prop · H3031 · 2015-09-21 00:00:00 — Om kvinnor och män fördelade sig på samma sätt över inkomstgrupperna skulle av kvin- norna och av männen återfinnas i varje inkomstgrupp. Kvinnor är dock överrepre- senterade i grupperna med lägre inkomst medan männen är överrepresenterade i inkomstgrupp 7–10. Diagram 3.8 Andel kvinnor och män i olika inkomstgrupper, individuell disponibel inkomst 2013 Källor: och egna beräkningar. Diagram 3.9 Andel kvinnor och män i de två lägsta inkomstgrupperna 1995–2013 Källor: och egna beräkningar. Över tid har det skett en liten utjämning av andelen kvinnor och män i de lägsta inkomst- grupperna (se diagram 3.9). av kvinnorna i någon av de två lägsta inkomstgrupperna. hade denna andel sjunkit till . Vilka är överrepresenterade i gruppen med låga inkomster? Individuell disponibel inkomst tar inte hänsyn till att individer har olika försörjningsbörda. För att undersöka hur mäns och kvinnors försörj- ningsbörda påverkar deras ekonomiska situation har den ekonomiska standarden beräknats. Ekonomisk standard bygger på att alla inkomster i hushållet fördelas lika så att alla i hushållet får samma standard. Hänsyn tas också till hur många som ska försörjas på hushållsin- komsten samt stordriftsfördelar av att dela hus- håll. Kvinnor och män i sammanboende hushåll antas med detta begrepp ha samma ekonomiska standard oavsett vem som bidrar med inkomsten till hushållet. En högre andel kvinnor än män befinner sig i de två lägsta inkomstgrupperna både för individuell disponibel inkomst och ekonomisk standard. Detta gäller både generellt och i de flesta undergrupper (se tabell 3.5). Överrepre- sentationen av kvinnor i de två lägsta inkomst- grupperna är dock mindre i ekonomisk standard eftersom de sammanboende kvinnorna hamnar högre upp i fördelningen då man ser till hus- hållets sammantagna inkomst. Att sammanbo- ende kvinnor och män utan barn hamnar högre upp i fördelningen för ekonomisk standard än för individuell disponibel inkomst beror också på stordriftsfördelen av att dela hushåll som antas i beräkningen av ekonomisk standard. Hur försörjningsbörda påverkar den ekono- miska standarden blir också tydligt. Vissa grupper som inte är överrepresenterade i de lägsta inkomstgrupperna för individuell disponibel inkomst blir det för ekonomisk standard – framför allt ensamstående kvinnor med barn. Bland dem som var i någon av de två lägsta inkomstgrupperna för individuell disponibel inkomst 2013 har knappt hälften haft låg inkomst under ett flertal år.48 Andelen som ingått i de två lägsta inkomstgrupperna under samtliga fem föregående år var i genomsnitt högre bland kvinnor än bland män (se tabell 3.6). Tabell 3.5 Andel i de två lägsta inkomstgrupperna med olika inkomstmått 2013 20–24 år 25–34 år 35–44 år 45–54 år 55–64 år 65–74 år m. barn 0–6 år m. barn 7–17 år 20–44 år 45–64 år 65–74 år m. barn 0–6 m. barn 7– 20–44 år 45–64 år 65–74 år Anm.: Statistiken för ensamstående män med barn 0–baseras på ett litet urval personer och bör därför tolkas med försiktighet. Källor: och egna beräkningar. 48 För en analys av varaktighet i låg ekonomisk standard se prop. 2014/15:100 bilaga 2. 2015/16:1 Bilaga 3 I åldersgrupperna var andelen ungefär lika stor bland kvinnor som bland män. I de äldre grupperna är andelen däremot högre bland kvinnor än bland män och andelen ökar med stigande ålder för både kvinnor och män. För de sammanboende utan barn, till skillnad mot för de ensamstående, är varaktigheten i de lägsta inkomstgrupperna högre för kvinnor än för män. Andelen är också högre för utrikes än för inrikes födda och framförallt för utrikes födda kvinnor. Tabell 3.6 Andel av dem som var i de två lägsta inkomstgrupperna för individuell disponibel inkomst 2013 som var i de två lägsta inkomstgrupperna 2008–2012 25–34 år 35–44 år 45–54 år 55–64 år 65–74 år 25–44 år 45–64 år 65–74 år 25–44 år 45–64 år 65–74 år Anm.: Beräkningarna i tabellen baseras på LINDA-databasen (se underbilagan). Källor: och egna beräkningar. 2015/16:1 Bilaga 3 Underbilaga 1: Begrepp och data Disponibel inkomst: Hushållens sammanlagda inkomst från arbete, kapital, näringsverksamhet och positiva transfereringar minus negativa transfereringar såsom skatt, betalt underhålls- bidrag och återbetalda studielån. Erhållna studielån ingår som en positiv transferering. Individuell disponibel inkomst (även kallad nettoinkomst): För att kunna jämföra individers ekonomiska situation, utan den utjämnande effekt som erhålls vid studier av hushålls- inkomster, beräknas den individuella disponibla inkomsten. Det sker genom en summering av alla individuella inkomster och genom att fördela hushållsgemensamma inkomster, som t.ex. bostadsbidrag eller barnbidrag, lika mellan hushållets vuxna. Den individuella disponibla inkomsten är särskilt viktig för att jämföra inkomstsituationen mellan kvinnor och män. Lön: Överenskommen månadslön omräknad till heltid. Lönestrukturstatistikens månadslön innehåller flera olika lönekomponenter. För- utom fast lön ingår även fasta lönetillägg och ett stort antal rörliga lönetillägg som t.ex. tillägg för obekväm arbetstid. Årsvisa belöningssystem som t.ex. bonus, vinstdelning eller tilldelning av aktier/optioner ingår inte i lönestruktur- statistiken. Standardvägd månadslön: För att få en mer nyanserad bild av löneskillnaderna mellan kvinnor och män kan strukturella skillnader i form av yrke, ålder och utbildning rensas bort genom s.k. standardvägning. Detta sker genom att genomsnittlig månadslön för respektive kön beräknas för kombinationer av fyra ålders- grupper, två utbildningskategorier, två arbets- tidsgrupper, två sektorsgrupper och inom varje yrke (429 yrken inom SSYK 12). Dessa genomsnittslöner vägs för respektive kön samman med antalet anställda inom varje grupp. Yrkesgrupperna i statistiken har ändrats 2004 och 2014. Faktorer som inte beaktas vid standardvägning är t.ex. arbetsledaransvar och yrkeserfarenhet.49 49 Se Löneskillnaden mellan kvinnor och män 2014. Vad säger den officiella lönestatistiken? Percentiler: Populationen delas in i 100 lika stora grupper sorterade efter stigande inkomst. Medianen: värdet för den . De som tjänar mer är lika många som de som tjänar mindre än detta värde. Svensk standard för yrkesklassificering (SSYK): SSYK 2012 är en uppdatering av den tidigare yrkesklassifikationen SSYK 96, som den också ersätter. SSYK 2012 bygger på en internationell yrkesstandard. I den nya standarden finns fler yrkesområden, yrkesgrupper och yrken än i den tidigare standarden och den omfattar 147 yrkes- grupper och 429 olika yrken. HEK – Hushållens ekonomi HEK är en urvalsundersökning som genomförs i huvudsakligt syfte att ge en tydlig bild av den disponibla inkomstens fördelning bland olika hushåll samt för att belysa inkomststruk- turen. HEK bygger på årliga tvärsnitt av befolk- ningen, vilket innebär att det inte är samma individer som studeras . Urvalet består av individer som är bland samtliga hushåll och individer som var folkbokförda i landet under undersökningsåret. Både urvalspersonen och tillhörande hushålls- medlemmar ingår i undersökningen. Uppgif- terna i HEK samlas in från deklarationsupp- gifter, telefonintervjuer och olika administrativa register. Den senaste versionen av HEK avser 2013 och i populationen ingår ca 39 000 individer fördelade på ca 17 000 hushåll. I bilagans redo- visningar avgränsas populationen till s.k. helårs– individer/helårshushåll (fördelningspopulat- ionen). Med helårsindivider/helårshushåll avses individer/hushåll där samtliga vuxna var folk- bokförda i både och undersökningsåret. LINDA-databasen består av ett urval om av den svenska befolkningen. Till dessa urvalsindivider har eventuella hushålls- medlemmar adderats. Totalt omfattar urvalet ca 850 000 individer . Databasen har en longitudinell struktur där de ingående indivi- derna kan observeras vid upprepade tillfällen. finns information –2013. Det hushållsbegrepp som används i baseras endast på information från administra- tiva register och därmed skiljer sig från det som används i HEK-databasen. Som en konsekvens av detta betraktas i sammanboende par som inte är gifta eller har gemensamma barn som separata hushåll. Lönestrukturstatistiken har till syfte att ge en översiktlig och jämförbar statistik om lönestrukturen för hela arbetsmarknaden. Den belyser lönenivå, lönestruktur och löne- utveckling. Statistiken innehåller uppgifter om kön, ålder, yrke, utbildning, näringsgren och region. Den är därför lämplig att använda som underlag för olika analyser och jämförelser mellan mäns och kvinnors löner. Statistiken är uppdelad i fem sektorer, privat sektor: arbetare respektive tjänstemän, sektor, landstingssektor och statlig sektor. Statistiken baseras på totalundersökningar av kommuner, 2015/16:1 Bilaga 3 landsting och stat och en urvalsundersökning av av löntagarna i den privata sektorn. Samtliga företag med minst 500 anställda är med . Arbetskraftsundersökningarna () är en urvalsundersökning som genomförs av . Syftet med är att beskriva den aktuella arbetsmarknadssituationen för befolkningen i åldern 15–samt att ge information om utvecklingen på arbets- marknaden. tar fram månatlig, kvartalsvis och årlig statistik med tonvikt på såväl antal som andel sysselsatta respektive arbetslösa. Undersökningarna baseras på ett representa- Datainsamlingen sker i första hand genom telefonintervjuer genomförda av intervjuare. 2015/16:1 Bilaga 3 Underbilaga 2: Indikatorer för delmål två, ekonomisk jämställdhet Tabell U.1 Nettoinkomst efter hushållstyp och antal barn 2013 Medianinkomst i kronor och antal personer, 20– år Antal, i tusental barn 0–19 år 2 eller fler barn utan barn 20– år med barn 0–19 år 3 eller fler barn Anm.: Nettoinkomst är det samma som individuell disponibel inkomst. Tabell U.2 Från löne- och näringsinkomst till nettoinkomst 2013 Kronor och fördelning i procent, 20–64 år Kv./M inkomst (%) (inkl. lån) Anm.: Nettoinkomst är det samma som individuell disponibel inkomst. Att innehållet i denna tabell skiljer sig något från tabell 3.2 beror delvis på olika populationsavgränsningar, där tabell 3.2 baseras på helårsbefolkningen, och delvis på olika summeringar av inkomstslagen. 2015/16:1 Bilaga 3 Tabell U.3 Kvinnors lön som andel av mäns löner efter sektor 1994–2013 Källor: och . Tabell U.4 Segregeringsindex efter ålder 2013 20–34 år 35–49 år 50–64 år Anm.: Storleken på index kan variera mellan noll och hundra där noll innebär att kvinnors och mäns representation i varje enskilt yrke är lika stor medan ett index lika med hundra är liktydigt med att kvinnor och män har fullständigt olika yrken. Det betyder att ju högre index desto högre grad av könssegregering på arbetsmarknaden och omvänt ju lägre index desto mindre könssegregering. Indexet är beräknat på yrken enligt Svensk standard för svensk yrkesklassificering (SSYK 1996). Tabell U.5 Sysselsatta efter ålder och anknytningsgrad till arbetsmarknaden Procentuell fördelning, 20–64 år 20–24 år 25–34 år 35–44 år 45–54 år 55–64 år Tabell U.6 Sysselsatta efter ålder och vanligen arbetad tid 2014 Procentuell fördelning, 20–64 år 20–24 år 25–34 år 35–44 år 45–54 år 55–64 år Tabell U.7 Avgångna från gymnasieskolan efter program eller anknytning till program 2013/14 Barn- och fritid (BF) Bygg- och anläggning (BA) El- och energi (EE) Fordons- och transport (FT) Handels- och administration (HA) Hantverks (HV) Hotell- och turism (HT) Industritekniska (IN) Naturbruk (NB) Restaurang- och livsmedel (RL) VVS- och fastighet (VF) Vård- och omsorg (VO) Riksrekryterande utbildningar (RX) Ekonomi (EK) Estetiska (ES) Humanistiska (HU) Naturvetenskap (NA) Samhällsvetenskap (SA) Teknik (TE) Baccalaureate (IB) Källor: och . 2015/16:1 Bilaga 3 Tabell U.8 Pågående sjukpenningfall – 2014 Anm.: I statistiken ingår enbart sjukpenningfall och inte alla typer av pågående sjukskrivningar. Källor: och . Bilaga till avsnitt 6.2 2015/16:1 Bilaga 4 Lagförslagen i promemorian.................................................................................. Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) ............................ Förslag till lag om ändring i lagen (2009:194) om förfarandet vid skattereduktion för hushållsarbete........................................................................ Förslag till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244)......................... Förteckning av remissinstanserna ....................................................................... Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) .......................... Förslag till lag om ändring i lagen (2009:194) om förfarandet vid skattereduktion för hushållsarbete...................................................................... Förslag till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244)....................... Snöskottning som utförs i nära anslutning till bostaden.4. Häck- och gräsklippning samt krattning och ogräsrensning som utförs på tomt eller i trädgård i nära anslutning till bostaden.5. Barnpassning som utförs i eller i nära anslutning till bostaden samt lämning och hämtning till och från förskola, skola, fritids- aktiviteter eller liknande.6. Annan omsorg och tillsyn än barnpassning som en fysisk person behöver och som utförs i eller i nära anslutning till bostaden eller i sam- band med promenader, bankbesök, besök vid vårdcentral eller andra liknande enklare ärenden.7. Hjälp med läxor och annat skolarbete till elever i skolformer som avses i 10–13, 15 och 18 kap. samt 24 kap. 2–7 §§ skollagen (2010:800) när hjälpen utförs i eller i nära anslutning till bostaden.5 2015/16:1 Bilaga 4 1 Lagförslagen i promemorian Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs att 67 kap. 13 och 19 §§ inkomstskattelagen (1999:1229)1 ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Med hushållsarbete avses vid tillämpningen av detta kapitel följande. Städarbete eller annat rengöringsarbete som Enklare städarbete eller annat rengörings- utförs i bostaden. arbete samt flyttstädning som utförs i bostaden. 2.Vård av kläder och hemtextilier när vården utförs i bostaden. 3.Matlagning som utförs i eller i nära anslutning till bostaden. Snöskottning som utförs i nära anslutning till bostaden. Häck- och gräsklippning samt krattning och ogräsrensning som utförs på tomt eller i trädgård i nära anslutning till bostaden. Barnpassning som utförs i eller i nära anslutning till bostaden samt lämning och hämtning till och från förskola, skola, fritids- aktiviteter eller liknande. Annan omsorg och tillsyn än barnpassning som en fysisk person behöver och som utförs i eller i nära anslutning till bostaden eller i sam- band med promenader, bankbesök, besök vid vårdcentral eller andra liknande enklare ärenden. Hjälp med läxor och annat skolarbete till elever i skolformer som avses i 10–13, 15 och 18 kap. samt 24 kap. 2–7 §§ skollagen (2010:800) när hjälpen utförs i eller i nära anslutning till bostaden. 1Lagen omtryckt 2008:803. 2Senaste lydelse 2012:829. 2015/16:1 Bilaga 4 1.belopp motsvarande den preliminära skattereduktion som avses i 18 § första stycket 1, av underlaget enligt 18 § första stycket 2, och 3.belopp motsvarande de arbetsgivaravgifter i fråga om sådan ersättning för hushållsarbete som har redovisats i en förenklad arbetsgivardeklaration enligt 18 § första stycket 3. Den sammanlagda skattereduktionen får uppgå till högst för ett beskattningsår. Den sammanlagda skattereduktionen får uppgå till högst för ett beskattningsår. Om den skattskyldige inte har fyllt vid beskattningsårets ingång, får den sammanlagda skattereduktionen för sådant hushållsarbete som avses i 13 § uppgå till högst för ett beskattningsår. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas första gången på beskattningsåret som börjar efter . 3 Senaste lydelse 2011:1256. 2015/16:1 Bilaga 4 Förslag till lag om ändring i lagen (2009:194) om förfarandet vid skattereduktion för hushållsarbete Härigenom föreskrivs att 7, 17 och 19 §§ lagen (2009:194) om förfarandet vid skattereduktion för hushållsarbete ska ha följande lydelse. Utbetalningen får uppgå till ett belopp som motsvarar mellanskillnaden mellan den debiterade ersättningen för hushållsarbetet inklusive mervärdesskatt och köparens faktiska betalning för arbetet till utföraren före begäran om utbetalning, dock högst till samma belopp som köparen har betalat. Utbetalning får inte ske till den del köparens sammanlagda preliminära skattereduktion enligt 17 § skulle uppgå till ett belopp som överstiger för ett beskattningsår. Utbetalningen får uppgå till ett belopp som motsvarar mellanskillnaden mellan den debiterade ersättningen för hushållsarbetet inklusive mervärdesskatt och köparens faktiska betalning för arbetet till utföraren före begäran om utbetalning. Utbetalningen får dock uppgå till högst 1.samma belopp som köparen har betalat om den avser sådant hushållsarbete som avses i 67 kap. 13 § inkomstskattelagen (1999:1229), och 2.tre sjundedelar av det belopp som köparen har betalat om den avser annat hushållsarbete. Utbetalning får inte ske till den del köparens sammanlagda preliminära skattereduktion enligt 17 § skulle uppgå till ett belopp som överstiger för ett beskattningsår. Om den skattskyldige inte har fyllt vid beskattnings- årets ingång, får utbetalning inte ske till den del den sammanlagda preliminära skattereduktionen för sådant hushållsarbete som avses i 67 kap. 13 § inkomstskattelagen (1999:1229) skulle överstiga för ett beskattningsår. 17 §2 Köparen ska tillgodoräknas preliminär skattereduktion med 1.ett belopp motsvarande den utbetalning som enligt 11 § beslutat om till utföraren, 2.ett belopp motsvarande redovisade arbetsgivaravgifter i fråga om sådan ersättning för hushållsarbete som har redovisats i en förenklad arbetsgivardeklaration enligt 26 kap. 4 § skatteförfarandelagen (2011:1244). Om har beslutat om återbetalning enligt 14 §, ska den tidigare tillgodoräknade preliminära skattereduktionen minskas med belopp motsvarande den beslutade återbetalningen. Den preliminära skattereduktionen får sammanlagt uppgå till högst för ett beskattningsår. Den preliminära skattereduktionen får sammanlagt uppgå till högst för ett beskattningsår. Om köparen inte har fyllt vid beskattningsårets ingång, får den sammanlagda preliminära skattereduktionen för 1Senaste lydelse 2014:1458. 2Senaste lydelse 2011:1426. 2015/16:1 Bilaga 4 sådant hushållsarbete som avses i 67 kap. 13 § inkomstskattelagen (1999:1229) uppgå till högst . ska skriftligen meddela köparen av hushållsarbetet om 1.beslut enligt 11 § om utbetalning, 2.beslut enligt 14 § om återbetalning, och 3.belopp motsvarande redovisade arbetsgivaravgifter i fråga om sådan ersättning för hushållsarbete som har redovisats i en förenklad arbetsgivardeklaration enligt 26 kap. 4 § skatteförfarandelagen (2011:1244). Meddelandet ska innehålla uppgifter om 1.namn, adress och, om sådant nummer finns, organisationsnummer, personnummer, samordningsnummer eller motsvarande registreringsnummer för utföraren eller annan mottagare som avses i 13 § första stycket, 2.utbetalt belopp till eller återbetalt belopp från respektive utförare eller annan mottagare som avses i 13 § första stycket, och 3. den totala preliminära skattereduktionen som tillgodoräknats köparen enligt 17 §. ska på begäran av köparen lämna denne ett särskilt meddelande om den totala preliminära skattereduktionen som till- godoräknats enligt 17 §. 3. den totala preliminära skattereduktionen som tillgodoräknats köparen enligt 17 § och, om köparen inte har fyllt vid beskattningsårets ingång, hur stor del av denna skattereduktion som avser sådant hushållsarbete som avses i 67 kap. 13 § inkomstskattelagen (1999:1229). ska på begäran av köparen lämna denne ett särskilt meddelande om den totala preliminära skattereduktionen som till- godoräknats enligt 17 §. Om köparen inte har fyllt vid beskattningsårets ingång, ska det av meddelandet framgå hur stor del av denna skattereduktion som avser sådant hushållsarbete som avses i 67 kap. 13 § inkomstskattelagen (1999:1229). 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas på beskattningsår som börjar efter . 3 Senaste lydelse 2011:1426. Vid beräkning av skatteavdrag för förmån av hushållsarbete enligt 67 kap. inkomstskattelagen (1999:1229) ska avdraget, om den som har utfört arbetet var godkänd för F-skatt vid någon av de tidpunkter som anges i 67 kap. 16 § 1 inkomst- skattelagen eller har ett intyg eller någon annan handling som avses i 67 kap. 17 § samma lag, reduceras med1. av värdet på förmån av sådant hushållsarbete som avses i 67 kap. 13 § inkomstskattelagen, och2. av värdet på förmån av annat hushållsarbete.Skatteavdraget ska dock som mest reduceras med per beskattningsår. I fråga om förmån av sådant hushållsarbete som avses i 67 kap. 13 § inkomstskattelagen (1999:1229) ska dock skatteavdraget som mest reduceras med per beskattningsår, om arbetstagaren inte har fyllt vid beskattningsårets ingång. 2015/16:1 Bilaga 4 Förslag till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) Härigenom föreskrivs att 11 kap. 14 § och 22 kap. 13 § skatteförfarandelagen (2011:1244) ska ha följande lydelse. Underlaget för beräkning av skatteavdrag ska bestämmas utan hänsyn till förmån av hushållsarbete enligt 67 kap. inkomstskattelagen (1999:1229), om den som har utfört arbetet var godkänd för F-skatt vid någon av de tidpunkter som anges i 67 kap. 16 § 1 inkomstskattelagen eller har ett intyg eller någon annan handling som avses i 67 kap. 17 § samma lag. Första stycket gäller bara förmån upp till ett värde av per beskattningsår. Kontrolluppgift ska lämnas om skattereduktion för förmån av hushållsarbete enligt 67 kap. inkomstskattelagen (1999:1229), om den som utför arbetet var godkänd för F-skatt vid någon av de tidpunkter som anges i 67 kap. 16 § 1 inkomstskattelagen eller har ett intyg eller någon annan handling som avses i 67 kap. 17 § samma lag. Kontrolluppgift ska lämnas för fysiska personer och dödsbon av den som har gett ut förmånen. I kontrolluppgiften ska uppgift lämnas om I kontrolluppgiften ska uppgift lämnas om underlaget för skattereduktionen. underlaget för skattereduktionen och hur stor del av underlaget som avser sådant hushållsarbete som (1999:1229). 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas första gången för skattepliktig förmån av hushållsarbete som kommit den skattskyldige till del efter . 2015/16:1 Bilaga 4 2 Förteckning av remissinstanserna Efter remiss har yttrande kommit in från Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , Dom- stolsverket, , Brottsföre- byggande rådet, , , , , Statskontoret, Konkurrens- verket, , , utvärdering (IFAU), , , Elektriska installatörs- organisationen, Föreningen , , , i (LO), , Näringslivets Skattedelegation, , , Svenska Badbranschen, , Akademikers () och Byggindustrier. Yttrande har dessutom inkommit från , Måleriföretagen i och Coompanion . Följande remissinstanser har inte svarat eller angett att de avstår från att lämna några synpunkter: Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys), , Byggbranschen i samverkan, FAR, Företagarförbundet Fria Företagare, i , , för hushållsnära tjänster, (), , , , , och (). Snöskottning som utförs i nära anslutning till bostaden.4. Häck- och gräsklippning samt krattning och ogräsrensning som utförs på tomt eller i trädgård i nära anslutning till bostaden.5. Barnpassning som inte mer än i ringa omfattning innefattar hjälp med läxor och annat skolarbete och som utförs i eller i nära anslutning till bostaden samt lämning och hämtning till och från förskola, skola, fritidsaktiviteter eller liknande.6. Annan omsorg och tillsyn än barnpassning som en fysisk person behöver och som utförs i eller i nära anslutning till bostaden eller i samband med promenader, bankbesök, besök vid vårdcentral eller andra liknande enklare ärenden.Föreslagen lydelse 2015/16:1 Bilaga 4 Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)