prop · H3033 · 2015-09-29 00:00:00 — (Skulder som förfaller till betalning och skulder som förfaller till betalning ska redovisas separat för varje post, liksom summorna av dessa skulder.) 1.Obligationslån med särskilt angivande av konvertibla lån. 2.Skulder till kreditinstitut. Mottagna förskottsbetalningar för varor, om de inte är öppet redovisade som avdrag från varulager. 6.Skulder till koncernföretag. 7.Skulder till företag i vilka företaget har ägarintressen. 8.Övriga skulder, inklusive skatt och sociala avgifter. 9.Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter (om inte nationell lagstiftning föreskriver att sådana poster ska redovisas under D). D.Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter (Om inte nationell lagstiftning föreskriver att sådana poster ska redovisas under C 9 – Skulder). BALANSRÄKNINGENS VERTIKALA UPPSTÄLLNINGSFORM ENLIGT ARTIKEL 10 Tecknat ej inbetalt kapital varav infordrat (om inte nationell lagstiftning föreskriver att infordrat kapital ska redovisas under L. I så fall ska den del av kapitalet som har infordrats men ännu inte inbetalats redovisas antingen under A eller under D II 5). såsom de definieras i nationell lagstiftning och om denna medger att de redovisas som en tillgång. Nationell lags- tiftning kan också föreskriva att bolagsbildningskostnader ska redovisas som första post under ”Immateriella anlägg- ningstillgångar”. Utvecklingskostnader om nationell lagstiftning medger att de redovisas som tillgångar. Koncessioner, patent, licenser, varumärken samt liknande rättigheter och tillgångar om de har a) förvärvats mot vederlag och inte ska redovisas under C I 3, eller är b) utvecklade av företaget självt, om nationell lagstiftning medger att de redovisas som tillgångar. 3.Goodwill om den har förvärvats mot vederlag. 1.Mark och byggnader. 2.Anläggningar och maskiner. 3.Övriga anläggningar, verktyg och inventarier. 4.Förskottsbetalningar och pågående nyanläggningar. 1.Aktier eller andelar i koncernföretag. 2.Fordringar hos koncernföretag. 4.Fordringar hos företag i vilka företaget har ägarintressen. 5.Investeringar som innehas som anläggningstillgångar. 1.Råvaror och förnödenheter. 2.Varor under tillverkning. 3.Färdiga varor och handelsvaror. (Fordringar som förfaller till betalning ska redovisas särskilt för varje post.) 2.Fordringar hos koncernföretag. 3.Fordringar hos företag i vilka bolaget har ägarintressen. 5.Tecknat kapital som är infordrat men ännu inte inbetalt (om inte nationell lagstiftning föreskriver att infordrat kapital ska redovisas som en tillgång under A). 6.Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter (om inte nationell lagstiftning föreskriver att dessa poster ska redovisas som tillgångar under E). 1.Aktier eller andelar i koncernföretag. 2.Egna aktier eller andelar (med uppgift om deras nominella värde eller, om sådant saknas, deras bokförda parivärde), om nationell lagstiftning medger att de redovisas i balansräkningen. Övriga kortfristiga placeringar. E. Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter (Om inte nationell lagstiftning föreskriver att sådana poster ska redovisas under D II 6). F.Skulder: Skulder som förfaller till betalning . 1.Obligationslån med särskilt angivande av konvertibla lån. 2.Skulder till kreditinstitut. Mottagna förskottsbetalningar för varor, om de inte är öppet redovisade som avdrag från varulager. 6.Skulder till koncernföretag. 7.Skulder till företag i vilka bolaget har ägarintressen. 8.Övriga skulder, inklusive skatt och sociala avgifter. 9.Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter (om inte nationell lagstiftning föreskriver att sådana poster ska redovisas under K). G.Omsättningstillgångar med avdrag för kortfristiga skulder (Med beaktande av förutbetalda kostnader och upplupna intäkter enligt E och upplupna kostnader och förutbetalda intäkter enligt K). Summan av tillgångarna med avdrag för kortfristiga skulder. I.Skulder: Skulder som förfaller till betalning 1. Obligationslån med särskilt angivande av konvertibla lån. 2.Skulder till kreditinstitut. 3.Mottagna förskottsbetalningar för varor, om de inte är öppet redovisade som avdrag från varulager. 6.Skulder till koncernföretag. 7.Skulder till företag i vilka bolaget har ägarintressen. 8.Övriga skulder, inklusive skatt och sociala avgifter. 9.Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter (om inte nationell lagstiftning föreskriver att sådana poster ska redovisas under K). 1.Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser. 2.Avsättningar för skatter. K.Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter (Om inte nationell lagstiftning föreskriver att sådana poster ska redovisas under F 9 eller I 9 eller båda). (Om inte nationell lagstiftning föreskriver att endast infordrat kapital ska redovisas under denna post. I så fall ska det tecknade kapitalet och det inbetalda kapitalet redovisas var för sig). 1.Lagstadgad reserv om nationell lagstiftning kräver sådan reserv. 2.Reserv för egna aktier och andelar om nationell lagstiftning kräver uppläggning av en sådan reserv, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 24.1 b i direktiv2012/30/EU. 3.Reserver föreskrivna i bolagsordningen. 4.Övriga reserver, inklusive fonden för verkligt värde. V. Balanserad vinst eller förlust Räkenskapsårets vinst eller förlust RESULTATRÄKNINGENS UPPSTÄLLNINGSFORM – MED KOSTNADSSLAGSINDELNING, ENLIGT 2.Förändring av lager av färdiga varor och av varor under tillverkning. 3.Arbete för egen räkning som har redovisats under tillgångar. 5.a) Råvaror och förnödenheter. b)Övriga externa kostnader. a)Löner och arvoden. b)Sociala kostnader med pensioner särskilt angivna. 7. a) av kostnader för bolagsbildning samt av materiella och immateriella anläggningstillgångar. av omsättningstillgångar i den utsträckning de överstiger normala värdejusteringar i företaget. 9.Intäkter från ägarintressen, med särskild uppgift om intäkter från koncernföretag. 10.Intäkter från övriga värdepapper och fordringar som är anläggningstillgångar, med särskild uppgift om intäkter från koncernföretag. 11.Övriga ränteintäkter och liknande intäkter, med särskild uppgift om intäkter från koncernföretag. 12.Värdejusteringar av finansiella anläggningstillgångar och kortfristiga placeringar. 13.Räntekostnader och liknande kostnader, med särskild uppgift om belopp som ska betalas till koncernföretag. 14.Skatt på resultatet. 15.Resultat efter skatt. 16.Övriga skatter som inte redovisas under posterna 1–15. 17.Årets vinst eller förlust. RESULTATRÄKNINGENS UPPSTÄLLNINGSFORM – MED FUNKTIONSINDELNING, ENLIGT ARTIKEL 13 2.Kostnad för sålda varor (inklusive värdejusteringar). 4.Försäljningskostnader (inklusive värdejusteringar). 5.Administrationskostnader (inklusive värdejusteringar). 7.Intäkter från ägarintressen, med särskild uppgift om intäkter från koncernföretag. 8.Intäkter från övriga värdepapper och fordringar som är anläggningstillgångar, med särskild uppgift om intäkter från koncernföretag. 9.Övriga ränteintäkter och liknande intäkter, med särskild uppgift om intäkter från koncernföretag. 10.Värdejusteringar av finansiella anläggningstillgångar och kortfristiga placeringar. 11.Räntekostnader och liknande kostnader, med särskild uppgift om belopp som ska betalas till koncernföretag. 12.Skatt på resultatet. 13.Resultat efter skatt. 14.Övriga skatter som inte redovisas under posterna 1–13. 15.Årets vinst eller förlust. Direktiv /660/EEG Direktiv /349/EEG Artikel 1.1 första stycket inledningen Artikel 1.1 första stycket första till Artikel 1.1 andra stycket Artikel 1.1 andra stycket a–aa Artikel 1.1 tredje stycket Artikel 6.1 h och artikel 6.3 III (A) III (D) III (E) Direktiv /660/EEG Direktiv /349/EEG Eget kapital, avsättningar och skulder III (A) III (D) Artiklarna 3.2 och 14.1 Artikel 3.9 första stycket Artikel 3.9 andra stycket Artikel 17.1 a i Artikel 23.1–23.15 Bilaga V punkterna 1 till 15 Artikel 23.16–23.19 Bilaga V punkterna 16 till 17 Direktiv /660/EEG Direktiv /349/EEG Artikel 25.1–25.13 Bilaga VI punkterna 1 till 13 Artikel 25.14–25.17 Artikel 25.18 och 25.19 Bilaga VI punkterna 14 och 15 Artikel 27 första stycket inledningen Artikel 27 första stycket a och c Artikel 14.2 a och b Artikel 27 första stycket b och d Artikel 27 andra stycket Artikel 3.9 första stycket Artikel 6.1 inledningen och leden a–f Artikel 33.1 a och b samt andra och Artikel 33.2 a första stycket och arti- kel 33.2 b, c och d Artikel 33.2 a andra stycket Artikel 12.11 fjärde stycket Direktiv /660/EEG Direktiv /349/EEG Artiklarna 12.8 och 17.1 a vi Artikel 12.11 första, tredje och fjärde Artikel 12.11 första och andra stycket Artikel 12.7 första stycket Artikel 12.7 andra stycket Artikel 12.12 tredje stycket Artikel 43.1 led 1 led 2 första stycket led 2 andra stycket Artikel 43.1 led 3 Artikel 43.1 led 4 Direktiv /660/EEG Direktiv /349/EEG Artikel 43.1 led 5 Artiklarna 2.3 och 17.1 r Artikel 17.1 d första stycket Artikel 17.1 c i Artikel 17.1 c ii Artikel 18.1 b och artikel 18.3 Artikel 17.1 d andra stycket Artikel 47.1 och 47.1a Artikel 30.1 och 30.2 Direktiv /660/EEG Direktiv /349/EEG Artikel 17.1 l, m och n Artikel 59.2–59.6 a Artiklarna 9.7 a och artikel 27 Artikel 59.6 b och c Artikel 9.7 b och c Artikel 59.7 och 59.8 Artiklarna 9.7 a och artikel 27 Artikel 2.1, 2.2 och 2.3 Artikel 22.3, 22.4 och 22.5 Artikel 3.9 andra stycket, artikel 3.10 Direktiv /660/EEG Direktiv /349/EEG Artikel 13.1 och 13.2 Artikel 2.16 och artikel 6.1 j Direktiv /660/EEG Direktiv /349/EEG Artikel 32.1 och 32.2 Artikel 34 inledningen och arti- Artikel 16.1 a och artikel 28.1 kel 34.1 första meningen Artikel 34.1 andra meningen Artikel och artikel 28.1 Artikel 16.1 d och artikel 28.1 Artikel 17.1 f och artikel 28.1 Artikel 34.12 och 34.13 Artikel 16.1 c och artikel 28.1 Artikel 17.1 c och artikel 28.1 Artikel 18.1 b och artikel 28.1 Artiklarna 19.1 och 29.1 Artikel 36.2 b och c Artikel 19.2 b och c Direktiv /660/EEG Direktiv /349/EEG Artikel 20.2 e och artikel 29.1 Artikel 34.1 och 34.2 Artikel 30.1 första stycket och arti- kel 30.3 första stycket Artikel 30.1 andra stycket Artikel 30.3 andra stycket Artikel 38.5 och 38.6 Artikel 41.2–41.5 Sammanfattning av betänkandet Genomförande av EU:s nya redovisningsdirektiv (SOU 2014:22) De svenska reglerna om företagens offentliga redovisning grundar sig till stor del på EU:s redovisningsdirektiv, i synnerhet de s.k. fjärde och sjunde bolagsrättsliga direktiven. Dessa direktiv genomfördes i svensk rätt i samband med att blev medlem i EU. antogs ett nytt redovisningsdirektiv som ersätter de två nämnda direktiven. Utredningen har haft regeringens uppdrag att bl.a. lämna de lagförslag som krävs för att genomföra det nya direktivet i svensk rätt. I detta del- betänkande redovisas resultat av utredningens uppdrag i detta avseende. Allmänt om genomförandet av det nya direktivet (avsnitt 3) Det nya redovisningsdirektivet innehåller, liksom de tidigare direktiven, bestämmelser om företagens årsredovisningar och koncernredovisningar. Motsvarande svenska bestämmelser finns i årsredovisningslagen (ÅRL, 1995:1554). Utredningen föreslår att de lagändringar som det nya direk- tivet föranleder huvudsakligen sker inom ramen för ÅRL. De särskilda bestämmelser som måste införas med anledning av direktivets bestäm- melser om rapportering av vissa betalningar till myndigheter föreslås dock tas in i en ny, särskild lag. Direktivet är endast tillämpligt på aktiebolag och vissa handelsbolag och kommanditbolag. ÅRL gäller å andra sidan för samtliga företag som är skyldiga att upprätta årsredovisning (med undantag av kreditinstitut, värdepappersbolag och försäkringsföretag) och väsentligen gäller samma regler oavsett vilken företagsform det aktuella företaget har. Utredningen föreslår att de nya eller ändrade bestämmelser som det nya direktivet föranleder ska gälla för samtliga företag som är skyldiga att upprätta års- eller koncernredovisning enligt ÅRL. Kategorier av företag och koncerner (avsnitt 4) ÅRL gör åtskillnad mellan mindre företag och större företag. Det nya direktivet innehåller fem företagskategorier; ”företag av allmänt in- tresse”, ”stora företag”, ”medelstora företag”, ”små företag” och ”mikro- företag”. Det som ÅRL betecknar som ”större företag” motsvarar i huvudsak det som i direktivet utgör ”stora företag” och ”medelstora företag”, medan ”mindre företag” väsentligen motsvarar det som i direktivet utgör ”små företag”. Utredningens förslag innebär att företag vars överlåtbara värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad (”noterade företag”) samt kreditinstitut, försäkringsföretag och publika aktiebolag ska anses som ”företag av allmänt intresse”. Övriga företag ska delas in i de tre storleks- kategorierna ”små företag”, ”medelstora företag” och ”stora företag”. Dessa ska särskiljas genom storlekskriterier som – likt de nuvarande kriterierna i ÅRL för vad som är ”mindre företag” och ”större företag” – anknyter till antalet anställda i företaget, företagets balansomslutning och I förslaget går gränsen mellan små och medelstora företag vid följande gränsvärden; antal anställda 50, balans- omslutning och nettoomsättning . företag överstiger minst två av dessa värden, ska det anses som ett Motsvarande avgränsning mellan medelstora och stora företag görs med användande av följande tre gränsvärden; antal anställda 250, balansomslutning och nettoomsättning 350 Såsom förslaget är utformat kommer ”små företag” därmed i allt väsentligt att motsvara vad som utgör ”mindre företag”. som utgör större företag kommer enbart de allra största att utgöra ”stora företag”, medan återstoden kommer att vara ”medelstora företag”. På motsvarande sätt delar förslaget in koncerner i tre grupper, små koncerner, medelstora koncerner och stora koncerner. Utredningen avser att i sitt slutbetänkande ta ställning till om direk- tivets särskilda regler för ”mikroföretag” bör utnyttjas i . varande förslag innehåller dock ingen definition av dessa företag eller några särskilda bestämmelser för mikroföretag. Indelningen i skilda företagskategorier har stor praktisk betydelse, eftersom direktivet ställer olika krav på redovisningen i ”företag av allmänt intresse”, ”stora företag”, ”medelstora företag” och ”små före- Detta återspeglas i utredningens förslag. Av särskild betydelse är att direktivet förbjuder medlemsstaterna att kräva att små företag lämnar andra notupplysningar än de som anges i direktivet. Detta medför att små företag måste undantas från en rad av de upplysningskrav som de , gemensamt styrda företag, strategiska I betänkandet diskuteras om det nya direktivet ger anledning att ändra den svenska koncerndefinitionen. Den frågan besvaras nekande. Mot bakgrund av det nya direktivet och utvecklingen av internationella redovisningsstandarder föreslås emellertid andra begreppsmässiga förändringar i ÅRL. Bl.a. föreslås det att det i lagen tas in en definition av gemensamt styrda företag, i huvudsak motsvarande joint Det införs också en definition av strategiska andelsinnehav, motsvarande vad som i direktivet benämns ägarintressen. Också definitionen av intresseföretag justeras något. Det nya direktivet innehåller vad som kan kallas en ”väsentlighets- princip” av innebörd att avsteg får göras från direktivets bestämmelser om följderna av inte uppfylla dem är oväsentliga. därför att det i ÅRL tas in bestämmelser om att företagen får avvika från lagens bestämmelser om effekten av avvikelsen är oväsentlig. vikelse ska anses vara oväsentlig om ett utelämnande eller en felaktighet inte kan påverka de beslut som användare fattar på basis av informa- ÅRL innehåller också en rad andra ”allmänna redovisningsprinciper”. Utredningen föreslår ingen ändring i dessa. får företagen göra avsteg från principerna om det finns särskilda skäl och är förenligt med god redovisningssed och kravet på rättvisande bild. Utredningen föreslår att denna avstegsregel ersätts med en bestämmelse om att de allmänna redovisningsprinciperna inte behöver tillämpas om effekten av att inte tillämpa dem är oväsentlig. Avstegsregeln föreslås dock bestå när det gäller en av principerna, principen om kvittningsförbud (jfr avsnitt 6.5). Förslaget innebär att företagen liksom ska upprätta balans- och resultaträkningar enligt de särskilda uppställningsscheman som finns fogade till ÅRL. Enligt förslaget ska dessa scheman ändras i några avseenden. I balansräkningen ska det t.ex. inte längre förekomma någon redovisning ”inom linjen” och i resultaträkningen ska extraordinära intäkter och kostnader inte längre särredovisas (se avsnitten 7.7 och 8.7). Förslaget innebär att möjligheten att ta upp företagets forskningsutgifter som tillgångar (”att aktivera utgifterna”) tas bort. Liksom ska det däremot vara möjligt att aktivera utgifter för företagets egna utvecklings- kostnader. Det föreslås dock att aktiebolag och ekonomiska föreningar ska kunna göra detta enbart om ett motsvarande belopp över- förs till en bunden fond. På så vis kommer det aktiverade beloppet inte att kunna användas för utdelning (se avsnitt 7.5.2). Det föreslås vidare att immateriella anläggningstillgångar som huvud- regel ska skrivas av på samma sätt som gäller för andra anläggnings- tillgångar med begränsad nyttjandeperiod. Om nyttjandeperioden för aktiverade utvecklingsutgifter och goodwill inte med rimlig grad av säkerhet kan fastställas, ska avskrivning dock alltid ske (se avsnitt 7.5.1. Minskade krav på tilläggsupplysningar Som har antytts innebär förslaget att antalet tilläggsupplysningar som små företag måste lämna reduceras (se bl.a. avsnitten 8.6 samt 8.8.2 och 8.8.3). Följande exempel kan lämnas på upplysningar som små företag inte längre ska behöva lämna. -löner, sociala avgifter och pensionskostnader, -fördelningen av de anställda på kvinnor och män och på olika länder, -vissa långfristiga skulder och ställda säkerheter ”post för post”, -vissa ansvarförbindelser, -antalet aktier, -vinstandelsbevis, konvertibla skuldebrev, optioner och liknande rättig- heter, -finansiella instrument och finansiella anläggningstillgångar som inte har värderats till verkligt värde, och -ekonomiska arrangemang som inte redovisas i balansräkningen. Förslaget innebär vidare att små och medelstora företag undantas från lagens krav på notupplysningar om nettoomsättningens fördelning på olika verksamhetsgrenar och marknader och om arvoden till företagets revisorer (se avsnitt 8.13). Enligt förslaget ska företagens tilläggsupplysningar, med några mindre undantag, alltid lämnas i noterna. Det innebär att den nuvarande möjlig- heten att alternativt lämna dem i balans- eller resultaträkningen tas bort. Eventualförpliktelser, säkerheter m.m. I utredningens förslag tas den möjlighet som ÅRL ger att redovisa vissa poster, däribland ”ansvarsförbindelser” och ”ställda säkerheter”, inom linjen bort. I stället föreslås det att det i ÅRL tas in ett krav på att företagen i noterna ska redovisa summan av alla eventualförpliktelser, sådana åtaganden och möjliga förpliktelser som inte redovisas i Det införs också ett krav på att företagen ska lämna upplysningar om omfattningen, arten och formen av ställda säkerheter. Små företag behöver i denna del bara lämna en aggregerad uppgift, medan andra företag måste redovisa ställda säkerheter post för post. Särskild upplysning ska lämnas om säkerheter ställda till förmån för koncernföretag, intresseföretag och gemensamt styrda företag som det redovisande företaget är samägare i (se avsnitten 8.7 och 8.8.3). Upplysningar om transaktioner med närstående Utredningens förslag innebär att de förändringar i definitionen av ”närstående” som har gjorts i den internationella redovisningsstandarden IAS 24 ges genomslag i ÅRL:s krav på upplysningar om företagets transaktioner med närstående parter. Detta medför framför allt att kretsen av dem som i ÅRL:s mening är närstående förändras (se avsnitt 8.12). Förslaget innebär en del mindre förändringar i om när ett företag måste upprätta en koncernredovisning, framför allt en mindre utvidgning av de bestämmelser som ger moderföretag i under- ordnade koncerner möjlighet att avstå från att upprätta koncernredovis- ning (se avsnitt 10.2.2). Liksom tidigare ska små koncerner inte behöva upprätta någon koncernredovisning. Utredningen har valt att inte utnyttja den möjlighet som direktivet ger att undanta även medelstora koncerner från skyldigheten att upprätta koncernredovisning (se avsnitt 10.2.1). Förslaget innebär vidare att den nuvarande möjligheten till s.k. partiell eliminering av internvinster mellan koncernföretag tas bort (se avsnitt Vidare föreslås det att möjligheten att redovisa andelar i dotter- företag genom den s.k. poolningsmetoden upphävs (se avsnitt 10.4.2). Bland övriga ändringar i denna del kan nämnas att kraven på not- upplysningar avseende dotterföretag och vissa andra företag justeras (se Ändringar i ÅRKL och ÅRFL I ÅRKL och ÅRFL justeras regleringen i stor utsträckning på mot- svarande sätt som i ÅRL. Bl.a. innebär utredningens förslag att möjlig- heterna till redovisning ”inom linjen” i balansräkningen försvinner även för kreditinstitut, värdepappersbolag och försäkringsföretag. Enligt förslaget ska de tilläggsupplysningar som dessa företag ska lämna, och som har sin grund i det nya redovisningsdirektivet, med några mindre undantag, alltid lämnas i noterna. Även tilläggsupplysningar som är föranledda av särskilda bestämmelser i bank- och försäkringsredovis- ningsdirektiven ska, liksom tidigare, som huvudregel lämnas i not. Utredningens förslag innebär emellertid att ett utrymme för att lämna dessa tilläggsupplysningar i balans- och resultaträkningen, om det inte står i strid med kravet på överskådlighet, finns kvar (jfr avsnitt 13.4). Rapportering om vissa betalningar till myndigheter Utredningen föreslår en ny lag om rapportering om vissa betalningar till myndigheter. Lagen innebär ett genomförande av de särskilda regler om sådan rapportering som det nya direktivet innehåller. Dessa bestäm- melser syftar till en ökad öppenhet när det gäller betalningar som företag, verksamma inom utvinningsindustrin och avverkning av primärskog, gör till myndigheter. Bestämmelserna innebär att dessa företag, i den mån de utgör ”stora företag” eller ”företag av allmänt intresse”, måste offentliggöra rapporter över väsentliga betalningar som de har gjort till myndigheter i de länder där de är verksamma. Med ”företag inom utvinningsindustrin” avses här alla företag som bedriver prospektering, upptäckt, utveckling och utvinning av mineraler, olja och naturgas- fyndigheter. Med ”avverkning av primärskog” avses verksamhet inom röjning, selektiv avverkning eller gallring av primärskog. Utredningens förslag innebär att de aktuella företagen ska upprätta en rapport av det angivna slaget. Rapporten ska offentliggöras genom ingivande till . I rapporten ska, på i lagen närmare angivet sätt, redovisas de betalningar som de rapporteringspliktiga företagen gör till myndigheter. Endast betalningar som, ensamma eller tillsammans med andra samman-hängande betalningar, överstiger behöver tas med i rapporten. Ett moderföretag i en koncern ska som huvudregel lämna en rapport som omfattar hela koncernen. I så fall behöver de enskilda koncernföretagen inte upprätta egna rapporter. De nya lagreglerna ska enligt förslaget träda ikraft och tillämpas första gången på räkenskapsår som inleds . Förslag till lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554) Härigenom föreskrivs i fråga om årsredovisningslagen (1995:1554)1 dels att 3 kap. 13 § och 7 kap. 23 § ska upphöra att gälla, dels att rubrikerna närmast före 3 kap. 13 § och 7 kap. 23 § ska utgå, dels att nuvarande 3 kap. 4 a § ska betecknas 3 kap. 4 b §, dels att nuvarande 5 kap. samt 1 kap. 3 och 5 §§, 2 kap. 1 och 4-6 §§, 3 kap. 1, 3, 4 och 8–11 §§, 4 kap. 2–8, 11, 13 a och 14 b §§, 6 kap. 1–2 och 5–9 §§, 7 kap. 2–3 a, 5, 7–18, 25 och 30–32 §§, 8 kap. 3 och 15–16 §§ samt bilagorna 1–3 till lagen ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas elva nya paragrafer, 1 kap. 3 a–3 c, 4 a och 5 a §§, 2 kap. 4 a §, 3 kap. 4 a, 10 a, 10 b och 13 §§ samt 4 kap. 17 § av följande lydelse,