prop · H3031d10 · 2015-09-21 00:00:00 — Diagram 4.19 Patientupplevd kvalitet inom psykiatrisk öppen- och slutenvård, kvinnor och män, 2014 Patientupplevd kvalitet (PUK-värde) Anm: Resultaten presenteras i form av ett viktat värde, patientupplevd kvalitet (PUK- värde). Ett PUK-värde ligger mellan 0 och 100 och ett högre värde innebär högre patientupplevd kvalitet. Vid framräkningen av PUK-värdet tas icke aktuella svars- alternativ bort såsom "ej ifyllt" och "ej aktuellt". Varje svarsalternativ ges en vikt i förhållande till sin allvarlighetsgrad. Resultaten från varje svarsalternativ adderas, multipliceras med 100 och avrundas uppåt till närmsta heltal. Källa: Kommuner och Landsting (Nationell patientenkät). Förstärkt styrning med kunskap Inom ramen för PRIO-planen bedrivs ett arbete för samordnad och behovsanpassad styrning med kunskap. har i uppdrag att ansvara för arbetet som också omfattar andra myndigheter inom hälsoområdet. Myndigheterna har tagit initiativ till olika slags kun- skapsstöd inom områdena adhd (Attention Deficit Hyperactivity Disorder), depression, självmordprevention, ätstörningar samt tidiga insatser för barn och unga. konstaterade i en uppdrags- redovisning att användningen av psykofarmaka är hög bland barn och ung- domar som är placerade i familjehem eller hem för vård eller boende (HVB), i jämförelse med jämnåriga i befolkningen. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Ökad samverkan och delaktighet Regeringen och Kommuner och Lands- ting (SKL) slöt den fjärde i raden av årliga överenskommelser om stöd till riktade insatser inom området psykisk ohälsa. Överenskommelsen omfattar ca . Inriktningen har delvis varit att stärka sam- verkan och delaktighet. Därutöver har överens- kommelserna bl.a. inriktats på att stimulera till- gänglighet till barn- och ungdomspsykiatrin. Resultat ses framför allt vad gäller samverkan och delaktighet. Till exempel har andelen kom- muner och landsting som träffat överens- kommelser om samverkan ökat från 2014. Vad gäller presta- tionsmedel för att öka tillgängligheten är resul- taten blygsammare. minskade exempelvis antalet landsting, från 17 till 16 av totalt 21 landsting, som klarade att erbjuda barn och unga ett första besök hos barn- och ungdomspsykiatrin . remissbehandlades departements- promemorian Delaktighet och rättssäkerhet vid psykiatrisk tvångsvård (Ds 2014:28). Ärendet bereds inom . Kroniska sjukdomar en allt större utmaning En av de största utmaningarna för hälso- och sjukvården är ökningen av kroniska sjukdomar. Med en större andel äldre ökar förekomsten av dessa sjukdomar. Närmare halva befolkningen har minst en kronisk sjukdom. Före- komsten är bland kvinnor och bland män. Till denna grupp riktas omkring 80–av hälso- och sjuk- vårdens resurser. avsatte regeringen för att förbättra vården för personer med kroniska sjukdomar. Insatser utförs enligt den nationella strategin för att förebygga och be- handla kroniska sjukdomar –2017. Strategin pekar ut tre viktiga utvecklings- områden. Dessa är patientcentrerad vård, kun- skapsbaserad vård samt hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande metoder. Ett över- gripande syfte med strategin är att främja en hållbar, effektiv och jämlik hälso- och sjukvård med särskilt fokus på primärvården. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Insatser inom utpekade utvecklingsområden har insatser genomförts tillsammans med berörda aktörer för att fortsatt stödja ut- vecklingen inom områdena som pekas ut i den nationella strategin för kroniska sjukdomar. Ovan beskrivs överenskommelsen som rege- ringen och Kommuner och Landsting (SKL) slutit om kunskapsstöd och uppföljning inom hälso- och sjukvården. Flera av insatserna inom ramen för överenskommelsen har bäring på strategins fokusområden. Därut- över har fått i uppdrag att fördela medel till patienternas och professionernas organisationer. Regeringen har dessutom sett ett behov av att stärka arbetet med hälsofrämjande och sjuk- domsförebyggande metoder. har fått i uppdrag att fortsatt stödja tillämpningen av nationella riktlinjer för sjukdomsförebyggande metoder inom hälso- och sjukvården. Uppdraget ska utföras tillsammans med företrädare för professionernas organisationer. Vidare har Livs- medelsverket fått i uppdrag att bl.a. främja arbetet med goda matvanor inom hälso- och sjukvården. Statligt stöd till tandvård Tandhälsan uppvisar överlag en positiv utveck- ling, men det finns skillnader mellan socio- ekonomiska grupper. Landstingen erbjuder av- giftsfri tandvård för barn och unga. För vuxna finns det statliga tandvårdsstödet. Stödet ska stimulera till regelbunden och förebyggande tandvård samt motverka alltför höga kostnader för patienter med stora tandvårdsbehov. De totala tandvårdsutgifterna uppgick till 2013, enligt preliminära uppgifter från (Hälso- räkenskaperna). Av de totala utgifterna uppgick hushållens utgifter till . Tabell 4.4 redovisar utbetald ersättning för statligt tand- vårdsstöd. Kvinnor tar i något högre grad än män del av stödet. Ett skäl till detta är att kvinnor besöker tandvården något oftare än män. Tabell 4.4 Utbetald ersättning för statligt tandvårdsstöd, kvinnor och män, 2010–2014 1Uppgifterna baseras på besök som rapporterats till tand- vårdsregister och ska inte betraktas som slutligt utfall för det statliga tand- vårdsstödet. 2Det allmänna tandvårdsbidraget ska stimulera till regelbundna besök hos tandläkare och är främst tänkt att användas för undersökningar och före- byggande tandvård. 3Det särskilda tandvårdsbidraget riktar sig till personer som har sjukdomar eller funktionsnedsättningar som ökar risken för försämrad tandhälsa. Det särskilda tandvårdsbidraget infördes . 4Högkostnadsskyddet innebär att den försäkrade vid större behandlingar inte behöver betala hela kostnaden själv. 5Utbetald ersättning totalt inkluderar besök där uppgift om kön ej finns tillgäng- ligt. Besöksfrekvensen oförändrad sedan 2008 års tandvårdsreform Andelen vuxna som besökt tandläkare eller tand- hygienist är oförändrad sedan 2008 års tand- vårdsreform (diagram 4.20). Kvinnor besöker tandvården marginellt mer än män. Dessutom kvarstår skillnader i besöksfrekvens mellan socioekonomiska grupper och olika delar av landet. av kvinnor respektive män uppgav att de avstått från att söka tandvård trots behov, enligt en enkätundersökning av . Det är ungefär samma andel som för hälso- och sjukvården i sin helhet. Av de som avstått från tandvård trots behov uppgav av kvinnor respektive män att de avstått tandvård av eko- nomiska skäl, vilket är ungefär samma andel som innan det nuvarande tandvårdsstödet infördes. Diagram 4.20 Andel vuxna som besökt tandläkare eller tandhygienist, kvinnor och män, 2010–2014 Källor: och . En hög andel, av kvinnor respektive män 2013, som besöker tandvården känner sig respektfullt bemötta och anser att tandvården i stort är patientfokuserad, enligt . Även mätningen av Svenskt kvalitetsindex 2014 visar att patienterna inom tandvården är fortsatt nöjda. Tandvården presterar väl i jämförelse med andra branscher och områden inom samhälls- service. Utredningen om ett förbättrat tandvårdsstöd avlämnade sitt slutbetänkande, Ett tandvårdsstöd för alla – fler och starkare patienter (2015:76). Utredningens huvud- sakliga syfte var att analysera hur den befintliga organisationen och det befintliga systemet för tandvårdssubvention för vuxna kan förbättras för att effektivare bidra till att uppnå målen med tandvårdsstödet som god kostnads- kontroll säkerställs. Betänkandet bereds för när- varande inom . Stödåtgärder med anledning av narkolepsi till följd av vaccinering med Pandemrix I genomfördes och 2010 en vacci- nationskampanj med vaccinet Pandemrix efter att () hade deklarerat en influensapandemi. Efter vacci- nationskampanjen drabbades ett ökat antal per- soner av sjukdomen narkolepsi. har beviljats ekonomiskt bidrag 2011−2015 för att möta de 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 drabbade barnens, ungdomarnas och deras familjers behov av stöd. träffades en långsiktig, block- överskridande överenskommelse om att staten ska ta ansvar för att de barn och ungdomar som var vid vaccinationstillfället och som drabbats av narkolepsi efter vaccineringen med Pandemrix ska få ersättning. Med utgångs- punkt i överenskommelsen har ett förslag till utformning av den statliga ersättningen tagits fram och remitterats (Ds 2014:19). Ärendet bereds inom . Hälso- och sjukvårdspolitiken bidrar till upp- fyllelsen av målet att befolkningen ska erbjudas en behovsanpassad, tillgänglig och effektiv vård av god kvalitet. Regeringen konstaterar att svensk hälso- och sjukvård överlag presterar goda resultat. I inter- nationella jämförelser intar i flera av- seenden en framstående position. Regeringen bedömer dock att måluppfyllelsen behöver för- bättras. Regeringen noterar särskilt att det finns tydliga ojämlikheter inom dagens hälso- och sjukvård. Det handlar t.ex. om omotiverade skill- nader mellan socioekonomiska grupper, geo- grafiska områden och kön. Till exempel är lägre utbildning förknippat med högre dödlighet efter hjärtinfarkt, det finns regionala skillnader inom cancervården och män vårdas i högre utsträck- ning än kvinnor vid en strokeenhet. Hälso- och sjukvårdspolitiken bidrar även till att uppnå rege- ringens mål att sluta de påverkbara hälso- klyftorna inom en generation (avsnitt 5 Folkhälsopolitik). Generellt sett är resultaten av statens insatser inom hälso- och sjukvårdspolitiken ofta svåra att avgränsa och mäta på ett övergripande plan. Vid bedömning av resultaten bör det beaktas att de insatser som regeringen initierat sedan sitt tillträde befinner sig i ett tidigt skede. Därutöver är hälso- och sjukvårdens prestationer beroende av insatser från flera olika aktörer. Exempelvis har landstingen, och i viss utsträckning kommunerna, huvudansvaret för planering, finansiering och drift av hälso- och sjukvården. Hälso- och sjukvårdens förutsättningar påverkas även av dynamiska omvärldsfaktorer inom an- gränsande områden. Sådana omvärldsfaktorer är t.ex. kunskaps- och teknikutveckling, demo- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 grafisk utveckling, internationalisering och människors förväntningar på välfärden. Den demografiska utvecklingen kännetecknas bl.a. av nettomigration och en ökande andel äldre. Nedan följer en redovisning av regeringens analys och slutsatser, med utgångspunkt i de olika dimensionerna i målet för hälso- och sjuk- vårdspolitiken, dvs. behovsanpassad, tillgänglig och effektiv vård av god kvalitet. Behovsanpassad hälso- och sjukvård Många kvinnor och män bedömer att de har tillgång till den vård de behöver. En samlad be- dömning av hälso- och sjukvårdens resultat visar dock på vissa fortsatta utmaningar vad gäller tillgänglighet, patientdelaktighet, samordning och jämlikhet. Regeringen bedömer att fortsatta förbätt- ringar är motiverade för att hälso- och sjuk- vården i större utsträckning ska ges utifrån den enskildes behov. En hälso- och sjukvård som ges på lika villkor efter behov är också en jämlik hälso- och sjukvård. Att nå ökad jämlikhet och jämställdhet i hälso- och sjukvården kräver ett brett och långsiktigt arbete inriktat mot bl.a. tillgänglighet, kunskapsuppbyggnad, behand- lingsmetoder och attityder. Regeringen vidtar åtgärder som främjar en mer jämlik vård. Till exempel kan insatserna avseende dels tillgängligheten och styrningen med kunskap, inklusive olika kunskapsstöd, dels cancervården bidra till en mer jämlik vård. Rege- ringen bedömer att det är angeläget att syste- matiskt följa upp kvinnors och mäns hälsa respektive vård och omsätta resultaten i arbetet för en mer jämställd vård. Arbetet bidrar på ett övergripande plan till uppfyllelsen av de jäm- ställdhetspolitiska målen (utg.omr. 13 Jämställd- het och nyanlända invandrares etablering). En god hälsa för kvinnor och män respektive flickor och pojkar bidrar till ett jämställt och aktivt del- tagande i samhället. Att främja den enskildes delaktighet i den egna hälso- och sjukvården kan bidra till att den bättre motsvarar den enskildes behov. Hälso- och sjukvården präglas inte sällan av ett organisa- tions- och funktionsperspektiv snarare än ett tydligt patientperspektiv. Samordning och patientdelaktighet kan förbättras. En relevant insats i detta avseende är t.ex. överens- kommelsen mellan regeringen och Kommuner och Landsting (SKL) om tillgäng- lighet och samordning för en mer patient- centrerad vård. Ett annat exempel är uppfölj- ningen av huruvida den nya patientlagen lever upp till lagens intentioner. Regeringen framhåller även att bemötandet inom hälso- och sjukvården är av betydelse för att identifiera mer än rent medicinska behov, såsom kvinnors och barns våldsutsatthet samt flickors och pojkars bästa. Tillgänglig hälso- och sjukvård Tillgängligheten inom hälso- och sjukvården har i vissa avseenden förbättrats sett över . Den positiva utvecklingen tycks dock ha avstannat i flera avseenden. Regeringen bedömer att fortsatta utmaningar ger anledning till ett förnyat angreppssätt när det gäller att förbättra tillgängligheten inom hälso- och sjukvården. God tillgänglighet inom öppna vårdformer, såsom primärvården, är viktigt för det sjuk- domsförebyggande arbetet och för att främja jämlik hälsa. Det kvarstår geografiska skillnader beträffande tillgänglighet. Därtill kan det kon- stateras att besöksfrekvensen inom tandvården är oförändrad sedan 2008 års tandvårdsreform. Regeringens insatser inom olika områden bidrar till att förbättra tillgängligheten i flera avseenden. Två exempel är överenskommelserna mellan regeringen och Kommuner och Lands- ting (SKL) om tillgänglighet och samordning för en mer patientcentrerad vård respektive kortare väntetider i cancervården. Även kompetens- försörjning och effektiv användning av professionernas kompetens bidrar positivt till tillgängligheten. Tillgång till läkemedel på lika villkor förut- sätter en ekonomiskt hållbar och kunskaps- baserad läkemedelsanvändning. Staten har genom överenskommelsen med SKL inom läke- medelsområdet bidragit till en god tillgång till effektiv läkemedelsbehandling. Insatserna inom ramen för den nationella läkemedelsstrategin har gett resultat, men det finns förbättringspotential. Konsekvenserna av omregleringen av apoteks- marknaden kräver vidare hantering. Regeringen kan således konstatera att det finns behov av fortsatta insatser för att främja en adekvat till- gång till och användning av läkemedel. Effektiv hälso- och sjukvård Inom hälso- och sjukvårdsområdet bedrivs ett aktivt arbete för att främja effektivitet. Rege- ringen bedömer att resurserna i vissa fall fortfarande kan användas på ett mer effektivt sätt. Professionernas kompetens är en oumbärlig resurs inom hälso- och sjukvården. Tillgången på personal har i vissa avseenden förbättras över , men brister kan fortfarande påvisas. Regeringen bedömer att det finns förbättrings- potential vad gäller planering och användning av professionernas kompetens. Det kan t.ex. handla om att frigöra tid för patienten genom mindre administration. Trots utmaningarna för per- sonalen är kvinnor och män relativt nöjda med bemötandet inom hälso- och sjukvården. Rege- ringens insatser syftar bl.a. till att främja förut- sättningarna för en effektivare användning av befintlig kompetens. Det sker t.ex. genom arbetet inriktat på kvinnor och män med utländsk utbildning som söker svensk legitima- tion. Inom e-hälsoområdet bedrivs utvecklings- arbete av betydelse för såväl hälso- och sjuk- vårdens effektivitet som kvalitet och säkerhet. Trots framsteg finns fortfarande utrymme för effektiviseringsvinster genom förbättrad it- användning inom hälso- och sjukvården. Det statliga engagemanget inom området har bidragit till en god grund utifrån vilken olika berörda aktörer tillsammans behöver bygga vidare. Beträffande läkemedelsområdet har kostnads- utvecklingen varit relativt stabil , vilket tyder på att systemet fungerat väl i detta avseende. De åtgärder som vidtagits för att uppnå en långsiktig och hållbar prissättning och finansiering av läkemedel har haft stor effekt på kostnaderna för läkemedelsförmånerna. Målsätt- ningen i överenskommelsen mellan staten och () avseende prissänkningar för vissa läkemedel uppfylldes 2014. Det besparingsbeting som presenterades i budgetpropositionen bedöms ha upp- fyllts 2014. Tandvårds- och läkemedelsförmåns- verket (TLV) gör bedömningen att så kommer att ske även 2015. Samordning med bäring på hälso- och sjuk- vårdens verksamheter kan också bidra till ökad effektivitet. Insatser för att utveckla styrningen med kunskap bidrar t.ex. till samordningsvinster. Dessutom visar erfarenheterna med regionala 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 cancercentrum (RCC) på att samordning och nivåstrukturering i vissa fall kan bidra till ökad effektivitet, jämlikhet och kvalitet inom hälso- och sjukvården. Hälso- och sjukvård av god kvalitet Svensk hälso- och sjukvård kännetecknas av hög kvalitet inom flera områden, vilket t.ex. yttrar sig i goda medicinska resultat. Den intensiva kun- skapsutvecklingen inom området ställer höga krav på styrning med kunskap för att upprätt- hålla den höga kvaliteten. Uppföljning av hälso- och sjukvårdens resul- tat är grundläggande för kvalitetsutvecklings- arbete. Det fortsatta reformarbetet med att för- bättra den statliga styrningen med kunskap bi- drar positivt till hälso- och sjukvårdens förut- sättningar att erbjuda jämlik vård av hög kvalitet. I detta avseende levererar kvalitetsregister och kunskapsstöd såsom nationella riktlinjer, öppna jämförelser och utvärderingar viktiga resultat. Tillsynen bidrar också med kunskap för förbätt- ringsarbete. Därutöver uppmärksammas kvali- tetsaspekter genom regeringens riktade insatser inom olika områden. Insatserna har gett resultat som förväntas leda till fortsatt kvalitetsförbätt- ring framöver. Det gäller exempelvis psykisk ohälsa, cancer, den nationella läkemedelsstrate- gin och kroniska sjukdomar. Hälso- och sjukvården bör ha ett hälsoinriktat förhållningssätt. Ett sådant förhållningssätt lyfter fram hälsofrämjande och sjukdomsföre- byggande insatser. Det är t.ex. relevant inom områden såsom psykisk ohälsa och kroniska sjukdomar. I detta avseende är det viktigt med god tillgänglighet för grupper med stort behov av sådana insatser. Ett hälsoinriktat förhållnings- sätt bidrar även till en jämlik hälsa i befolk- ningen. Hälso- och sjukvården i ska vara världs- ledande. Regeringens hälso- och sjukvårdspolitik ska medverka till att befolkningen erbjuds en behovsanpassad och effektiv hälso- och sjukvård av god kvalitet. En sådan vård ska vara jämlik, jämställd och tillgänglig. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Svensk hälso- och sjukvård är på flera sätt framstående. Den uppvisar goda medicinska resultat och god effektivitet. finns det utmaningar. Vården är alltför ofta ojämlik mellan olika delar av landet, mellan könen och mellan grupper i samhället. Det finns också pro- blem med hälso- och sjukvårdens kompetensför- sörjning, vilket bl.a. leder till en otillfreds- ställande tillgänglighet och en minskad effek- tivitet. Hälso- och sjukvården är i första hand landstingens ansvar. Staten ansvarar bl.a. för lagstiftningen, men har även ett övergripande ansvar för att vården är jämlik. Staten ska bidra till att landstingen har förutsättningar att kunna erbjuda en god vård. För att stärka hälso- och sjukvården i bred bemärkelse föreslår regeringen, utöver de riktade initiativ som beskrivs nedan, att landstingen via det generella statsbidraget tillförs (utg.omr. 25 All- männa bidrag till kommuner). Förslaget lämnas mot bakgrund av att hälso- och sjukvården möter stora utmaningar, bl.a. i form av demo- grafi, digitalisering och kompetensförsörjning. Regeringen förstärker engångsvis hälso- och sjukvården med 2016 för att möjliggöra särskilt angelägna insatser. Medlen ska fördelas proportionellt till landstingen utifrån befolkningsmängd. Arbetet med att utveckla hälso- och sjuk- vården i bred bemärkelse ska fortsatt ske i dialog med olika berörda aktörer. Det handlar bl.a. om hälso- och sjukvårdens huvudmän, medarbetare, patienter och dessa gruppers organisationer. En långsiktig utveckling av hälso- och sjukvården sker bäst i samsyn mellan dessa olika aktörer. Alla ska erbjudas en god vård efter behov på lika villkor. Regeringens insatser för en mer jämlik vård genomförs på många plan. Till exempel bidrar ett patientcentrerat förhållningssätt, till- gänglighet och styrning med kunskap till en jämlik vård av god kvalitet. Även flera av rege- ringens särskilda satsningar bidrar till en utveck- ling i denna riktning. Det gäller t.ex. insatser inom områdena cancer, läkemedel, kroniska sjukdomar, psykisk ohälsa samt förlossningsvård och kvinnors hälsa. Patientcentrerad hälso- och sjukvård Hälso- och sjukvården ska präglas av ett patient- centrerat förhållningsätt, dvs. att god vård genomförs i samråd med patienten och med respekt för hennes eller hans självbestämmande och integritet. Patienten ska ses som en resurs i den egna vården. Intentionerna med den nya patientlagen (2014:821) måste få genomslag i vården. Delaktighet för den enskilde bidrar till en jämlik vård av god kvalitet. God tillgänglighet är en förutsättning för en hälso- och sjukvård utifrån patientens behov och följaktligen en prioriterad fråga. Köer och väntetider är be- svärande för patienten och dyrt för samhället. En patientcentrerad vård innebär också att vårdin- satserna är samordnade mellan olika delar av vården samt mellan landsting och kommuner. Patientsäkerhet och tillsyn kommer fortsatt att vara viktiga frågor. Regeringen avser även att fortsätta stödja det arbete som bedrivs inom ramen för den s.k. etiska plattformen för öppen- het och insyn i vård och omsorg. Fokus på grupper med omfattande vårdbehov En mer patientcentrerad och samordnad vård är bl.a. angelägen för personer som ofta kommer i kontakt med olika delar av hälso- och sjukvården samt angränsande verksamheter. Det handlar t.ex. om personer med kroniska sjukdomar, personer med psykisk ohälsa, multisjuka äldre samt barn och unga. Satsningen på att utveckla arbetet med att förebygga och behandla kroniska sjukdomar är av vikt i detta hänseende. Denna satsning om- fattar –2017 och . Mot bakgrund av det stora antalet patienter med kro- niska sjukdomar och att huvuddelen av hälso- och sjukvårdens resurser riktas till denna grupp är det av strategisk betydelse att vården i hög utsträckning är utformad för att möta dessa patienters behov. För att förbättra hälsan hos äldre personer avser regeringen föreslå att avgiftsfrihet ska gälla för personer som är . Förslaget kommer avse vårdavgifter inom öppen hälso- och sjukvård och som ingår i det nationella högkostnadsskyddet. Ändringen är avsedd att träda i kraft i . Landstingen ska kompenseras via det generella statsbidraget (utg.omr. 25 Allmänna bidrag till kommuner). Rätt användning av professionernas kompetens Kompetensförsörjningen är en stor utmaning för hälso- och sjukvården. Även om det i svensk vård aldrig har funnits så många läkare och sjuk- sköterskor som finns det problem som måste mötas. I begreppet kompetensförsörjning inryms bl.a. möjligheten att rekrytera rätt per- sonal, hur befintlig kompetens används samt vilka möjligheter medarbetarna har att använda sin kompetens på bästa sätt. Problem inom kompetensförsörjningsområdet påverkar en mängd andra områden, däribland vårdens till- gänglighet och förutsättningarna för att bedriva en jämlik vård. Rätt användning av professioner- nas kompetens bidrar även till en god arbets- miljö och mer tid för patienterna. Regeringen avser att arbeta vidare för att tillsammans med berörda aktörer diskutera tänkbara lösningar. Regeringen avsätter för en professionsmiljard. Sats- ningen syftar till att höja kvaliteten och effek- tiviteten i hälso- och sjukvården genom att för- bättra förutsättningarna för rätt användning av professionernas kompetens och påverka lands- tingens kompetensförsörjning i positiv riktning.