prop · H3031d19 · 2015-09-21 00:00:00 — Tabell 6.9 Beställningsbemyndigande för anslaget 4:4 Bidrag till bild- och formområdet Erhållet/föreslaget bemyndigande 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 6.10 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 4:4 Bidrag till bild- och formområdet Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Som aviserades i budgetpropositionen minskas anslaget med ca för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 4:4 Bidrag till bild- och formområdet . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Avsnittet omfattar de statliga ersättningar och bidrag som i huvudsak riktar sig till kulturskap- are samt andra insatser som har direkt inverkan på kulturskapares villkor. Området behandlar särskilt och dess ersätt- ningar, stipendier och bidrag inom bild och form-, musik-, teater-, dans- och filmområdet. I avsnittet behandlas också nämndens internation- ella konstnärsutbytesverksamhet och bevakning av konstnärernas sociala och ekonomiska villkor samt löpande bevakning av trygghetssystemens utformning i förhållande till konstnärlig verk- samhet. Vidare omfattas bl.a. författarfonds verksamhet, med i första hand fördelning av biblioteksersättning till konstnärer inom ord- området, och fördelning av den individuella vis- ningsersättningen till bildkonstnärer som den ekonomiska föreningen i (BUS) ansvarar för. Tabell 7.1 Utgiftsutveckling inom Kulturskaparnas villkor, utgiftsområde 17 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. – uppgifter om ansökningar samt fördelade bidrag och ersättningar för de olika konst- områdena nationellt och internationellt,Bedömningen av resultatet inom kulturskapar- nas villkor utgår från7.4.1 Bedömningsgrunder7.4 ResultatredovisningI avsnitt 2.4 anges de mål för den nationella kulturpolitiken som beslutat.Cirka 20 procent av ansökningarna beviljades, att jämföra året innan.Konstnärsnämnden beslutade om stipendier och bidrag till ett belopp om . Störst andel går till bild- och formom- rådet.Antalet ansökningar har minskat inom alla konstområden. Inom dansen har antalet ansök- ningar från män dock ökat och inom musiken var antalet ansökningar från kvinnor exakt det- samma som året innan.Könsfördelningen är fortsatt jämn när det gäller antalet ansökningar om konstområdena betraktas samlat. Kvinnors andel av antalet an- sökningar är och av beviljade medelfår kvinnor . skiljer– arbete med att bevaka och informera om det sig emellertid åt mellan konstområdena. konstnärernas sociala och ekonomiska vill- Inom musikområdet är flest män aktiva med 65kor, procent av ansökningarna och av7.3 MålPROP. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 –insatser för att stärka konstnärernas arbets- beviljade medel. Inom dansen kommer 68 pro- –fördelade stipendier och bidrag utifrån ett jämställdhetsperspektiv. Bedömningen görs vidare utifrån resultat relate- rade till relevanta bedömningsgrunder gemen- samma för kulturområdet (se avsnitt 3.4.1). behandlades 7 492 ansökningar, vilket är en minskning jämfört med . cent av ansökningarna från kvinnor, som får av beviljat belopp. Inom både musik och dans gör en mindre justering av beviljat bidrag i förhållande till andelen an- sökningar för att stödja det underrepresenterade könet. Dansen är det enda område där statistisk jämställdhet, dvs. till respektive kön, inte uppnås. har varit en av 18 av rege- ringen utvalda pilotmyndigheter som inom ra- men för det s.k. har arbetat med att integrera jämställdhet i kärnverksamheten gentemot de jämställdhetspolitiska målen. Upp- draget fortsätter –2018. Tabell 7.2 stipendie- och bidragsärenden –2014 Tabell 7.3 – beslutade stipendier och bidrag 2012–2014 1 I övrigt ingår bl.a. statliga ålderspensionsavgifter, som varierar mellan åren på grund av förskottsinbetalningar, och medel till för lång- tidsstipendier till författare och översättare. I beräkningarna ingår inte övriga kostnader för stipendier och bidrag (för resor, boende m.m.), medel till Stiftelsen eller statliga inkomstgarantier för konstnärer. Särskilt om internationellt utbyte arbetar utifrån en strategi för myndighetens internationella arbete 2013– 2015. Strategin betonar att ett internationellt och interkulturellt perspektiv ska prägla all verksam- het inom . Intresset för internationellt kulturutbyte har ökat under en lång följd av år. Toppen nåddes 2013 då området stod för av myndig- hetens behandlade ansökningar. Nämnden arbetar med olika initiativ för att öka konstnärers utbyte utanför de mer frekvent besökta länderna i och västvärlden. Bi- drag till internationellt kulturutbyte, som sker på konstnärernas egna initiativ, har 2014 beviljats 83 konstnärer inom alla konstområden för resor till eller utbyten i de länder där Sida har, eller nyli- gen har fasat ut, samarbeten. När det gäller relationen mellan ansökningar om internationellt stöd och den totala mängden ansökningar finns inga särdrag beträffande könsfördelningen mellan män och kvinnor. An- delen kvinnliga sökande inom det internationella området är , vilket är detsamma som 2013. Totalt omfattade den internationella verk- samheten . Största delen, ca , går till Iaspis, det internationella programmet för bild och form. har också sär- skilda internationella program för dansområdet () och musikområdet (). De undersökningar som genomfört visar samstämmigt att utbytena innebär nya kontakter som ofta leder till uppdrag eller samarbeten och att utbytet har 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 haft stor betydelse för utvecklingen av det egna konstnärskapet. Ansökningarna inom konstområdena dans och musik uppvisar en jämnare könsfördelning än 2013. Inom bild- och formområdet är andelen kvinnliga sökande . var mot- svarande siffra , vilket innebär att området går mot ökad ojämlikhet. har arbete med kulturella och kreativa näringar resulterat i en seminarieserie. presenterades dessutom regel utan undantag – Enprocentsregeln för konstnärlig gestaltning av den offentliga miljön för Kommuner och Landstings kultur- och fritids- beredning. Enprocentregeln är den ekonomiska princip som anger att en procent av den samlade kostnaden vid offentligt finansierad ny-, om- och tillbyggnad ska avsättas för konstnärlig ge- staltning. Under Almedalsveckan 2014 arrange- rade ett seminarium om kvalitetsbegreppet i kulturpolitiken: Behovet av kvalitet(er) inom kulturpolitiken. Myndigheten medverkade även tillsammans med i seminariet 1 %-regeln: Så skapar vi fler konstnärliga och attraktiva miljöer, arrange- rat av KRO/KIF. har också ge- nomfört en översyn av statens insatser på dans- området (Ku2014/01906). Översynen skedde i samverkan med och ledde fram till ett antal förslag, däribland ökat stöd till den fria sektorn och till organisationer inom dansen och att förbättra förutsättningarna för residens och internationellt kulturutbyte. Myndigheten har därutöver arbetat vidare med att komplettera Konstnärsguiden, en webbportal med information till konstnärer om trygghetssy- stemen m.m. har haft i uppdrag att ta fram former för hur ett internationellt utbytes- program inom litteraturområdet kan utformas. Uppdraget har skett i samråd med Statens kul- turråd, och andra berörda aktörer som har kunskap om litteraturområdet och de litterära upphovsmännens situation. Uppdraget redovisades (dnr Ku2015/00687). 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Insatser för att stärka kulturskaparnas arbetsmarknad fördelades till teater-, dans- och musikallianserna i syfte att bl.a. öka frilansande scenkonstnärers sociala och ekonomiska trygghet, avlasta arbetslöshetskas- san, utveckla matchning och förmedling samt stimulera den konstnärliga utvecklingen. Allian- serna har ca 300 anställda. har allianserna tillförts ytterligare för att möjliggöra att antalet anställda kan öka. Centrumbildningarna, som samlar drygt 9 000 fria professionella kulturutövare inom olika konstområden i , arbetar med arbetsför- medling genom att förmedla uppdrag och med kompetensutveckling. De spelar en viktig roll för frilansande konstnärliga yrkesutövares ar- betsmöjligheter. har fördelat nästan till 13 centrumbildningar. Avtalet om medverkans- och utställnings-ersätt- ning, , trädde i kraft och reglerar vilka villkor och ersättningsnivåer som ska gälla när statliga institutioner ställer ut verk som ägs av konstnären. Avtalet reviderades för att bli lät- tare att tillämpa för både utställare och konstnä- rer. Regeringen har framhållit betydelsen av att avtalet även fungerar som en förebild för andra offentliga och privata utställare. I riktlinjebeslut har regeringen infört krav på tillämp- ning av för , Skan- sen, , Arbetets museum, Milles- gården och , respektive i bi- dragsvillkoren för och Nobel- museet. Regeringen avser att fortsätta arbetet för att ska få ett ökat genomslag. Därför har fått ett särskilt uppdrag att redovisa i vilken grad institutioner som omfattas av kultursamverkansmodellen tillämpar MU- avtalet. Övriga ersättningar och bidrag till kulturskapare Inom det kulturpolitiska området finns ett flertal ersättningar som syftar till att ge kulturskapare betalt för redan utfört konstnärligt arbete, men också stödordningar som leder till möjligheter att fördjupa och utveckla sitt konstnärskap. Ut- över de ersättningar som redovisas nedan förde- las också talboksersättning till författare och översättare för nyttjandet av deras verk i form av talböcker. Ersättningen fördelas av och uppgick till 9 miljo- ner kronor. Fonogramersättningen fördelas av och som kompensation för att musikaliska verk på fonogram och i tryckt form lånas ut genom folk- och skolbibliotek. fördelades i fonogramersätt- ning. ansvarar för att fördela biblioteksersättningen till upphovsmän till litte- rära verk – författare, översättare, tecknare och fotografer – för användning av deras verk genom de svenska folk- och skolbiblioteken. Grundbe- loppet per utlån fastställdes till och och den totala biblioteksersättningen uppgick till . har grundbeloppet fastställts till och . Den totala ersättningen uppgår till , vilket är en höjning med jämfört med . har 4 288 individuella ersättningar fördelats till ett belopp mellan och . Därutöver har 168 särskilda författarpenningar fördelats om per person. Författarfonden fördelade även bidrag till författare, översättare, kulturjournalister och dramatiker om ca . gäller en ny överenskommelse mellan företrädare för upp- hovsmännen och regeringen om förhandling om biblioteksersättningens grundbelopp. Den nya överenskommelsen innebär bl.a. att förhand- lingar om grundbeloppet ska ske . Individuell visningsersättning (IV) fördelas av Bildkonst Upphovsrätt i (BUS) till bild- och formkonstnärer som ersättning för att verk som ägs av offentliga institutioner visas för all- mänheten. uppgick den totala er- sättningen till ca . beviljades totalt 3 673 konstnärer stöd, vilket innebär att antalet mottagare var oförändrat jämfört med . Av de som söker beviljades ersättning, med ett belopp mellan och . Kvinnorna utgjorde av de sö- kande. Antalet kvinnliga sökande ökar och kan det noteras att antalet manliga sökande minskar. När det gäller ersättningsnivån är kvinnorna fler i de lägre ersättningsnivåerna och männen dominerar i grupperna med höga ersättningar. Skillnaderna har till stor del att göra med ålder, eftersom lång yrkesverksamhet ger fler möjligheter att sälja konstverk till offentliga institutioner. Kvinnorna dominerar bland de yngre ersättningsmottagarna och män i de äldre åldersspannen. Fördelningen av IV motsvarar i huvudsak ål- ders- och könssammansättningen inom konst- närskåren. verksamhet har fortsatt att utvecklas i positiv riktning. Utöver bidragsfördelningen har nämnden även lagt stor vikt vid det utåtriktade arbetet och analysverk- samheten. stipendie- och bidrags- givning bidrar enligt de undersökningar myn- digheten gjort bl.a. till konstnärlig utveckling och ökade möjligheter att försörja sig på sin konstnärliga verksamhet. Även satsningarna på internationellt utbyte har visat sig ha en positiv påverkan på konstnärernas möjligheter till för- sörjning. Gränserna för kulturskaparnas arbets- marknad suddas ut allt mer och den ökade inter- nationaliseringen är ett sätt att vidga nätverk och möjliggöra nya uppdrag och samarbeten. Övriga ersättningsordningar spelar också en viktig roll för möjligheterna att bedriva och ut- veckla konstnärlig verksamhet. är en viktig insats för att tillför- säkra konstnärsgrupperna rimlig ersättning för att deras verk ställs ut vid statliga institutioner. Det reviderade avtal som trädde i kraft är mer lättillämpat för både utställare och konst- närer. Det är angeläget att andelen offentliga och andra utställare som tillämpar prin- ciper ökar. Regeringen bedömer att scenkonstallianserna bidrar till att uppfylla både kulturpolitiska och arbetsmarknadspolitiska mål och ökar den soci- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 ala och ekonomiska tryggheten hos frilansande scenkonstnärer. Rapporter från såväl som andra berörda aktörer visar att stipendier och bidrag i huvudsak fördelas på ett jämställt sätt. Trots detta kan konstateras att det fortfarande finns områden där jämställdhet inte uppnåtts, varför det är viktigt att jämställdhetsarbetet fort- sätter. En av regeringens kulturpolitiska priorite- ringar är att skapa bättre villkor för konstnärer. Målet är att konstnärer i större utsträckning ska kunna leva på sitt konstnärliga skapande. Som nämns ovan har haft i uppdrag att ta fram former för hur ett inter- nationellt utbytesprogram inom litteraturområ- det kan utformas. Regeringens bedömning är att det är angeläget att det finns ett internationellt utbyte på litteraturområdet. Verksamhet för att stödja internationellt litteraturutbyte bedrivs av myndigheter och aktörer på området. Det finns dock inte ekonomiska förut- sättningar för att bygga upp ett nytt utbytespro- gram på litteraturområdet. kommer det särskilda beslutsorganet Kulturbryggan att inrättas inom myndigheten (se avsnitt 3.4.3). 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 20 094 tkr prisnivå. 3Motsvarar 20 176 tkr prisnivå. 4Motsvarar 20 176 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 7.5 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 5:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Anslaget minskas med till följd av att en tidsbegränsad förstärk- ning av anslaget löper ut. Som aviserades i budgetpropositionen minskas anslaget med ca för att bidra till att finansiera prio- riterade satsningar. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 5:1 . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , re- spektive . 7.5.25:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2För 2016 uppgår beräknad statlig ålderspensionsavgift till sedan hänsyn tagits till regleringsbeloppet som uppgick till -3 . 3Motsvarar 380 910 tkr prisnivå. 4Motsvarar 380 920 tkr prisnivå. 5Motsvarar 380 919 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag och ersättningar till konstnärer och upphovsmän inom bild- och form-, musik-, teater-, dans-, ord- och filmområdet. Anslaget får även använ- das för utgifter för administration och genomfö- rande av verksamheten, inklusive för det sär- skilda beslutsorganet Kulturbryggan. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2026. Skälen för regeringens förslag: Inom anslaget fördelar bidrag och stipendier som sträcker sig upp till . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2026. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 7.7 Beställningsbemyndigande för anslaget 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 7.8 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga föränd- ringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Som aviserades i budgetpropositionen minskas anslaget med ca för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. Vidare minskas ansla- get med . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . 7.5.3Konstnärsnämndens namn och interna organisation Regeringens förslag: tidigare ställningstagande i frågor om namn på och intern organisation för den verksamhet som bedrivs av ska inte längre gälla. Regeringen ska bestämma i frågor om namn på och intern organisation för verksam- heten. Skälen för regeringens förslag: inrättades 1976 (prop. 1975/76:135, bet. 1975/76:KrU35, rskr. 1975/76:355). verksamhet har genomgått väsentliga förändringar. Som exempel kan nämnas att är en nämndmyndighet. Frågor rörande inre organisation har behandlats i flera sammanhang, bl.a. prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129. De nu aktuella frågorna faller inom rege- ringens kompetensområde och kan följaktli- gen regleras på förordningsnivå. En minskad detaljstyrning av organisationen ökar Konst- närsnämndens möjlighet att bedriva och ut- veckla en effektiv stödverksamhet. Det skulle inte vara ändamålsenligt eller effektivt att fort- satt ha en ordning där skulle behöva ta ställning till den typ av organisatoriska frå- gor som är aktuella. riksdagsbindningar bör därför upphävas, för att regeringen fortsättningsvis ska ha möjlighet att besluta i frågor om namn på och intern organisation för verksamheten. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Avsnittet omfattar myndigheten och bidrag till regional arkivverksamhet. Tabell 8.1 Utgiftsutveckling inom Arkiv, utgiftsområde 17 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 I avsnitt 2.4 anges de mål för den nationella kulturpolitiken som beslutat. har även antagit mål för den stat- liga arkivverksamheten, vilka kommer till ut- tryck i arkivlagen (1990:782) (prop. 1989/90:72, bet. 1989/90:KrU29, rskr. 1989/90:307). Målen syftar bl.a. till –att öka möjligheterna att ta del av allmänna handlingar och annat arkivmaterial, –att tydliggöra och förstärka arkivens bety- delse som källa till information och kun- skap om samhället och dess utveckling, och –metod- och kunskapsutveckling inom arkivområdet. Bedömningen av resultatet för arkiv utgår från –centrala uppgifter vad gäller att ha ett särskilt ansvar för den statliga arkiv- verksamheten och för arkivvården i landet, –informationshantering och tillsynsverksam- het, t.ex. inspektioner, rådgivning, utbild- ning och utarbetande av föreskrifter, –bevarande och tillgängliggörande av arkiv, t.ex. arkivleveranser, forskarbesök, fram- tagna volymer och besvarade förfrågningar, och –digitalisering och e-förvaltning. Bedömningen görs vidare utifrån resultat relate- rade till relevanta bedömningsgrunder gemen- samma för kulturområdet (se avsnitt 3.4.1). Sedan en ny organisation infördes har arbetat vidare med att skapa en en- hetlig struktur med arbetsformer som gäller för hela myndigheten och som bidrar till att uppfylla verksamhetens mål. har ytterligare utvecklat sitt arbete med bevarandefrågor, tillsyn och leveranser av arkivmaterial utifrån den nya myndighetsorganisationen. Vidare arbetar myn- digheten aktivt med att integrera ett jämställd- hets-, mångfalds- och barnperspektiv i verksam- heten. bedriver en omfattande program- verksamhet med t.ex. visningar, föreläsningar, utställningar och särskilda aktiviteter för barn, däribland för grupper i förskola och grundskola. Över hela landet sker samarbete med skolor genom arkivpedagogiska aktiviteter av olika slag. är nationell samordnare av den årli- gen återkommande Arkivens dag och anordnades Barnens Arkivens dag i myndighetens lokaler i . God arkivhantering och tillsyn tillsynsavdelning har ytterligare utvecklat arbetet med ett mera samordnat till- synsarbete. För att förbättra uppföljningen av myndighetsinspektionerna har tillsynsobjekten delats in i politikområden. Årets inspektioner har bl.a. gällt myndigheter inom områdena ar- betsmarknad, forskning och utbildning samt rättsväsende. Särskild vikt har lagts vid att in- spektera arkivbildningen inom polisen inför tillkomsten av den nya . Inom rådgivningsverksamheten har myndig- heten fortsatt att utveckla arbetet med att ta fram föreskrifter och vägledningar samt med att förmedla kunskaper om informationshantering till både statliga myndigheter och det kommu- nala området. Vidare har ett flertal kurser och informationstillfällen hållits för att sprida kun- skap om myndighetens regelverk. Tabell 8.2 Prestationer inom God arkivhantering och tillsyn 2012–2014 Antal inspektioner (tillsyn) Antal besök med rådgivning Antal kurser (statliga, kommunala, enskilda m.fl.) –2014 har antalet inspek- tioner hos statliga myndigheter ökat medan den uppsökande rådgivningen har minskat. Arbetet har inriktats mer på generella föreskrifter och allmänna råd. Samverkan med andra myndigheter och orga- nisationer har skett t.ex. i samband med tillsyn, rådgivning och inkommande arkivleveranser. Med kommunerna sker samverkan främst ge- nom rådgivning om arkivhantering men också i heraldiska frågor. Myndigheten har bedrivit ett intensivt arbete för att genomföra och konkretisera den för- värvspolicy för enskilda arkiv som tidigare tagits fram. Arbetet har bl.a. inneburit att utveckla avtalsmallar, riktlinjer och rutiner inom området. Särskilt stort är utvecklingsbehovet gällande rutiner för elektroniska leveranser och en ny modell för avgifter. Ta emot, bevara och vårda har tagit fram ett styrdokument för en enhetlig och sammanhållen leveransprocess i hela organisationen och arbetet fortsätter för att skapa en bättre samordning av leveranser gäl- lande både e-arkiv och övriga handlingar. har antalet leveranser av arkiv- material stadigt sjunkit, sannolikt beroende på att den nu gällande leveranspolicyn är mycket restriktiv när det gäller leveranser yngre än . Arkivbestånden är av mycket skiftande be- skaffenhet och t.ex. mängden kartor och rit- ningar som levereras varierar betydligt. Ännu förekommer stora leveranser av arkivmaterial som uteslutande finns på papper. Långsiktigt kan en omfördelning från analoga till digitala hand- lingar förutses, men antalet leveranser av elektroniskt material är ännu relativt litet. Tabell 8.3 Prestationer inom Ta emot, bevara och vårda 2012–2014 (statligt material) Antal leveranser av arkiv- lingar (hyllmeter) Antal mottagna kartor och har en inventering påbörjats av Riks- arkivets bestånd av audiovisuella handlingar och anvisningar för digitalisering av analogt ljud- och bildmaterial som riskerar att förstöras kommer att fastställas . Arbetet med det digi- tala bevarandet har vidareutvecklats genom plattformen RADAR (lösning för E-arkiv). 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17