prop · H203100 · 2015-04-15 00:00:00 — En orsak till ökningen är den utdragna väpnade konflikten i och dess närområde, som har lett till att miljontals människor lämnat sina hem och är på flykt i och utanför landet. Även från länderna på västra , , , och fortsätter det att komma många asylsökande till . Regeringen bedömer att antalet asylsö- kande till kommer att ligga på en fortsatt hög nivå . Inte sedan kriget på har behoven varit så stora. När behoven är som störst är det angeläget att regeringens migrationspolitiska mål ligger fast. Några få av EU:s medlemsstater tar emot en övervägande andel av de asylsö- kande i EU. Fler bör ta ansvar för flyktingmot- tagandet. Regeringen verkar för att den gemen- samma EU-lagstiftningen på asylområdet im- plementeras och tillämpas till fullo inom alla medlemsstater samt verkar för att inom EU skapa fler lagliga vägar in i EU. Vidare bör samt- liga av EU:s medlemsstater ansluta sig till UN- HCR:s arbete med vidarebosättning och öka antalet vidarebosättningsplatser. En snabbt växande befolkning kan bidra till en växande och dynamisk ekonomi (se fördjup- ningsrutan Invandringen ändrar den demo- grafiska framtidsbilden). Bostäder behöver bygg- gas och människor måste komma i arbete. Många måste också få en möjlighet att utbilda sig. Utrikesföddas position på arbetsmarknaden P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Etableringstiden är alltför lång, i synnerhet för kvinnor, och många utrikes födda har jobb under sin kompetensnivå. Situationen är särskilt bekymmersam för personer födda utanför . I denna grupp (25–) var arbetslösheten 2014, medan mot- svarande andel för de som var födda i var . En från ankomst till etablering i arbete medför stora mänskliga och ekonomiska kostnader. Regeringen avser därför föra en kraftfull, samlad politik för snabb- bare etablering i arbets- och samhällslivet, ge- nom bl.a. följande satsningar: –förstärkning av Arbetsförmedlingens för- valtningsanslag för etablering, –pilot: kompetenskartläggning för personer med uppehållstillstånd i anläggnings- boende, –validering i yrkesutbildning (Myndigheten för ), –utbyggnad av Komvux/yrkesvux, –kompetensutveckling sfi-lärare, –rådgivning till företagare med utländsk bakgrund (), –stöd till skolor med svaga resultat och tuffa förutsättningar inkl. riktade insatser för ny- anlända elever, –ersättning till kommuner för sfi för perso- ner med uppehållstillstånd i anläggningsbo- ende, –medel för ökad kapacitet i mottagandet av nyanlända, –satsning på flyktingguider och familje- kontakter, –medel till folkbildningsrådet för stärkta insatser för etablering samt –idrott för bättre etablering. Regeringen avser återkomma vad gäller den fort- satta inriktningen på insatserna för en bättre etablering. Det är också viktigt att kommunerna ges goda planeringsförutsättningar för sina insatser för asylsökande och att en tillräcklig kapacitet säker- ställs vad gäller boende. Regeringen har därför gett i uppdrag att särskilt efter- sträva långsiktiga och kostnadseffektiva lösning- ar för asylsökandes boende och, så långt det är möjligt, ta kommunernas behov i beaktande i P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Regeringen har också gett Statskon- toret i uppdrag att bedöma om det finns ekono- miska förutsättningar, särskilt vad gäller långsik- tig kostnadseffektivitet, för staten att förvärva fastigheter och genom ny- eller ombyggnation skapa fler och billigare boenden för asylsökande. Snabbt i jobb genom språk, utbildning, validering och bostad Arbete är en viktig väg in det svenska samhället. Regeringen föreslår därför i propositionen Vårändringsbudget ökade resurser till Arbetsförmedlingen för att skapa bättre möjlig- heter för utvecklingsarbete och matchning inom myndighetens etableringsuppdrag. som det är angeläget att påskynda etableringen på arbetsmarknaden för nyanlända är det också viktigt att fler personer får ett arbete som mots- varar deras utbildningsnivå. De nyanlända som får insatser från Arbetsförmedlingen inom ra- men för myndighetens etableringsuppdrag har en något högre genomsnittlig utbildningsnivå än tidigare och många har en yrkesbakgrund som är efterfrågad på den svenska arbetsmarknaden. För att nyanlända snabbare ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden har regeringen inlett samtal med arbetsmarknadens parter om förbätt- rad etablering av nyanlända. Ett mål med dessa samtal är att åstadkomma snabbare vägar, s.k. Snabbspår, in på arbetsmarknaden för nyanlända som har utbildning eller yrkes-erfarenhet som efterfrågas i . För att uppnå detta krävs att en rad insatser fungerar bättre än , t.ex. behövs en effektivare valideringsprocess. För att i ett tidigt skede fånga upp kompetensen hos nyanlända avser regeringen att inom nuvarande ramar avsätta medel för en pilotsatsning på kompetenskartläggning för personer i anlägg- ningsboende med uppehållstillstånd. På motsva- rande sätt avser regeringen att avsätta medel för valideringsinsatser inom ramen för Arbetsför- medlingens etableringsuppdrag. Regeringen föreslår i propositionen Vårändringsbudget även att medel tillförs Myndigheten för för bl.a. införandet av en nation- ell referensram för kvalifikationer för livslångt lärande och för att stimulera utbildnings- anordnare att i större omfattning använda valide- ring som ett verktyg i antagningsförfarandet i . Den satsning på som regering- en föreslår i propositionen Vårändringsbudget för att möjliggöra fler utbildningsplat- ser inom komvux och yrkesvux syftar bl.a. till att stärka nyanländas möjligheter till etablering i samhället och på arbetsmarknaden. Regeringen har även lämnat en proposition till med förslag till en effektivare och mer individanpassad utbildning i sfi och komvux. I propositionen Vårändring- sbudget föreslår regeringen medel för att inleda en satsning för att främja kompetens- utvecklingen för sfi-lärare. Satsningen beräknas uppgå till 2016 och framåt. En satsning på utrikesföddas företagande fö- reslås i form av en förstärkning av AB:s rådgivning för företagare med utländsk bakgrund. Varje barn och ungdom ska få en bra utbildning En stor andel av de nyanlända som väntas komma till framöver är barnfamiljer och därutöver kommer ett ökat antal ensam- kommande barn. Många av de barn som förvän- tas komma har uppnått skolålder, och har en varierande skolbakgrund. Regeringen föreslår därför i propositionen Vårändringsbudget åtgärder för att förbättra kartläggning av kunskaper vid mottagandet, samt undervisning och studiehandledning på modersmålet. Även regeringens föreslagna satsningar inom ramen för samverkan för bästa skola förväntas komma nyanlända till del. Alla kommuner ska bidra i mottagandet Alla kommuner ska ta ett solidariskt ansvar för flyktingmottagandet. måste de möta rimliga och stabila förutsättningar. Re- geringen avser därför att se över lagstiftningen och andra relevanta regelverk samt ersättningen till kommunerna. Redan i propositionen Våränd- ringsbudget föreslås en höjning av den ersättning som ges till kommuner som tillhan- dahåller sfi till personer med uppehållstillstånd som ännu inte blivit kommunmottagna. Vidare föreslås i samma proposition att länsstyrelserna tillförs medel för att underlätta bosättningen av nyanlända från anläggningsboende. Det civila samhället har en viktig roll Det civila samhället har en nyckelroll i etable- ringen av nyanlända. Regeringen föreslår i pro- positionen Vårändringsbudget att läns- styrelserna tillförs medel för att förstärka sats- ningen på flyktingguider och familjekontakter. Regeringen föreslår också att medel avsätts till folkbildningen för att genomföra insatser för att P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 stärka kunskaper i svenska, om samhället och främja deltagande i samhällslivet för asylsökande och personer som fått uppehållstillstånd men bor kvar i anläggningsboende. Regeringen avser att bjuda in till en dialog med för att diskutera hur folkbildning kan bidra till att stärka nyanländas etablering i samhället. Vi- dare föreslår regeringen i samma proposition att medel tillförs idrottsrörelsen för särskilda insat- ser för nyanlända. Satsningen är permanent. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Invandringen ändrar den demografiska framtidsbilden Andelen av befolkningen som är i förhållande till den delen som är (20–) har ökat talet. Människors livslängd har ökat. Detta är ett uttryck för ökat välstånd i samhället, men kan medföra utmaningar för de offentliga finanserna. Det demografiska tryck på de offent- liga finanserna som identifierades som en framtida utmaning är med andra ord här. De senaste befolknings- prognoserna tyder på att det finns förutsättningar att lätta försörjningsbördan om den ökade invandringens potential tas tillvara. Diagram 3.14 Befolkningens förändring efter 2000 Totalbefolkningen, prognos 2014 Totalbefolkningen, prognos 2000 20–, prognos 2014 20–, prognos 2000 Till följd av en stor nettoinvandring har befolkning vuxit betydligt snabbare än vad som tidigare förväntades. Av diagram 3.14 framgår att befolkningsprognos kraftigt underskattade befolknings- utvecklingen. ökade Sve- riges befolkning med närmare 865 000 personer, vilket är betydligt fler än vad som förutsågs. Även framöver förväntas befolknings- utvecklingen bli betydligt starkare än vad som tidigare förutsetts. Befolkningen väntas nu växa med 1,3 miljoner fler än i prognosen . Den förändrade bilden beror i första hand på att invandringen ökat, medan utvecklingen av födelse- och dödstal i stort utvecklats som i de tidigare prognoserna. Antalet barn och ungdo- mar och personer ökar mest, medan antalet personer inte ökar lika mycket. Diagram 3.15 Försörjningsbördans förändring efter 2000 Anm.: Försörjningsbördan definieras som relationen mellan antalet personer som är och de som är 20–. De ändrade prognoserna påverkar också den förväntade utvecklingen för försörjningsbördan. diagram 3.15 visar att försörjningsbördan har ökat långsammare än vad som förväntades i pro- gnosen . Då förväntades det exempelvis finnas 40 äldre personer per hundra personer omkring 2022. Enligt den senaste prognosen nås denna nivå först . Invandringen innebär med andra ord att det största demografiska trycket på de offentliga finanserna senareläggs. Stärkta villkor för det civila samhället Den ideella sektorn är en viktig del av samhället. Idrottsföreningar, trossamfund, hembygdsför- eningar m.m. skapar gemenskap, stärker demo- kratin och bedriver viktig social verksamhet. Regeringens ambition är att stärka det civila samhällets villkor ytterligare för att bidra till demokrati och social sammanhållning. När det gäller allmännyttiga ideella förening- ars secondhandverksamhet har , med utgångspunkt i ett avgörande från , bedömt att de som be- driver mer omfattande verksamhet är skyldiga att ta ut mervärdesskatt. Regeringen avser att skyndsamt vidta åtgärder så att föreningarnas sociala verksamhet inte ska drabbas av en för- sämrad ekonomisk situation. Det är viktigt att det civila samhällets organi- sationer får stöd för att utföra sin verksamhet. De ideella kvinnojourerna utför ett betydelse- fullt arbete med stöd till kvinnor som har utsatts för våld. Regeringen föreslår i propositionen Vårändringsbudget att stödet till kvin- nojourer förstärks med . För- stärkningen beräknas till 2016–2019. Stödet kan även komma tjej- jourerna till del. Stödet ska bidra till ökad lång- siktighet och bättre planeringsförutsättningar för de aktuella kvinnojourerna. En ambitiös global utvecklingsagenda Biståndspolitiken ska skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck. ska världssam- fundet anta en global utvecklings-agenda med hållbarhetsmål för åren efter 2015, förenas kring globala åtaganden för utvecklingsfinansiering, och enas om ett bindande klimatavtal. har en viktig roll att spela i detta arbete. Regeringen vill se en ambitiös global utveckl- ingsagenda för åren efter 2015 som på ett ge- nomgripande sätt införlivar hållbarhets- perspektivet. En övergripande prioritering är att agendan ska präglas av ett starkt samstämmig- hetsperspektiv, dvs. att genomförandet av insat- serna som följer av agendan präglas av en hel- hetssyn. I detta arbete är politik för global utveckling (PGU), ett ökat fokus på jäm- ställdhet, och ökade satsningar på klimatåtgärder i utvecklingsländer centrala byggstenar. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Enligt PGU ska samstämmigheten mellan olika svenska politikområden stärkas i syfte att göra den samlade politiken mer utvecklings- främjande. I en första fas kommer handlings- planer med operativa mål för PGU kopplade till de nya hållbarhetsmålen för åren efter 2015 tas fram. ska föra en feministisk utrikespolitik. Det är en utgångspunkt för i samtliga multilaterala fora och i det bilaterala utvecklings- samarbetet. Regeringen avser särskilt driva frå- gor rörande kvinnors och flickors rättigheter samt frågor om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Regeringen fäster särskild vikt vid insatser till stöd för kvinnors rättigheter, egenförsörjning och självbestämmande. Därut- över prioriteras insatser mot könsrelaterat våld och människohandel. och Kyotoprotokollet innebär dubbla åtaganden för : att minska våra egna utsläpp samt att finansiera utsläpps- minskningar och anpassning till ett förändrat klimat i fattiga länder. avsätts av BNI i internationellt bistånd enligt den tidi- gare definitionen, därutöver föreslår regeringen i propositionen Vårändringsbudget att tillföra additionellt för sats- ningar på klimatåtgärder i utvecklingsländer, och avser att på samma sätt tillföra 500 miljoner kro- nor additionellt 2016–2019 för klimatbi- stånd. Ett levande kulturliv är en av förutsättningarna för välfärden och demokratin. Regeringens kul- turpolitiska ambition är att skapa förutsättningar för konstnärlig frihet samt kvalitet, tillgänglighet och delaktighet i kulturlivet. Kulturarvet är en del av vår samtid och framtid. Regeringen vill därför skapa förutsättningar för ett levande kul- turarv som bidrar till fördjupad samhörighet människor emellan. I budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 17) aviserade regeringen en rad olika satsningar på kulturområdet. Till följd av fattade beslut om budgetproposit- ionen avvisades flera av dessa (bet. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 2014/15:KrU6, rskr. 2014/15:96). Vad gäller satsningen på kulturverksamhet i miljon- programsområden och till konstnärlig gestalt- ning av områdenas boendemiljöer anser rege- ringen alltjämt att medel ska tillföras ändamålet. För att de medel som regeringen beräknar för- dela till kulturverksamheter i miljonpro- gramsområden ska kunna uppnå sitt syfte är det viktigt att ta tillvara såväl det befintliga engage- manget i områdena som den kunskap som byggts upp kring former för deltagande, demo- kratisk delaktighet och inflytande på kulturens arena och i andra sammanhang. Regeringen be- räknar att tillföra för ända- målet 2016 och 2017 och 2018. Vidare avser regeringen att införa fri entré till statliga museer för att tillgängliggöra kunskap och kulturupplevelser för alla. En nationell strategi för musik- och kultur- skolan ska tas fram. Med utgångspunkt i ett brett kunskapsunderlag ska en utredning göra bedömningar och lämna förslag till hur staten kan bidra till att stärka den kommunala musik- och och göra den mer jämlik och tillgänglig. Regeringen avser att i budget- propositionen återkomma med förslag om bidrag för att möjliggöra sänkta taxor i kul- tur- och . I propositionen Vårändringsbudget föreslår regeringen ett stöd till kulturverksamhet i förskolan. Avsikten är att satsningen ska fort- sätta . I propositionen föreslås även att kultursamverkansmodellen förstärks samt att en nationell biblioteksstrategi tas fram. En särskild satsning görs också på säkerhets- höjande insatser för trossamfunden. Regeringen kommer att till riksda- gen lämna en proposition om den försvarspoli- tiska inriktningen för perioden –2020. I propositionen kommer regeringen att redogöra för sin syn på den säkerhetspolitiska utveckling- en samt lämna förslag till hur försvaret ska ut- vecklas, med utgångspunkt från Försvarsbered- ningens rapporter Försvaret av – Starkare försvar för en osäker tid (Ds 2014:20) och Väg- val i en globaliserad värld (Ds 2013:33) och från underlag från berörda myndigheter. Regeringen kommer i propositionen att redo- visa sin bedömning av hur försvaret bör utveck- las , bl.a. i fråga om organisation, personalförsörjning, materiel- och logistikförsörjning samt det civila försvaret. Regeringen avser därmed att återkomma till i frågan. En effektivare offentlig förvaltning möter nya utma- ningar som en följd av omvärlds-förändringar och nya krav. Det innebär att myndigheterna ständigt behöver utveckla sina arbetssätt och sin förmåga till samverkan med andra statliga myn- digheter, men också med kommuner och sam- hället i övrigt. För att säkerställa att myndighet- erna utvecklas och effektiviseras behöver för- valtningspolitiken och myndighetsstyrningen prioriteras högre än den gjorts . Med en utvecklad styrning som innebär större inflytande över verksamheten för de yrkes- kunniga, mer fokus på kärnverksamheten och mindre administration, kan statsförvaltningen bli effektivare. Regeringen avser därför att utveckla den statliga styrningen, efter dialog med myn- digheterna, liksom forskare och andra experter inom området. Inriktningen för detta arbete är att kombinera olika styrformer i syfte att skapa bästa möjliga förutsättningar för statsförvalt- ningen att förverkliga regeringens politik, utföra sina uppgifter i övrigt samt upprätthålla grund- läggande värden som effektivitet, rättssäkerhet och medborgarperspektivet. För att effektivisera statens administrativa stödverksamhet avser regeringen att 2015 reglera anslutningen till de lönerelaterade bastjänsterna hos Statens servicecenter. Det är långsiktigt mer kostnadseffektivt för staten som helhet att myn- digheterna är anslutna till dessa tjänster och därmed delar på gemensamma IT-investeringar, resurser och kompetens inom området. Statens servicecenter har regeringens uppdrag att i dialog med berörda myndigheter utarbeta en plan för anslutningen. Anslutningsplanen har redovisats, och anslutningsplanen ska redovisas . Vidare fortsätter Statens servicecenter sitt uppdrag att tillsammans med ut- veckla en förvaltningsgemensam tjänst för e- arkiv i syfte att sänka statsförvaltningens infö- randekostnader. Digitalisering är ett viktigt verk- tyg för att effektivisera den offentliga förvalt- ningen. Verksamhetsöversyner ska genomföras i syfte att effektivisera och minska kostnaderna i för- valtningen. Översynerna ska användas som ett verktyg för att effektivisera och identifiera kost- nadsminskningar i verksamheter som kan sträcka sig över flera myndigheter. De syftar även till att skapa utrymme för omfördelning av resurser mellan verksamheter eller inom en verk- samhet, ompröva samt föreslå förändringar i en verksamhet och bidra till att utveckla den sam- lade styrningen och uppföljningen på ett om- råde. Inom vård- och omsorgssektorn har en större myndighetsöversyn ge- nomförts, vilket bl.a. har resulterat i att en ny myndighetsstruktur har inrättats. Som ett sista steg i översynen avser regeringen att samla det statliga ansvaret för vissa familjefrågor hos Myn- digheten för internationella adoptionsfrågor, i enlighet med den överföring av medel från Soci- alstyrelsen respektive till Myndigheten för internationella adoptionsfrågor som beslutat om (bet. 2014/15:SoU1, rskr. 2014/15:71). Syftet med detta är att skapa en förbättrad, mer effektiv och ändamålsenlig statlig samordning avseende adoptioner, föräld- rastöd och familjerätt inom . Regeringen aviserade i budgetpropositionen en översyn av regeringens utvärde- ringsresurser och deras organisering. Myndig- heten för kulturanalys har till uppgift att utvär- dera, analysera och redovisa effekter av förslag och genomförda åtgärder inom kulturområdet. Regeringen bedömer att en betydande effektivi- seringspotential föreligger. Myndigheten för kulturanalys bör omfattas av den aviserade över- synen. Den statliga och landstingskommunala orga- nisationen på regional nivå behöver utvecklas. Regeringen avser därför utse förhandlingsperso- ner som får till uppgift att tillsammans med be- rörda parter skapa nya regioner i . Senast bör beslut fattas om ändrad landstingsindelning för att en eller flera regioner ska kunna bildas . Regeringens ambition är att detta ska ske i bred politisk sam- verkan. Det finns vidare anledning att se över hur stat- liga myndigheters regionala indelning bäst kan svara mot människors och företags behov. Staten har ett särskilt ansvar att se till att myndigheters P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 service är funktionell och lättillgänglig i hela landet. Det finns flera förslag i propositionen Våränd- ringsbudget som påverkar hushållens disponibla inkomster. Förslagen genomförs men i detta avsnitt redovisas helårseffekten . I diagram 3.16 redovisas den sammantagna effekten i olika delar av inkomstfördelningen. Beräkningarna avser de direkta effekter som väntas uppkomma till följd av förändringarna. Förslagen väntas få positiva effekter på de disponibla inkomsterna i alla delar av inkomstintervallet, men framför allt på de lägsta inkomsterna. De ekonomiska marginaler- na för utsatta hushåll med svag ekonomi stärks vilket innebär att inkomstskillnaderna minskar i det svenska samhället. Diagram 3.16 Effekter av förslagen i propositionen Våränd- ringsbudget på disponibel hushållsinkomst i olika inkomstgrupper Förändring av disponibel inkomst per konsumtionsenhet, procent Anm.: Disponibel inkomst per konsumtionsenhet är hushållets totala disponibla inkomst justerad för försörjningsbörda. Genom att justera den disponibla inkomsten för försörjningsbörda skapas ett mått som är jämförbart mellan hushåll av olika storlek. Befolkningen delas in i inkomstgrupper efter stigande inkomst. I inkomst- grupp 1 finns tiondelen med lägst inkomst och i inkomstgrupp 10 finns tiondelen med högst inkomst. Inom parentes anges medelvärdet för individuell bruttoinkomst för personer inom respektive inkomstgrupp. Källor: och egna beräkningar. Förändringarna i arbetslöshetsförsäkringen gyn- nar huvudsakligen personer i den nedre delen av inkomstfördelningen. Det gäller även för- stärkningen av sjuk- och aktivitetsersättningen samt bostadstillägget för pensionärer. Höjt un- derhållsstöd förbättrar ekonomin för barn- familjer med en ensamstående förälder. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 finns ofta i den nedre delen av inkomst- fördelningen. Ur ett jämställdhetsperspektiv är det viktigt att studera hur stor individuell disponibel in- komst kvinnor respektive män förfogar över, dvs. graden av egenförsörjning. Förslagen i pro- positionen Vårändringsbudget bidrar till att stärka den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män. Kvinnors inkomster väntas öka med , medan mäns inkomster ökar med (se diagram 3.17). Diagram 3.17 Effekter av förslagen i propositionen Våränd- ringsbudget på individuell disponibel inkomst för vuxna kvinnor och män Förändring av individuell disponibel inkomst, procent Anm.: Kvinnor och män . Individuell disponibel inkomst utgörs av de indivi- duella inkomsterna samt de hushållsgemensamma inkomsterna fördelade på de vuxna i hushållet. Källor: och egna beräkningar. Höjningen av bostadstillägget för pensionärer och sjuk- och aktivitetsersättningen gynnar kvinnor i högre grad än män. Eftersom det är vanligare att kvinnor är ensamstående med barn förbättrar det höjda underhållsstödet kvinnors ekonomi mer än mäns. Det höjda taket i arbets- löshetsförsäkringen ökar däremot mäns genom- snittliga disponibla inkomst något mer än kvin- nors, eftersom fler män har inkomster över det nuvarande taket i arbetslöshetsförsäkringen. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 4 Den makroekonomiska utvecklingen –Tillväxten i svensk ekonomi steg något 2014 jämfört med och en återhämt- ning har inletts. Tillväxten drevs framför allt av investeringar och hushållens kon- sumtion.