prop · H3031d18 · 2015-09-21 00:00:00 — Handläggningstiden för de ärenden som beslutades var för av ären- dena kortare än . För majoriteten av ärendena, , var handläggningstiden och för av ärendena var handläggningstiden längre än . Antalet ärenden som ännu inte beslutats var 32 813 stycken. arbetar intensivt med att effektivisera ärende- handläggningen. Målsättningen är att ha en 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 handläggningstid om fyra månader senast . beräknar antalet inkommande ansökningar till 18 500. kostnader för handläggning av ären- den om lärarlegitimation uppgick till 126 miljo- ner kronor 2014, varav den största utgiftsposten var bemanning. Andra kostnader är it-kostnader, information, lokalkostnader och rekrytering. tillfördes för arbetet med att meddela legitimationer och bedöma behörigheter. Sedan reformens införande har tillförts totalt för ändamålet. I en rapport från marknads- och utbildningspolitisk utvärdering, IFAU, (2015:3) studeras de organisatoriska åtgärder som gymnasieskolor behöver vidta för att hantera de krav som legitimationsreformen medför. I studien dras den övergripande slut- satsen att legitimationsreformen tvingar gymna- sieskolor och deras huvudmän till omfattande organisatoriska åtgärder där det är osäkert om intentionerna med reformen kan förverkligas inom existerande ramar. Regelverket för legitimation och behörighet har antagit regeringens proposition Vissa skolfrågor (prop. 2012/13:187, bet. 2013/14:UbU6, rskr. 2013/14:27). Ändringarna i skollagen (2010:800) och lagen (2010:801) om införande av skollagen samt vissa följdändringar i förordningen (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare trädde i kraft den 1 respektive . De ändrade reglerna innebär bland annat att lärare och förskollärare med gedigen erfarenhet av undervisning ska kunna bli behöriga att bedriva viss undervisning baserat på sin yrkeserfarenhet. Det gäller legitimerade lärare eller förskollärare som före har undervisat sammanlagt minst åtta läsår i ett ämne eller ämnesområde eller i förskolan eller, för de lärare eller förskollärare som fyller , har undervisningserfarenhet . I och med lagändringen ökade antalet in- komna ärenden till som rör komplettering av legitimation med ytterligare behörighet och för att sedan stabiliseras. Fram till och med har fattat beslut 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 i 11 517 ärenden som gäller komplettering av tidigare legitimation. erbjuds Lärarlyftet II, som syftar till att lärare ska bli behöriga i alla skolformer, ämnen och årskurser där de undervisar. Satsningen omfattar även utbildning i ett eller två praktiska eller estetiska ämnen för fritidspedagoger eller motsvarande så att dessa kan bli behöriga lärare och därmed ges möjlighet att få legitimation som lärare. utökades uppdraget så att lärare och förskollärare kan få en speciallärarexamen med specialisering mot utvecklingsstörning. har deltagare i Lärarlyftet II även erbjudits möjlighet till validering för tillgodo- räknande. anordnade 353 kurser för lärare och drygt 2 300 lärare antogs till en kurs. Av det totala antalet deltagande lärare undervisade i , i gymnasieskolan, i grund- eller gym- nasiesärskolan, i svenska för invandrare, i vuxen- utbildning och på fritidshem. Reste- rande lärare undervisade i övriga skolformer. Av de antagna lärarna var kvinnor och män. förstärktes den del av satsningen som avser speciallärarutbildningen med i vårändringsbudgeten. Behörighetsgivande utbildning för yrkeslärare beslutade regeringen förordningen (2013:60) om statsbidrag för behörighetsgivande utbildning för lärare i yrkesämnen. Statsbidraget syftar till att underlätta för lärare som undervisar i yrkesämnen att delta i behörig- hetsgivande utbildning genom att möjliggöra en nedsättning av arbetstiden. Staten bekostar en viss nedsättning av tjänstgöringsgraden. avsatte regeringen för satsningen. Totalt ansökte och beviljades 94 huvudmän statsbidrag motsvarande 13,7 miljo- ner kronor eller 216 lärare. Detta är en ökning mot 2013 då motsvarande siffra var 115 lärare. Det kan noteras att vissa huvudmän som an- söker om bidraget avstår från att rekvirera me- del. En anledning till detta kan vara att det är svårt att undvara kompetenta lärare i yrkes- ämnen i undervisningen på grund av den rådande bristen på yrkeslärare. Satsningen på kompetensutveckling för lärare i yrkesämnen pågår . avsatte regeringen för sats- ningen. Totalt beviljades 91 huvudmän i statsbidrag för att 594 yrkes- lärare ska kunna delta i arbetsplatsförlagd verk- samhet eller annan kompetensutveckling. Detta är samma nivå som föregående år. Sammantaget har de två statsbidragen för kompetensutveckling och behörighetsgivande utbildning av lärare utnyttjats i liten omfattning. har därför genomfört insatser för att få fler huvudmän att delta i satsningen. Förskolelyftet inleddes med syftet att ut- veckla förskolepersonalens kompetens i sam- band med att förskolans pedagogiska uppdrag förtydligades i läroplanen. Nästan 7 000 anställda deltog i satsningen –2011. Även förskolechefers och förskollärares ansvar för det pedagogiska arbetet i förskolan har för- tydligats i den nya skollagen och läroplanen. –2014 fortsatte därför satsningen med en fortbildning för förskollärare och för- skolechefer. Satsningen utvidgades med kurser i naturvetenskap och teknik samt flerspråkighet och interkulturalitet för all pedagogisk personal i förskolan. –2013 har ca 2 600 personer antagits till fortbildningen och antogs cirka 3 500 personer. Satsningen förlängdes och bedömer att antalet platser kommer att uppgå till ca 2 640 och att alla dessa kommer att fyllas. Befattningsutbildning för rektorer m.fl. är kommuner, landsting och huvudmän för fristående skolor skyldiga att se till att nyanställda rektorer går en särskild be- fattningsutbildning eller en utbildning som kan jämställas med denna. Totalt har ca 3 400 skol- ledare deltagit i utbildningen . I ut- bildningen var rektorer, biträdande rektorer och förskole- chefer. Av deltagarna hade en be- fattning som kan jämföras med biträdande rek- tor. Av de totalt ca 3 400 var kvinnor och män. Av Statens skolverks års- redovisning framgår att 843 av deltagarna av- slutade sin utbildning med godkänt resultat , vilket motsvarar av de som genomgått sex terminers utbildning. Skol- verket uppskattar att av landets rektorer antingen går eller har genomfört ut- bildning inom ramen för befattningsutbild- Hur många som fortsatt är i behov av utbildning är svårbedömt och kan inte närmare anges, bland annat eftersom nya rektorer, förskolechefer och biträdande rektorer till- kommer . anger i sin årsredovisning att av deltagarna är positiva till ut- bildningen. startade den fjärde kurs- omgången av Rektorslyftet. Det är en särskild satsning på fortbildning i pedagogiskt ledarskap på avancerad nivå om 7,5 högskolepoäng. Det var då 157 rektorer som började fortbildningen. Den tredje kursomgången avslutade sin fort- bildning . Av de 120 rektorer som då antogs och påbörjade fortbildningen har slutfört den och har gjort det med godkänt betyg. Utfallet ligger obe- tydligt lägre än i den första och andra omgången. utvärderingar av tidigare kurs- omgångar visar på mycket positiva omdömen från deltagarnas sida. Rektorerna anser att de känner sig stärkta i sin yrkesroll och att de har förbättrat sitt pedagogiska ledarskap. Kampanj för lärar- och förskolläraryrkena Uppdraget till om en kampanj för lärar- och förskolläraryrkena, som gällt syftar till att få fler ungdomar att söka till lärar- och förskollärarutbildningarna. Genom tilläggsuppdrag har kampanjen getts ytterligare inriktningar, exempelvis att locka fler till lärar- utbildning med inriktning mot ämnesområdena naturvetenskap och teknik, fler män till arbete i förskolan och fler att arbeta som lärare i yrkes- ämnen. insatser har bland annat resulterat i en särskild kampanjwebb som samlar ett antal målgruppsanpassade aktiviteter. Skol- verket har även deltagit med kampanjen i olika utbildningsmässor och bedrivit en större annon- seringskampanj i olika medier. har även producerat filmer (som visats som bio- reklam), broschyrer och radioreklam för att nå ut till målgrupperna. Enligt har kampanjen fått en bred spridning bland målgrupperna och stark respons i sociala medier. Lärarkampanjen har också fått flera priser, bl.a. (i kon- kurrens med samtliga vinnare i samtliga kate- gorier) och 100-wattaren (pris för den bästa svenska ideella reklamen). Den senare tävlingen belönar effekten av kampanjer. Kampanjen har även fått ett silverägg i reklambranschens pre- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Genom vårändringsbudgeten 2015 förstärktes kampanjen med . infördes ett s.k. målsättnings- stadgande i skollagen (2010:800) som innebär att skolhuvudmän ska sträva efter att inrätta karriärsteg för särskilt yrkesskickliga lärare. Vidare infördes en upplysningsbestämmelse om möjligheten för huvudmän att söka statsbidrag för karriärstegen förstelärare och lektor. har i uppdrag att besluta om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärstegen förstelärare och lektor. gäller uppdraget även extra statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare i förskoleklasser och grundskolor i utanförskapsområden. betalade ut 600 miljo- ner kronor som statsbidrag för karriärtjänster. tillsattes 12 000 förstelärare och drygt 130 lektorer. Motsvarande antal tillsatta tjänster var drygt 3 500 förste- lärare och 40 lektorer. Enligt års- redovisning beror ökningen på att skolhuvud- männen är mer införstådda i hur statsbidraget kan sökas, rekvireras och användas för att inrätta karriärsteg. beräknas resurs- utnyttjandet av statsbidraget till . Av totalt drygt 12 100 förstelärare och lekto- rer arbetar i , i gymnasieskolan och i övriga skol- former. De flesta undervisar i ämnena svenska, svenska som andraspråk och matematik. Av de förstelärare som arbetar i gymnasieskolan under- visar i yrkesämnen. Statskontoret har regeringens uppdrag att följa upp och analysera hur reformen om in- rättandet av karriärsteg för särskilt yrkesskickliga lärare genomförts och fungerar (U2014/4127/S). En första delrapport av uppdraget redovisades . Av rapporten framgår att karriärstegsreformen uppvisar ett brett delta- gande. Undantaget är de små, enskilda huvud- männen som av olika skäl har deltagit i lägre utsträckning. Vid fördelningen av karriärtjänster har den viktigaste principen för huvudmännen varit att de skickligaste lärarna ska premieras, vilket också är i linje med ambitionen med re- formen. pekar Statskontoret på att huvudmännen generellt inte gjort någon priori- tering av svaga skolor vid sin fördelning av 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Lektorstjänster har av olika orsaker tillsatts i en begränsad utsträckning. När det gäller rekrytering till karriärtjänsterna har ett öppet, internt ansökningsförfarande varit det vanligaste tillvägagångssättet bland huvud- männen. Ett stort ansvar vilar på den enskilde rektorn när det gäller att bedöma vilka lärare som är särskilt yrkesskickliga och därmed kvali- ficerade för en karriärtjänst. Statskontorets samlade bild är dock att karriäruppdragen i många fall har fått en utformning som stämmer väl överens med intentionerna bakom reformen. När det gäller den del av reformen som rör statsbidrag för karriärtjänster i utanförskaps- områden visar Statskontoret på flera problem i statsbidragets konstruktion. De faktorer som styr urvalet av skolor bedöms inte som träff- säkra. Följden blir då att skolor med lika stora eller till och med större behov än de bidrags- berättigade faller utanför satsningen. Att en huvudman behöver utnyttja hela sin tilldelade ram för det extra statsbidraget för att över- huvudtaget få något statsbidrag ses också som ett problem. Vidare konstaterar att huvudmännen har haft svårt att tillsätta tjäns- terna, vilket till stor del kan förklaras av att det generellt är svårt att rekrytera skickliga lärare till skolor i utanförskapsområden. Av de lärare som utsågs till förstelärare i utanförskapsområdena var kvinnor, jämfört kvinnor inom det ordinarie karriärtjänstsystemet. Överlag har karriärstegsreformen mottagits positivt av skolhuvudmännen och de centrala intresseorganisationerna. Hur lärarkåren gene- rellt ser på reformen är föremål för Stats- kontorets nästa delrapport som ska redovisas . För att ge erfarna lärare och förskollärare en möjlighet att nå legitimation och behörighet pågår Vidareutbildning av lärare (). och högskolor har i uppdrag att bedriva utbildning enligt förordningen (2011:689) om vissa behörighetsgivande examina för legitimation som lärare och förskollärare och om högskoleutbildningar för vidareutbildning av lärare och förskollärare som saknar lärar- eller förkollärarexamen. Utbildningen ska enligt för- ordningen planeras med hänsyn till varje stu- dents tidigare utbildning och arbetslivs- För utbildningens genomförande finns särskilda medel avsatta. Dessa lärosäten har också i uppdrag att erbjuda andra lärosäten vägledning i fråga om bedömning av tidigare utbildning och verksamhet samt studie- planering för att medverka till en likvärdig be- handling av personer som påbörjat en utbildning till lärare eller förskollärare enligt äldre be- stämmelser och som önskar få en examen. Inför vårterminsantagningen 2015 inkom drygt 950 ansökningar till , vilket är det högsta antalet sökande inför en vårtermins- antagning sedan startade. De främsta or- sakerna till det höga söktrycket är att för- ordningen har ändrats på ett sätt som innebär att nya grupper, såsom förskollärare och lärare med lång erfarenhet av undervisning i skolväsendet, kan vidareutbilda sig samt det nära förestående legitimationskravet för att undervisa i skolan. Av de sökande registrerades 575 studenter på aktuella kurser. Kompletterande utbildning för personer med utländsk lärarutbildning För att ge personer med en utländsk lärarexamen möjlighet till kompletterande utbildning pågår statsningen Utländska lärares vidareutbildning (). Syftet är att ta tillvara kompetensen hos personer med utländsk lärar- utbildning och ge ökade möjligheter till an- ställning i svensk skola eller förskola. Sex univer- sitet och högskolor hade 2014 möjlighet att bedriva kompletterande utbildning för personer med utländsk lärarutbildning. Totalt deltog 382 helårsstudenter i utbildningen. För mer informa- tion om hur många studenter som omfattats av regeringens satsning på kompletterande utbildning se rubrik Vissa yrkesexamensprogram samt kompletterande utbildningar under avsnitt 7.3.2. har ett nationellt ansvar för att bygga upp och utveckla ämneslärarutbildning i finska och meänkieli. beviljades examenstillstånd för ämneslärarexamen med inriktning mot arbete i årskurs 7–9 i finska som modersmål. och har i uppdrag att bygga upp och utveckla ämneslärarutbildning för samiska re- spektive chib. des examenstillstånd för ämnes- lärarexamen med inriktning mot arbete i grund- skolans årskurs 7–9 och med inriktning mot arbete i gymnasieskolan i samiska som moders- mål. Utbildningen planeras att starta . har ett sär- skilt ansvar för att varje läsår erbjuda utbildning i jiddisch. regleringsbrev angavs att de berörda lärosätena, mot bakgrund av åtaganden enligt ramkonvention om skydd för nationella minoriteter (SÖ 2000:2) och den europeiska stadgan om landsdels- eller mi- noritetsspråk (SÖ 2000:3), som har rati- ficerat, ska fortsätta utbyggnaden av ämnes- lärarutbildningarna i finska, meänkieli, chib och samiska. I arbetet ska lärosätena ta hänsyn till de särskilda behov och förutsätt- ningar som respektive språk har samt föra en dialog med berörda företrädare för de nationella minoriteterna. Lärosätena ska samverka med berörda aktörer både i och, när det är relevant, i andra länder som har erfarenhet av arbete med berört språk. Det uppdrag som har med syftet att förstärka tillgången på modersmålslärare i nationella minoritetsspråk (A2013/02958/DISK och A2014/03289/DISK) har utökats till att, utöver samiska och meänkieli, även omfatta chib. Fler deltagare än beräknat har påbörjat uppdragsutbildningarna vid de lärosäten som ingår i utbildningsinsatsen. I avsnitt 2.4.1 anges de indikatorer som används för att analysera måluppfyllelse för utgifts- områdets övergripande mål att ska vara en framstående kunskaps- och forskningsnation präglad av hög kvalitet. Den bild de ger över hur står sig som kunskaps- och forsknings- nation är splittrad. har uppnått goda resultat när man ser till befolkningens utbild- ningsnivå och presterar bra i mätningar av den vuxna befolkningens kunskaps- och kompetens- nivå. Många, i synnerhet kvinnor, deltar i någon form av utbildning även i vuxen ålder. Andelen unga kvinnor och män som har mindre än gymnasieutbildning och därefter inte deltar i någon form av utbildning är i en internationell jämförelse låg. Särskilt låg är den bland unga 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 På motsvarande sätt är sysselsättnings- graden efter avslutad utbildning hög. står sig också väl i mätningar av omfattningen och kvaliteten på den forskning som bedrivs. uppnår klart sämre resultat vid mätningar av kompetens- och kunskapsnivå bland befolkningen i grundskoleåldern. Det gäller både pojkar och flickor, även om flickor presterar bättre än pojkar i läsförståelse. Som beskrivs mer ingående i avsnitt 2.4.2 ger de internationella studierna, som till skillnad från det nationella provsystemet är konstruerade för att mäta resultatutvecklingen , samman- taget en dyster bild av utvecklingen i den svenska skolan. PISA-resultaten visar att kunskapsnivån bland 15-åringar sjunkit mer i än i något annat land . Resultat- nedgången är särskilt stor bland pojkar och bland lågpresterande elever, även om det skett en försämring i hela gruppen 15-åringar. Allt sämre resultat bland yngre syns även i andra inter- nationella mätningar, om än i något lägre ut- sträckning. Också andelen som inte når målen i årskurs 9 och därför saknar behörighet till gymnasieskolan har ökat. Den ålderskohort som var och deltog i PISA-undersökningen 2000, när pre- sterade på topp, var när PIAAC- undersökningen genomfördes. Denna ålders- grupp presterar fortsatt mycket bra resultat i PIAAC medan efterföljande kohorter tenderar att prestera sämre, vilket stämmer överens med resultatutvecklingen i . Om de sämre pre- stationerna beror på en kohorteffekt, det vill säga att de yngre årgångarna i PIAAC har en relativt sett lägre nivå på sina färdigheter jämfört med vad de äldre hade vid motsvarande ålder, kan vi vänta oss sämre resultat i kommande . Resultatutvecklingen kan också, mer eller mindre, bero på en ålderseffekt, det vill säga att individerna förbättrar sina kunskaper . Det går inte att säkert säga om resultatutvecklingen beror på en kohort- eller ålderseffekt, då PIAAC endast genom- förts . Sammantaget är den negativa resultat- utvecklingen oroande och kan, om den fortgår, innebära att position som framstående kunskaps- och forskningsnation hotas. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Läraryrkets attraktionskraft och personalens utbildning och behörighet Det finns, som konstaterats, en stor rekryteringsutmaning för svensk skola som efterfrågan på behöriga lärare beräknas öka. En i sammanhanget positiv utveckling är dock att satsningen på karriärsteg för lärare, sedan in- förandet , i allt större utsträckning utnyttjas av skolhuvudmännen. En annan positiv utveckling är det ökade intresset för lärar- och förskollärarutbildningarna . Det kan dock konstateras att läget beträffande per- sonalens behörighet och läraryrkets attraktions- kraft är fortsatt oroväckande. Att handläggningstiderna hos Statens skol- verk fortsatt är alldeles för långa är allvarligt eftersom behovet av legitimerade lärare är stort. Enligt JO innebär de långa handläggningstiderna i praktiken att enskilda lärare riskerar att gå miste om såväl anställningar som möjligheten att göra karriär. bedömning är att man först kommer ner till fyra månaders handläggningstid från det att ansökan är fullständig (se redovisning ovan). Legitimationsreformen har också inneburit genomförandeproblem. IFAU:s rapport (2015:3) visar att många gymnasieskolor behöver vidta organisatoriska åtgärder som en följd av de krav som legitimationsreformen medför. Den vanligaste åtgärden handlar om kompetensutvecklande insatser för att lärare ska uppnå ämnesbehörighet. En annan viktig åtgärd är att låta legitimerade lärare sätta betyg för klasser och undervisningsgrupper där legitimerade lärare saknas. Andra vanliga åtgärder är rekrytering av lärare för att leva upp till legitimationskravet samt att rektorer får sätta betyg när den undervisande lärare saknar legitimation. Detta visar på vikten av att ansökningar om legitimation kan hanteras snabbare än . För att många icke-legitimerade lärare ska få sin legitimation är fortbildning en förutsättning, exempelvis genom Vidareutbildning av lärare (). För att redan legitimerade lärare ska bli behöriga i de skolformer, ämnen och årskurser där de undervisar finns Lärarlyftet II. Statens skolverks statistik visar emellertid att antalet sökande och antagna minskade i förhållande till 2013, som andelen behöriga lärare inom skolväsendet fortsatt är för låg (se redovisning ovan). En delförklaring till det minskade antalet sökande och antagna till Lärarlyftet II är de bestämmelser och nya regler som trädde i kraft och som bland annat medförde förändrade krav på be- hörighet för personer med äldre högskole- utbildning. En annan förklaring kan vara att de resurser som tillförts satsningen varit för be- gränsade. ersätts huvudmän, som är arbets- givare till lärare som utbildar sig inom Lärarlyftet II, med per högskolepoäng i matematik och per högskolepoäng i övriga ämnen. Vidare visar årsredovisning att satsningarna på behörig- hetsgivande utbildning respektive kompetens- utveckling för lärare i yrkesämnen utnyttjats i låg omfattning. Enligt statistik om pedagogisk personal i skola och vuxenutbildning för /15 var, omräknat till heltidstjänster, av lärarna och förskollärarna som tjänst- gör i förskoleklassen behöriga. Motsvarande andelar för och gymnasieskolan var . Även inom den kommunala vuxenutbildningen var andelen be- höriga lärare . Trots att det skett en ökning av andelen behöriga lärare mot före- gående år kan behörighetsläget fortfarande be- tecknas som mycket oroande. I märks detta särskilt i ämnena svenska som andraspråk, teknik, slöjd, hem- och konsument- kunskap och spanska. I gymnasieskolan är behörighetsläget oroväckande i ämnena svenska som andraspråk, teknik, naturkunskap, musik, spanska och filosofi. När det gäller lärarna i gymnasieskolans yrkesämnen är läget mycket oroande när det gäller både behörighet och rekrytering av nya lärare som undervisar i yrkesämnen. I Skol- verkets rapport per program (Rapport nr 414, 2014) framgår att yrkeslärarna är äldre än andra kategorier av lärare, vilket be- tyder att gruppen står inför stora pensions- avgångar tidigare än andra grupper. Rektorer för gymnasieskolor med yrkesprogram förväntar sig ett stort kvarstående eller växande rekryterings- behov av yrkeslärare . beräknar i sin prognos över behovet av olika lärarkategorier att examinationsbehovet av yrkeslärare kommer att bli mycket stort . Yrkeslärarna är en av de lärar- grupper som i lägst utsträckning finns kvar i yrket från till nästa. Det råder sam- stämmighet om att kunniga och yrkesskickliga lärare är avgörande för en skola med hög kvalitet. Det är därför mycket bekymmersamt att under- visningen i många klassrum inte bedrivs av be- höriga lärare. Regeringen bedömer att fler åt- gärder behöver vidtas för att lärare som saknar rätt utbildning ska bli behöriga (se avsnitt 9.2.2). Lärar- och förskollärarutbildningarna har en avgörande roll för att långsiktigt förse skol- väsendet med utbildad och behörig personal. Intresset för att söka sig till lärar- eller förskol- lärarutbildning har som konstaterats visserligen ökat generellt sett , men intresset varierar stort mellan olika utbildningar och ämnen.