prop · H203111 · 2015-05-20 00:00:00 — Ett undantag är de riktade projekt med delﬁnansiering från EGF som den dåvarande regeringen tog initiativ till i samband med stora varsel i under ﬁnanskrisen. Villkoren för dessa projekt styrdes av just EGF. ”och dess underleverantörer” är det första av tre exempel på arbetsmarknadspolitiska projekt där den sökt och fått medel från EGF för att underlätta återinträde på arbetsmarknaden för varslade personer. Syftet med åtgärder som är stödberättigade enligt EGF är att återintegrera uppsagda arbetstagare på arbetsmarknaden. 1Jans, A-C. Notiﬁcations and on the Swedish Labour Market. research, Dissertation Series No. 54 samt , M & Storrie, D. ”Lasting or Latent Scars? Swedish Evidence on the Long-Term Eﬀects of ”. 24, Issue 4. utbildningsstödet till varslade vid volvo cars – omskolad till arbete? i sig var att kunna erbjuda de som blivit uppsagda kompetensutveckling, nya yrkeskunskaper och möjlighet att etablera egna företag. En tidig utvärdering av projektet har genomförts av konsultföretaget på uppdrag av Arbetsförmedlingen.2 Utvärderingen visade bland annat att arbetslösheten för deltagare i projektet var signiﬁkant högre jämfört med en matchad kontrollgrupp som bestod av övriga varslade vid företaget som inte tog del av åtgärder inom ramen för projektet. Det har gått sedan ”och dess underleverantörer” avslutades och det ﬁnns därmed förutsättningar att granska projektets eﬀektivitet på lite , det vill säga en tidshorisont där man annars kan förvänta sig negativa sysselsättningseﬀekter för varslade personer. Resultaten från ovan nämnda utvärdering är en indikation om att projektet inte varit eﬀektivt, men det är också sannolikt att de negativa eﬀekter som påvisades i utvärderingen till stor del rör sig om kortsiktiga inlåsningseﬀekter.3 Projektets långsiktiga eﬀekter har inte utvärderats tidigare. Sammantaget utgör dessa omständigheter motiv för granskning av detta speciﬁka fall. Syftet med granskningen har varit att undersöka om statens insatser i samband med varslen vid uppnådde syftet med åtgärder som är stödberättigade enligt EGF, det vill säga att återintegrera uppsagda arbetstagare på arbetsmarknaden. Granskningen besvarar följande revisionsfråga: yHar långsiktigt haft en positiv eﬀekt på deltagarnas återgång till arbete jämfört med andra varslade personer i ? En delfråga för granskningen är även om det ﬁnns indikationer på att EGF- projektet har lett till att projektdeltagarna har bytt yrkesinriktning . 2Arbetsförmedlingen (2012) Utvärdering av det arbetsmarknadspolitiska projektet ”och dess underleverantörer”, Eurofutures . Resultaten av den eﬀektutvärdering som görs i AF:s rapport avser efter sista programavslut. 3Med inlåsningseﬀekter menas här att personer som deltar i utbildningsinsatser kan antas vara mindre benägna att söka arbete än om de inte hade varit ”inlåsta” i utbildning. granskar: offentliga finanser Granskningens övergripande utgångspunkt är budgetlagens krav på att statlig verksamhet ska karakteriseras av hög eﬀektivitet och god hushållning.4 En utgångspunkt är också och rådets förordning (EG) NR 1927/2006 av om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseﬀekter, enligt vilken ekonomiskt stöd får lämnas i syfte att återintegrera uppsagda arbetstagare på arbetsmarknaden.5 Enligt Arbetsförmedlingens utvärdering syftade projektet till att underlätta för de som har sagts upp att hitta ett nytt arbete, starta ett företag eller att studera vidare.6 Antalet projektdeltagare som startade företag eller studerade vidare efter att ha tagit del av åtgärderna var dock mycket få, varför vi inte bedömer det vara meningsfullt att granska projektet i förhållande till dessa delsyften. I regeringens ansökan till EGF betonas att åtgärdernas fokus på omskolning skulle leda till ny kompetens inom nya jobb. Eftersom arbetarna sannolikt skulle behöva lämna fordonsindustrin behövde de förbereda sig för andra sektorer där det ﬁnns efterfrågan på personer med relevant kompetens.7 Enligt var det en central utgångspunkt i regeringens EGF- ansökan att ﬁnanskrisen skulle komma att få en stor strukturell påverkan på den svenska fordonsindustrin och att de övertaliga till stor del därför måste hitta jobb i andra branscher.8 Det kan även noteras att de regeringsuppdrag som Arbetsförmedlingen, och ﬁck i samband med gavs ”för att korta tiden i arbetslöshet”.9 41 kap. 3 § budgetlagen (2011:203). 5Regeringens ansökan till EGF byggde på denna förordning. Eftersom ansökan inkom till kommissionen efter , bedömdes den på grundval av de genom förordning (EG) nr 546/2009 ändrade reglerna i förordning (EG) nr 1927/2006. Utvärdering av det arbetsmarknadspolitiska projektet ”och dess underleverantörer”, Eurofutures . 7Europeiska kommissionen SEC. 1379 ﬁnal, Communication to the commission on application EGF/2009/007 SE/received from for a ﬁnancial contribution from . Utvärdering av det arbetsmarknadspolitiska projektet ”och dess underleverantörer”, Eurofutures . Årsredovisning och Arbetsförmedlingen. utbildningsstödet till varslade vid volvo cars – omskolad till arbete? Granskningens iakttagelser och slutsatser baseras på kvantitativa metoder. För att bedöma eﬀektiviteten i har jämfört projektdeltagarnas faktiska återinträde i arbete med en matchad kontrollgrupp som inte fått stöd. Data har hämtats från Arbetsförmedlingen och MONA- databasen vid (). I syfte att få indikationer på om projektet har lett till byte av yrkesinriktning görs en jämförelse (ej eﬀektanalys) av EGF-deltagare inom och dess underleverantörer med övriga varslade inom m.ﬂ. En översiktlig beskrivning av metoden återﬁnns i avsnitt 4.1 och en mer detaljerad metodgenomgång görs i bilaga 1. Den oﬃciella starten för var . Efter beslut av ﬁck dock medel användas retroaktivt för vissa arbetsmarknadsåtgärder 2009, det vill säga före den oﬃciella projektstarten. Utbildningar samt åtgärder före ingår inte i vår eﬀektstudie eftersom information om utbildningsinsatserna och deras syfte gick ut till berörda individer först i samband med den oﬃciella projektstarten . Kapitel 2 ger en kortfattad bakgrund till varslen vid 2008, EGF samt statens insatser med anledning av varslen. Kapitel 3 innehåller beskrivande statistik om deltagarna i . I kapitel 4 följer resultatet av eﬀektstudie. slutsatser och rekommendationer lämnas i kapitel 5, följt av en metodbilaga samt en bilaga med tekniska termer och begrepp. granskar: offentliga finanser 2Varslen vid och statens insatser Den svenska fordonsindustrin drabbades hårt av ﬁnanskrisen . nära nog halverades fordonsindustrins produktion i och sysselsättningen i branschen minskade med en femtedel.10 Samtliga svenska fordonstillverkare ﬁck problem, vilket även ﬁck följdverkningar hos underleverantörer och i andra branscher. Den dåvarande regeringen försökte begränsa ﬁnanskrisens återverkningar i med ett antal åtgärder och . krisåtgärderna för att speciﬁkt stötta fordonsindustrin märks särskilt bildandet av för statliga riskkapitalinvesteringar i fordonsindustrin samt statliga kreditgarantier av lån från Europeiska investeringsbanken till svenska fordonstillverkare. varslade och dess underleverantörer cirka 4 700 personer om uppsägning som en följd av den svåra situation som företaget och dess dåvarande moderbolag befann sig i. Antalet varslade motsvarade drygt en tredjedel av samtliga varslade personer i , eller av den totala sysselsättningen i svensk fordonsindustri i slutet av 2008.11 Merparten av de varslade vid med underleverantörer registrerade sig hos Arbetsförmedlingen som arbetssökande. Målgruppen för projektet utökades av Arbetsförmedlingen i enlighet med EGF-förordningen med ytterligare cirka 1 000 personer och uppgick slutligen till 5 713 personer. /2009 inledde ett arbete med att ansöka om ﬁnansiering hos EGF för att kunna erbjuda utbildningsinsatser till de varslade vid och dess underleverantörer. Utgångspunkten var en bedömning om att ﬁnanskrisen skulle komma att få en stor strukturell påverkan på den svenska fordonsindustrin och att de övertaliga till stor del 10SCB Industriproduktionsindex respektive Kortperiodisk sysselsättningsstatistik, SNI 29 industri för motorfordon, släpfordon och påhängsvagnar. 11Arbetsförmedlingens varselstatistik, SCB Kortperiodisk sysselsättningsstatistik och beräkningar. utbildningsstödet till varslade vid volvo cars – omskolad till arbete? därför måste hitta jobb i andra branscher.12 Regeringens ansökan till EGF lämnades in och godkändes . 2.2Arbetsmarknadspolitiska åtgärder med stöd från EGF Europeiska fonden för justering av globaliseringseﬀekter (EGF) tillkom 2007 för att ge stöd till arbetstagare i EU:s medlemsländer som blivit uppsagda på grund av strukturella förändringar i världshandelsmönstren. Inrättandet av EGF var en del i en bredare uppgörelse om EU:s långtidsbudget –2013. Fondens regelverk reviderades 2009 mot bakgrund av den ekonomiska och ﬁnansiella krisen i , och inför perioden –2020 förlängdes fonden som en del av ett lagstiftningspaket med förslag på det regional- och sysselsättningspolitiska området. EGF:s årliga budget är med en ﬁnansieringsandel på av kostnaderna för de projekt som godkänns. För perioden –2013 var ﬁnansieringsandelen 65 procent.13 har i alla förhandlingar om EGF:s inrättande, förändringar och förlängning intagit en skeptisk hållning, eftersom de svenska regeringarna har ansett att huvudansvaret för att möta globaliseringens eﬀekter och för att vidta aktiva arbetsmarknadsåtgärder ska ligga hos de enskilda medlemsstaterna. När fonden väl funnits på plats har dock ansökt om och fått stöd : varslen vid 2009, varslen vid 2011 samt konkursen för . Medel från fonden ﬁnansierade av kostnaderna för bland annat yrkesinriktad vuxenutbildning för uppsagda från och dess underleverantörer. Arbetsförmedlingen och ﬁck ett uppdrag från regeringen att ansvara för projektets genomförande, medan (som normalt administrerar medel från Europeiska socialfonden, ESF) ﬁck i uppgift att förvalta medlen och stå för den ﬁnansiella kontrollen. Utvärdering av det arbetsmarknadspolitiska projektet ”och dess underleverantörer”, Eurofutures . 13Regeringskansliet, Faktapromemoria 2011/12:FPM27 Europeiska fonden för justering för globaliseringseﬀekter (2014–2020) samt och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 av . granskar: offentliga finanser publicerade en halvtidsutvärdering av EGF 2011. * Utvärderingen undersökte 15 fall från åtta medlemsstater där medel från fonden delﬁnansierat åtgärder för uppsagda personer i fordons-, telekommunikations- och textilbranscherna. I genomsnitt hade av de personer som sagts upp fått nya jobb direkt efter avslutat EGF-projekt. Resultaten skilde sig dock avsevärt från fall till fall (från ) beroende på skilda förutsättningar i de speciﬁka fallen och på att mixen av åtgärder skilde sig mellan medlemsstaterna. Enligt utvärderingen tenderar EGF-projekt att vara mer framgångsrika när de kompletterar andra former av nationella åtgärder vid sidan av EGF. Sysselsättningsgraden efter avslutat projekt var högre när andelen stödmottagare med låg utbildningsnivå var relativt liten. Utvärderingen, som var externt upphandlad, rekommenderade bland annat att bör eﬀektivisera den relativt utdragna processen för godkännande av stöd. Rapporten rekommenderar även förbättrad övervakning och rapportering. En slutlig utvärdering av fonden var planerad till , men hade ännu inte publicerats varför den inte kunnat återges i . Europeiska revisionsrättens granskning av EGF publicerade Europeiska revisionsrätten (ECA) en granskningsrapport om EGF med resultat från ett urval av åtta fall från fyra medlemsstater. ** Revisionsrätten drog bland annat slutsatsen att återintegreringen på arbetsmarknaden av arbetstagare som fått stöd från fonden inte kunde bedömas på ett tillförlitligt sätt, på grund av avsaknad av tillräckligt detaljerade och enhetliga uppgifter om återintegrering. Dessutom saknades kvantitativa mål om återintegrering. En annan slutsats var att förfarandet för att godkänna stöd från fonden tog mycket , vilket begränsade EU:s solidaritet med de uppsagda arbetstagare som stödet riktar sig till. Revisionsrätten rekommenderade medlemsstaterna och kommissionen att se till att aktuella och tillförlitliga uppgifter ﬁnns tillgängliga så att det går att övervaka måluppfyllelsen och jämföra utfallet av olika åtgärder. , rådet och kommissionen rekommenderades också, som ett alternativ till EGF, att överväga en anpassning av ramen för () och dess anslagstilldelning så att man snabbare kan stödja arbetstagare som drabbas av kollektiva uppsägningar. Mid-term evaluation of : ﬁnal report. VC/2011/0207 **ECA. Has delivered EU added value in reintegrating redundant workers? Special Report No 7. 2.3Projektet ”och dess underleverantörer” 2.3.1Villkor för stöd från EGF Enligt de villkor som gällde för EGF-medel för regeringens ansökan med anledning av Volvo-varslen ﬁck stöd lämnas när ”genomgripande strukturförändringar inom världshandeln leder till en allvarlig ekonomisk störning, i synnerhet en väsentligt ökad import till EU, snabbt minskade marknadsandelar för EU inom en viss sektor eller en utﬂyttning av ekonomisk utbildningsstödet till varslade vid volvo cars – omskolad till arbete? verksamhet till tredjeländer” samt vid uppsägningar som en direkt följd av den globala ﬁnansiella och ekonomiska krisen.14 Huvudregeln var att ﬁnansiellt stöd kan erhållas från EGF när över 500 arbetstagare sägs upp på ett företag, inklusive hos leverantörer och producenter i efterföljande produktionsled, eller om många arbetstagare mister jobbet inom en viss sektor i en eller ﬂera grannregioner. Det ekonomiska stödet skulle enligt EGF gå till arbetsmarknadspolitiska insatser såsom stöd i arbetssökande, yrkesvägledning, skräddarsydd utbildning, vidareutbildning, validering av arbetslivserfarenhet, omplacering eller entreprenörskapsfrämjande åtgärder, men får däremot inte gå till att ﬁnansiera passiva socialskyddsåtgärder. Ett annat viktigt villkor var att stödet skulle utgöra ett komplement, inte en ersättning, till beﬁntliga nationella, regionala och lokala arbetsmarknadsåtgärder. De beﬁntliga åtaganden som ﬁnns för företag inom ramen för landets lagstiftning eller kollektivavtal ska inte åsidosättas. Sammanfattningsvis ﬁck ekonomiskt stöd enligt den förordning som gällde för regeringens ansökan till EGF med anledning av Volvovarslen lämnas till ”aktiva arbetsmarknadsåtgärder vilka utgör en del av ett samordnat paket med individanpassade tjänster och syftar till att återintegrera uppsagda arbetstagare på arbetsmarknaden”.15 EGF-medlen skulle komplettera de generellt inriktade åtgärder som den reguljära arbetsmarknadspolitiken annars står för. I samband med regeringens EGF-ansökan för varslade vid erhöll 90 miljoner i anslag samt uppdraget att i enlighet med förordningar om uppdragsutbildning uppdra åt kommuner inom att anordna utbildning som till sitt innehåll motsvarar yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning (Yrkesvux).16 Arbetsförmedlingen ﬁck närmare 56 miljoner i anslag med uppdrag att upphandla olika former av utbildning och vägledning.17 Uppdraget att samordna den kommunala yrkesvuxenutbildningen gick till . Inklusive kostnader för tekniskt stöd beräknades utgifterna för insatserna totalt uppgå till 2009 och 2010 vilket bedömdes rymmas inom ramen för det beﬁntliga anslaget Kostnader för arbetsmarknadspolitiska 14Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 546/2009 av om ändring av förordning (EG) nr 1927/2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseﬀekter. 16Regeringsbeslut U2009/6158/SV, s. 2. 17Regeringsbeslut A2009/1866/A (delvis), Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen och anslag inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. granskar: offentliga finanser program och insatser.18 Bidraget från EU som redovisas på statsbudgetens inkomstsida beräknades uppgå till (av det ansökta beloppet) enligt gällande regler för globaliseringsfonden. Budget och utfall för , Aktiviteter för projektets målgrupp (AF & ) Tekniskt stöd (Svenska ) Källor: , Svenska , Arbetsförmedlingen och egna beräkningar. Målgruppen för projektet var samtliga cirka 5 700 personer som varslades från och dess underleverantörer. Samtliga varslade som fanns med på de listor som arbetsgivarna hade lämnat in till Arbetsförmedlingen blev kallade till informationsträﬀar där de erbjöds att ingå i projektet. De som tackade ja ﬁck samtal, kartläggning och åtgärd.19 Arbetsförmedlingen och förbrukade totalt på aktiviteter för projektets målgrupp och Svenska förbrukade av anslagna 6,4 miljoner för tekniskt stöd, se tabell 2.1. Därutöver tillkommer kostnader för a-kassa och aktivitetsstöd till deltagarna. Deltagare i Arbetsförmedlingens arbetsmarknadsutbildningar har rätt till aktivitetsstöd eller ersättning från a-kassan, medan deltagare i yrkesvuxenutbildningen normalt sett hänvisas till studiemedel från för sin försörjning. För en närmare beskrivning av projektets förutsättningar och genomförande hänvisas till Arbetsförmedlingens utvärdering.20 2.3.3Skillnader mellan åtgärder inom och reguljära arbetsmarknadspolitiska åtgärder Ett villkor för ﬁnansiering från EGF är som tidigare nämnts att stödet ska utgöra ett komplement till beﬁntliga arbetsmarknadsåtgärder på nationell och lokal nivå. Enligt till Europeiska kommissionen gick de åtgärder som erbjöds inom ramen för längre 2009/10:1, utg.omr.14. 19E-post från Arbetsförmedlingen . Utvärdering av det arbetsmarknadspolitiska projektet ”och dess underleverantörer”, Eurofutures. utbildningsstödet till varslade vid volvo cars – omskolad till arbete? än vad som normalt är fallet.21 Arbetsförmedlingens ordinarie rutiner och processer användes men kompletterades med åtgärder som normalt inte förekommer. Som exempel nämns att huvuddelen av projektets målgrupp inte var berättigade till stöd från Arbetsförmedlingen eftersom de inte hade varit arbetslösa . Vidare beskrivs att ett antal personer som ansökt men inte kunnat erbjudas plats i reguljära utbildningsprogram istället kunde skriva in sig i utbildningar efter eget val tack vare projektet. Detta möjliggjordes bland annat genom den kommunala yrkesvuxenutbildningen. I regeringens ansökan till EGF betonas också att utbildningarnas fokus på omskolning skulle leda till ny kompetens inom nya jobb. Eftersom arbetarna sannolikt skulle behöva lämna fordonsindustrin behövde de förbereda sig för andra sektorer där det ﬁnns efterfrågan på personer med relevant kompetens. Enligt regeringen skulle ett brett utbud av utbildningsmöjligheter erbjudas, med längre utbildningar än vad som normalt ﬁnns tillgängligt.22 21Europeiska kommissionen, EGF (2011) Final report . 22Europeiska kommissionen SEC (2009) 1379 ﬁnal, Communication to the commission on application EGF/2009/007 SE/received from for a ﬁnancial contribution from . granskar: offentliga finanser Av de personer som tog del av utbildningsinsatser med stöd av EGF deltog endast i utbildningar som arrangerades av Arbetsförmedlingen. Ungefär lika många personer deltog endast i utbildningar som arrangerades av den kommunala yrkesvuxenutbildningen. av projektdeltagarna genomgick utbildningar hos både Arbetsförmedlingen och i yrkesvuxenutbildningen, se tabell 3.1. Fördelning av utbildningsinsatser efter utbildningstyp Källa: Arbetsförmedlingen. Lejonparten av Arbetsförmedlingens utbildningsinsatser hade inriktningar relaterade till industri och transport. Därutöver fanns ett stort antal utbildningar med få deltagare, exempelvis utbildningar med inriktning mot omvårdnad, handel, IT samt egenföretagande. För yrkesvuxenutbildningar har vi i de ﬂesta fall inte haft tillgång till statistik över utbildningsinriktning. I genomsnitt var projektdeltagarna i utbildning . 3.2Inträde i arbetslöshet och tid till utbildningsstart Generellt sett följer antalet varsel i arbetslöshetens utveckling relativt väl. Varsel leder dock inte alltid till arbetslöshet, dels eftersom en del varsel dras tillbaka och dels eftersom personer som blir uppsagda ofta ﬁnner ett nytt arbete innan uppsägningstiden löper ut. I fallet med och dess underleverantörer utbildningsstödet till varslade vid volvo cars – omskolad till arbete? blev av de varslade arbetslösa, vilket kan jämföras med cirka 20–vid andra varsel i Sverige.23 De ﬂesta som blev arbetslösa inträdde i arbetslöshet som följde efter varslet. Fördelningen av tidpunkten för inträde i arbetslöshet efter Volvo-varslen illustreras i ﬁgur 3.1. hade hälften av alla som blev arbetslösa skrivit in sig som arbetssökande vid Arbetsförmedlingen. Som arbetslös räknas här personer inskrivna i Arbetsförmedlingens register under en sökandekategorikod som deﬁnieras som arbetslös (se bilaga 1). Källa: Arbetsförmedlingen. Den oﬃciella starten för projektet var . Efter detta gick det ytterligare innan utbildningsinsatserna startade. Figur 3.2 illustrerar fördelningen av utbildningsstarter som räknas in i den eﬀektstudie som redovisas i kapitel 4. En majoritet av utbildningarna startade under första halvan av 2010. Drygt en fjärdedel av utbildningsinsatserna startade efter sommarmånaderna 2010 och ett fåtal startade . Att det tog så från inträde i arbetslöshet till dess att utbildningarna startade förklaras delvis av att regeringens ansökan till globaliseringsfonden skickades in först Det kan också konstateras att utbildningarna vid Yrkesvux genomsnittligt kom igång senare jämfört med Arbetsförmedlingens kurser. 23 , A-C. Konsekvenser av varsel och uppsägningar. Arbetsförmedlingen, working paper 2009:3. granskar: offentliga finanser Fördelning av utbildningsstarter, EGF-grupp Källa: Arbetsförmedlingen. Den genomsnittliga väntetiden från projektets startskott till utbildningsstart för respektive individ var , se tabell 3.2. Den genomsnittlige projektdeltagaren spenderade i utbildning och var arbetslös efter att utbildningen var genomförd. Det bör tilläggas att det var möjligt att ta del av andra åtgärder från Arbetsförmedlingen, exempelvis upprättande av handlingsplan och vägledning. Tabell 3.2 Dagar i utbildning, väntetid samt efterföljande arbetslöshet Tid i arbetslöshet efter Källa: Arbetsförmedlingen. Data avser endast deltagare i EGF-utbildningar som har påbörjats . utbildningsstödet till varslade vid volvo cars – omskolad till arbete? För att analysera eﬀekten av att ta del av EGF-utbildningarna krävs det en kontrollgrupp som utfallet kan jämföras med. I det datamaterial har tagit del av ingår alla de individer som varslades vid med underleverantörer och samtliga andra personer som varslades i . I EGF-gruppen ingår de individer inom och dess underleverantörer som tog del av EGF-ﬁnansierade utbildningar efter . Kontrollgruppen består av samtliga personer som varslats om uppsägning i och som skrivit in sig hos Arbetsförmedlingen och därmed hade tillgång till det ordinarie utbudet av arbetsmarknadsåtgärder, exempelvis arbetsmarknadspolitiska program.24 Kontrollgruppen inkluderar även varslade vid och dess underleverantörer, men som inte deltog i projektet . För att kunna ingå i vårt urval krävs det att individen faktiskt blev arbetslös till följd av varslet och var arbetslös , när utbildningarna fanns tillgängliga. En detaljerad genomgång av hur dessa villkor påverkar EGF- och kontrollgruppen ﬁnns i bilaga 1. Efter begränsningar ingår totalt 834 personer i EGF-gruppen. I kontrollgruppen ingår 22 658 personer före matchning. 24Perioden motsvarar den period då varslen vid och dess underleverantörer skedde, dvs. den fyramånadersperiod som deﬁnierades i regeringens ansökan till EGF. granskar: offentliga finanser I detta avsnitt redovisas resultatet av eﬀektstudie av statens insatser i ”och dess underleverantörer. Vi har använt överlevnadsanalys för att utvärdera hur återgången till arbete förhåller sig för projektdeltagarna jämfört med en matchad kontrollgrupp. Avsnittet inleds med en kort metodöversikt. En detaljerad metodbeskrivning ﬁnns i bilaga 1.