsplaner, näringslivet (höger skala) Anm.: Serierna är säsongrensade. Anställningsplanerna avser nettotal, vilket är skillnaden mellan andelen positiva och andelen negativa svar.