prop · H20365 · 2015-03-11 00:00:00 — När det gäller försörjningstrygghet innehöll överenskommelsen bland annat en målsättning om sammanlänkning av elnät. Den utrikesfråga som fick störst uppmärksamhet vid toppmötet var ebola. En samordnare för EU:s insatser i kampen mot ebola utnämndes. I diskussionen om situationen i kunde bekräfta sin hållning inför de förestående ukrainska parlamentsvalen den De senaste ansträngningarna för att nå en fredlig lösning på konflikten i östra välkomnades som upp- manades att bidra till nedtrappning. uttryckte stöd till inför den omfattande reformagendan i landet liksom förväntningar om fria och rättvisa val till parlamentet . signalerade därutöver stor oro över de ökade spänningarna i och uppmanades att respektera suveränitet. Stats- och regeringschefernas diskussion om de ekonomiska frågorna koncentrerades till de vikande tillväxtsiffrorna och den ökande arbetslösheten. välkomnade investeringspaketet om som kommissionsordförande aviserat som det välkomnade den arbetsgrupp som skulle ledas av EIB och kommissionen för att identifiera tillväxtstärkande åtgärder. Stats- och regeringscheferna diskuterade också de justerade EU-avgifterna och beslutade att EU:s finansministrar skulle mötas för att gå igenom beräkningsunderlaget. antog beslutet om att utnämna kommissionen, som godkändes av . ställde sig också bakom för regionen kring och . Detta toppmöte var det sista för Europeiska rådets utgående ordförande och kommissionens ordförande . De avtackades av stats- och regeringscheferna. Mötet var det första toppmötet under den nya ordföranden ledning. Vid mötet diskuterades jobb- och tillväxtfrågor samt situationen i . Fokus för diskussionen om jobb, tillväxt och investeringar blev som väntat kommissionens förslag till en investeringsplan. Planen presenterades av kommissionens ordförande . ställde sig i sina slutsatser bakom att en investeringsfond upprättas, att en funktion för rådgivning till olika aktörer inrättas och uppmanade till förbättringar i investeringsklimatet. Det fanns vidare en enighet kring att fokus bör vara på att uppmuntra privata investeringar och att det är viktigt att projekten väljs ut av oberoende experter. Slutsatserna listar även ett antal områden som är viktiga för ett förbättrat investeringsklimat och som kan bidra till ökad tillväxt, som bättre lagstiftning, den inre marknaden för varor och tjänster, den digitala inre marknaden, innovation och handelsavtalet med (). Flera medlemsstater, inklusive , betonade vikten av sunda offentliga finanser och respekt för existerande regler i stabilitets- och tillväxtpakten. Vidare innehöll slutsatserna korta skrivningar om skattefrågor och EMU-fördjupningen som inte föranledde någon längre diskussion. Stats- och regeringscheferna diskuterade även och antog korta slutsatser. Dessa gratulerar till dess nya regering och slår fast att EU står redo att ytterligare stödja reformprocess tillsammans med andra givare och i linje med den konditionalitet som IMF sätter upp. De uttrycker även oro för situationen i östra och framhåller att EU:s politik står fast och att är redo att vidta ytterligare åtgärder om det blir nödvändigt. som toppmötet enades rådet även om att fördjupa åtgärderna inom ramen för EU:s icke-erkännande- politik avseende den olagliga annekteringen av genom att anta utökade sanktioner mot i form av skärpt regelverk när det gäller europeiska investeringar och export till . 2014/15:65 DEL 2 FRÅGOR UNDER RÅDET FÖR 3Europa 2020-strategin och den europeiska terminen 2020 är EU:s gemensamma strategi för smart och hållbar tillväxt för alla. Regeringen har förespråkat ett ambitiöst genomförande av 2020-strategin, bl.a. inom ramen för den europeiska terminen, för att främja ekonomisk samordning och en stabil och hållbar ekonomisk utveckling. Vidare har regeringen välkomnat den översyn av 2020 som pågått och som gett möjlighet att lyfta blicken som präglats av krishantering och öka fokus på långsiktiga åtgärder. En viktig utgångspunkt för regeringen i översynen har varit att EU även i fortsättningen behöver en gemensam och ambitiös strategi för att stärka EU:s konkurrenskraft och uppnå långsiktigt hållbar tillväxt och ökad sysselsättning i hela EU. 3.1Strategin för hållbar tillväxt och sysselsättning 2020-strategin antogs av EU:s stats- och regeringschefer och är EU:s gemensamma ramverk för att skapa långsiktigt hållbar tillväxt, hög sysselsättning och social sammanhållning i unionen. Konkreta åtgärder på EU-nivå och i medlemsstaterna ska bidra till strategins målsättningar i enlighet med strategins riktlinjer (se avsnitt 28.1). inleddes en översyn av 2020-strategin. Kommissionen presenterade ett meddelande om 2020 med en lägesbeskrivning av strategin och hur genomförandet av strategin ligger till i förhållande till dess övergripande syfte och målsättningar (se faktapromemoria 2013/14:FPM67). initierade kommissionen ett offentligt samråd där berörda parter gavs möjlighet att lämna synpunkter på hur 2020-strategin bör utvecklas de kommande fem åren. har alla berörda rådsformationer diskuterat översynen av 2020 och samråd med har genomförts inför respektive rådsmöte. Det italienska ordförandeskapet presenterade sin rapport om rådsdiskussionerna vid rådet för allmänna frågor . Europeiska terminen för stärkt ekonomisk Den fjärde europeiska terminen inleddes med att kommissionen presenterade sin årliga tillväxtöversikt med förslag till prioriteringar för den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i EU för (se faktapromemoria 2013/14:FPM33). Vid Europeiska rådets möte bekräftades dessa prioriteringar av stats- och regeringscheferna som vägledning inför medlemsstaternas årliga rapportering inom ramen för 2020-strategin (nationella reformprogram) och stabilitets- och tillväxtpakten (stabilitets- och konvergensprogram). Efter att samtliga medlemsstater bidragit med sina nationella reform- program och stabilitets- eller konvergensprogram analyserade kommissionen dessa gemensamt med hänsyn till medlemsstaternas relativa utgångslägen och nationella förutsättningar. Resultatet av analysen presenterades i form av ett meddelande och förslag till landspecifika rekommendationer till samtliga medlemsstater samt till som helhet. Rekommendationerna identifierade de huvud- sakliga utmaningar som kommissionen ansåg att medlemsstaterna borde prioritera de kommande 12–18 månaderna för att leva upp till mål- sättningarna i 2020-strategin och stabilitets- och tillväxtpakten. Kommissionens förslag till landspecifika rekommendationer behandlades i olika rådsformationer. Vid den 26–avslutade stats- och regeringscheferna den europeiska terminen genom att anta slutsatser om medlemsstaternas åtaganden inom ramen för 2020-strategin (nationella reformprogram) och stabilitets- och tillväxtpakten (stabilitets- och konvergensprogram). Stats- och regeringscheferna ställde sig även bakom rådets förslag till rekommendationer som därefter antogs formellt av rådet . Samråd ägde rum med ett flertal gånger inför rådets behandling av tillväxtöversikten och respektive juli inför antagandet av de landspecifika rekommendationerna. Samråd med arbetsmarknadens parter, det civila samhället samt den lokala och regionala nivån har ägt rum vid ett flertal tillfällen . 3.3Sveriges nationella reformprogram 2014 Inom ramen för den europeiska terminen ska medlemsstaterna överlämna nationella reformprogram till kommissionen där de med utgångspunkt i de integrerade riktlinjerna för 2020-strategin redogör för genomförandet av 2020-strategin i den nationella politiken. nationella reformprogram 2014 överlämnades och där redogörs det för regeringens förslag till åtgärder i budgetpropositionen års ekonomiska vårproposition. tog del av reformprogrammet . 2014/15:65 Det nationella reformprogrammet inleds med en beskrivning av det ekonomiska läget och en redogörelse för regeringens övergripande mål för den ekonomiska politiken och dess inriktning på kort och medellång sikt. Fokus läggs sedan på de nationella 2020-målen och på åtgärder som vidtas för att hantera de utmaningar som också identifieras av de rekommendationer som fick inom ramen för den europeiska terminen 2013. Rapporten lyfter även fram andra viktiga områden för tillväxt som inte direkt kan kopplas till de nationella målen eller rekommendationerna som t.ex. den inre marknaden, för samt sammanhållningspolitiken. Inom ramen för den fjärde europeiska terminen antog rådet fyra landspecifika rekommendationer för om genomförandet av 2020-strategin och stabilitets- och tillväxtpakten. rekommenderades att göra följande: – Fortsätta att driva en tillväxtvänlig finanspolitik, bevara sunda offentliga finanser och se till att man håller fast vid det medelfristiga budgetmålet som omfattas av konvergens- programmet, också med tanke på de utmaningar som den åldrande befolkningen utgör för de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. – Dämpa hushållens låneökning och den privata skuldsättningen. I detta avseende begränsa effekterna av den gynnsamma behandlingen av lån i inkomstbeskattningen genom att stegvis begränsa skatteavdragen för räntor på bostadslån och/eller höja fastighetsskatten. Vidta ytterligare åtgärder för att öka amorteringstakten på bostadslån. – Ytterligare effektivisera bostadsmarknaden genom fortsatta reformer av hyressättningssystemet. I synnerhet tillåta mer marknads- orienterade hyror genom att röra sig bort från bruksvärdessystemet och ytterligare avreglera vissa segment på hyresmarknaden samt ge större avtalsfrihet åt enskilda hyresgäster och hyresvärdar. Förkorta och förenkla plan- och överklagandeprocesser genom att sänka och slå samman administrativa krav, harmonisera byggkrav och standarder mellan kommunerna och öka öppenheten kring förfarandet vid marktilldelning. Uppmuntra kommunerna att upplåta egen mark för nybyggnation av bostäder. – Vidta lämpliga åtgärder för att förbättra baskunskaperna och underlätta övergången från utbildning till arbetsmarknad, bland annat genom en större användning av arbetsplatsförlagt lärande och lärlingsprogram. Förstärka satsningarna för att effektivare inrikta arbetsmarknads- och utbildningsåtgärder på lågutbildade och personer med invandrarbakgrund. Öka de tidiga insatserna och det aktiva uppsökandet av ungdomar som inte är inskrivna hos Regeringen välkomnar de landspecifika rekommendationerna, och vill att de fortsätter vara icke-bindande. De är ett instrument för att uppmana EU:s medlemsstater att föra en ansvarsfull ekonomisk politik och för att uppfylla de mål som satts upp inom ramen för den ekonomisk-politiska samordningen i EU. Det är viktigt att medlemsstaterna genomför nödvändiga reformer, inte minst reformer för att bryta EU-ländernas minskande konkurrenskraft och svaga tillväxt. presenterade kommissionen sin årliga tillväxtöversikt , KOM(2014) 902. Tillväxtöversikten är startskottet för den europeiska terminen 2015, och i rapporten redogör kommissionen för sina övergripande prioriteringar för den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken för . föreslår kommissionen ett integrerat förhållningsätt baserat på tre huvudlinjer: stimulans till investeringar, en förnyad vilja till strukturreformer och en ansvarsfull finanspolitik. Kommissionen framhåller behovet av att stimulera tillväxten genom ökade investeringar i ekonomin och uppmanar medlemsstaterna att ställa sig bakom den investeringsplan om som man föreslagit. Vidare framhålls det fortsatta behovet av strukturreformer inte minst på nationell nivå i syfte att generera tillväxt, kunna minska skuldnivåerna och stimulera framväxten av fler och bättre jobb. måste en ansvarfull finanspolitik bedrivas för att minska underskotten i de offentliga finanserna och sänka skuldnivåerna i EU:s medlemsstater. Regeringen välkomnar den årliga tillväxtöversikten och ser positivt på de tre huvudlinjer som kommissionen föreslår. Utvidgningen är en av EU-samarbetets största framgångar. Den har medverkat till att stärka säkerhet, ekonomiska utveckling och stabilitet. värnar att utvidgningens principer upprätthålls och att unionens åtaganden fullföljs. Viktiga framgångar har bland annat varit förhandlingsstart och kandidatlandsstatus. Framstegen ger belägg för utvidgningsprocessens fortsatta dragningskraft och centrala roll för att säkra fred, demokrati och rättsstatens principer i EU:s närområde. presenterade kommissionen sitt årliga utvidgningspaket. Paketet innehåller följande dokument. –En övergripande utvidgningsstrategi för perioden –2015. –Översynsrapporter för kandidatländerna , (fYROM), , , och de potentiella kandidatländerna Bosnien och samt Kosovo. 2014/15:65 I ett inledande horisontellt avsnitt betonar kommissionen utvidgningens tre pelare i form av fokus på rättsstatsfrågor, det ekonomiska kriteriet och en fungerande offentlig förvaltning. Därtill görs en tydligare koppling mellan förmedlemskapsstödet och de politiska reformprioriteringarna. Även i årets utvidgningsstrategi behandlas särskilt situationen för utsatta grupper i ansökarländerna, som hbtq-personer och romer. Vid rådet för allmänna frågor antogs slutsatser om utvidgningen, som bekräftar kommissionens rapporter. välkomnar överlag inriktningen att ta itu med de grundlägg- ande frågorna först och därmed stärka utvidgningens trovärdighet. Under behandlingen av utvidgningsstrategin har välkomnat dess sär- skilda fokus på yttrandefrihet och att jämställdhet fått en mer fram- trädande plats, men påpekat att rapporterna måste jämställdhetsintegreras. Den samarbets- och verifikationsmekanism (CVM) som beslutades i samband med och EU-anslutning är fortsatt i kraft. har kommissionen redovisat dessa länders utestående anpassningsarbete när det gäller rättsliga och inrikes frågor samt inom jordbruksområdet. fortsätter att uppvisa betydande brister i genomförandet av CVM:s riktmärken, främst inom rättssystemet, korruption och organiserad brottslighet. Även för noterar kommissionen brister, som vissa förbättringar kan skönjas. Förhandlingstakten har varit relativt låg och har 14 kapitel öppnats. Det reformer i har ökat respekten för demokratins spelregler. EU liksom välkomnar dessa steg i rikt- ning mot uppfyllandet av de politiska Köpenhamnskriterierna. Mänskliga rättigheter och rättsstatens principer är centralt för en rättsstat. Denna reformtakt avstannade dock inför lokalvalet och det första direkta presidentvalet . I spåren av de åtal som väcktes om korruption, med koppling till flera ledande politiska företrädare, genomfördes omfattande omplaceringar i rätts- väsendet som följd. Åtalen avskrevs utan att prövas i domstol. skedde också flera inskränkningar på yttrandefrihetens område och uttryckte rådet för allmänna frågor särskilt stor oro över de arresteringar av journalister och medieföreträdare som genomfördes . Vidare har situationen i regionen, framförallt i och , påverkat politiska agenda. Sedan regeringsombildningen i har EU-närmandet fått ny kraft i turkisk politik. Den senaste översynsrapporten präglas av den allvarliga tillbakagång som skett när det gäller rättsväsendet och grundläggande friheter. liksom kommissionens rekommendation att och EU bör inleda Skr. 2014/15:65 förhandlingar om kapitel 23 (rättsväsende och grundläggande rättigheter) och 24 (rättvisa, frihet och säkerhet) för att sätta mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen i centrum för anslutningsprocessen. Vid rådet för allmänna frågor argumenterade flertalet medlemsstater just för vikten av att öppna kapitel 23 och 24. Vid sidan av dessa formella förhandlingar argumenterar för att stärka samarbetsmöjligheterna inom områden som utrikespolitisk dialog, fördjupning av tullunionen samt visaliberaliseringsprocessen. Den sistnämnda har tagit positiva steg och återtagandeavtalet började gälla . Framsteg i dialogen om visaliberalisering kommer även fortsättningsvis att grunda sig i att på ett effektivt och konsekvent sätt uppfyller de krav som uppställs i vägkartan. 4.4Makedonien (fYROM) Kommissionen upprepar i sin översynsrapport rekommendationen om att inleda anslutningsförhandlingar om EU- medlemskap med . fortsätter att uppfylla de politiska kriterierna även om förbättringar och reformer krävs på flera områden, bl.a. när det gäller yttrandefrihet och rättsväsendets oberoende. När det gäller den olösta namnfrågan mellan och pågår förhandlingar understödda av FN. fortsätter att förespråka att ska få inleda anslutningsförhandlingar och att parterna i namnfrågan tar sitt ansvar för att finna en ömsesidigt acceptabel lösning. Rådet för allmänna frågor beslutade att återkomma till frågan om en förhandlingsstart , på basis av en uppdatering från kommissionen om landets genomförande av viktiga reformer och på grundval av framsteg när det gäller att hitta en lösning i namnfrågan. Den olösta namnfrågan har medfört att beslut inte har fattats om förhandlingsstart. I enlighet med den nya förhandlingsmetodiken och den s.k. nya ansatsen ligger ett särskilt fokus på granskningen av rättsstatsfrågorna. Den nya ansatsen innebär att kapitel 23 (rättsväsende och fundamentala rättigheter) och 24 (rättvisa, frihet och säkerhet) öppnas tidigt och hålls öppna under hela förhandlingsprocessen. Dessa kapitel öppnades och då beslutades även 84 reformriktmärken för att vägleda arbetet. Med anled- ning av brister i tillämpningen tydliggjorde kommissionen i årets översynsrapport att takten i EU-närmandet skulle avgöras av framsteg i att möta de krav som satts ut i reform- riktmärkena. I samband med regeringskonferensen öppnades förhandlingskapitel 7 immaterialrätt samt förhandlingskapitel 10 2014/15:65 informationssamhälle och media. Vid regeringskonferensen öppnades förhandlingskapitel 4 fri rörlighet för kapital, 31 utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik samt 32 finansiell kontroll. I samband med regeringskonferensen öppnades kapitel 18 statistik, 28 konsument- och hälsoskydd, 29 tullunionen samt 33 finansiella och budgetära bestämmelser. har följande kapitel öppnats: 5 offentlig upphandling, 6 bolagsrätt, 20 näringsliv, 23 rättsväsende och fundamentala rättigheter, 24 rättvisa, frihet och säkerhet, 25 vetenskap och forskning samt 26 utbildning och kultur. Sammanlagt är totalt 12 kapitel öppnade. Granskningsprocessen av befintlig montenegrinsk lagstiftning i förhållande till EU:s lagstiftning avslutades . Inom ramen för medlemskapsförhandlingarna betonar aktivt vikten av att EU noggrant analyserar och håller rådet informerat om reformarbete inom rättsområdet med fokus på organiserad brottslighet och korruption. rekommenderade kommissionen att skulle beviljas kandidatlandsstatus. Rådet enades om att återkomma till frågan om ett eventuellt beslut . Efter framsteg inom rättsstatsområdet, kampen mot korruption och organiserad brottslighet, och mot bakgrund av att valet och efterföljande regeringsskifte kunde genomföras i enlighet med internationella normer, beslutade rådet att bevilja status som kandidatland. Beslutet var ett viktigt symboliskt och politiskt steg i riktning mot framtida medlemskapsförhandlingar med EU. För att ska anses redo att inleda förhandlingar om EU- medlemskap ställer kommissionen krav på att landet genomför en rad reformer. Det gäller bl.a. rättsstatens funktionssätt, kampen mot korruption och organiserad brottslighet samt att öka respekten för de mänskliga rättigheterna. EU har också understrukit vikten av en kontinuerlig och förbättrad dialog mellan regering och opposition samt ett konstruktivt arbete i parlamentet. Efter regeringsskiftet beslutade att lägga anslutnings- förhandlingarna med EU på is. Därefter har inga överläggningar hållits. kommer att gå vidare är fortfarande oklart. Från EU:s sida har det tydliggjorts att medlemskapet fortfarande kvarstår som möjlighet och att förhandlingarna kan återupptas om så önskar. Fram till förhandlingsavbrottet uppvisade goda framsteg i sina medlemskapsförhandlingar med 27 kapitel öppnade för förhandling och 11 kapitel preliminärt färdigförhandlade. Efter att beslutat om att inleda medlemskapsförhandlingar och anta det s.k. förhandlingsverket kunde det första formella förhandlingstillfället mellan och EU äga rum . Beslutet om att inleda förhandlingar baserades framför allt på framstegen inom den EU-ledda normaliseringsprocessen med Kosovo. fortsatte den genomgång (screening) av befintlig serbisk lagstiftning i förhållande till EU:s lagstiftning som inleddes och som ligger till grund för öppnandet av förhandlingskapitel. Öppnandet ska ske i enlighet med den nya förhandlingsmetodik, den s.k. nya ansatsen, som introducerades i och med förhandlings- start. Den nya ansatsen ökar vikten av rättsstatsfrågorna genom att kapitel 23 och 24 öppnas tidigt och hålls öppna under hela förhandlings- processen. Ansatsen gäller även för frågor med koppling till normaliseringsdialogen mellan och Kosovo som samlas under kapitel 35 övrigt. Grundtanken med den nya ansatsen är att ge så mycket tid som möjligt åt landet att genomföra reformer på området samt att maximera EU:s inflytande över processen. De första kapitlen väntas öppnas under den första halvan av 2015. Dialogen mellan och Kosovo understöds av EU och sker under ledning av den höga representanten. gjordes en rad viktiga framsteg, särskilt den historiska överenskommelse som parterna ingick . har begränsade framsteg gjorts, något som delvis härleds till att val ägt rum i både och Kosovo. Bosniens politiska situation präglas av interna motsättningar, vilket fördröjer reformer som är nödvändiga för landets EU-närmande. Den bosniska befolkningens missnöje yttrade sig i form av omfattande gatuprotester. I syfte att fästa fokus på åtgärder som kan förbättra situationen för Bosniens invånare lanserade kommissionen tillsammans med internationella finansiella institutioner en s.k. . Översynsrapporten för Bosnien, som presenterades av kommissionen , blev återigen svag i regional jämförelse och framhäver brister på i princip alla områden. En viktig källa till kritik är behovet av att anpassa författningen till konvention för mänskliga rättigheter (ECHR). Kommissionen uppmanar Bosnien att skyndsamt etablera en mekanism som säkerställer en effektiv lagstiftningsapparat i landet. Man understryker också vikten av att godkänna den tekniska anpassningen av interimsavtalet och stabiliserings- och associeringsavtalet () mellan EU och Bosnien som krävs med anledning av anslutning till EU. Vid rådet för utrikes frågor beslutades det om en ny ansats för Bosnien i syfte att bryta dödläget i landets EU-närmanden. 2014/15:65 innebär att de politiska ledarna ska skriva under ett åtagande om att genomföra en reformagenda som ska innehålla såväl socioekonomiska som institutionella reformer som ska möjliggöra framsteg i EU- närmandet (däribland ett ikraftträdande av det ratificerade ). fortsätter att inom ramen för rådsarbetet vara engagerat i att föra Bosnien närmare EU. Efter parlamentsvalet dröjde det ända till innan en ny regering kunde bildas. Detta och vårens parlamentsval i , innebär att den viktiga normaliseringsprocessen mellan och saktade in. Förhandlingarna, som inleddes mellan EU och Kosovo om ett s.k. stabiliserings- och associeringsavtal (), kunde avslutas och avtalet paraferades av chefsförhandlarna . Ett formellt undertecknande återstår. Natos insatsstyrka KFOR och EU:s civila rättsstatsinsats i Kosovo (EULEX Kosovo) spelar fortfarande en viktig roll för stabilitet och utveckling i landet, inte minst i norr. 4.11EU:s finansiella stöd till västra och Det nya instrumentet för EU:s förmedlemskapsstöd (IPA II) inrättades 2014 och har till syfte att stödja utvidgningsländernas EU-närmande- processer genom riktade insatser inom bl.a. rättsstatsområdet och kapacitetsbyggande inom offentlig förvaltning. IPA II har i stort sett oförändrad finansiering jämfört med föregående period och har utvecklats när det gäller flexibilitet, resultatfokus och kopplingar till utvidgningen. Till följd av i stort sett uteblivna reformframsteg i Bosnien och vidtog kommissionen, i likhet med 2013, kraftfulla åtgärder för att reducera IPAII-stödet till landet.