prop · H3031d15 · 2015-09-21 00:00:00 — antas utlåningen minska. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:5 Hemutrustningslån . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 3.26 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:5 Hemutrustningslån Förändring till följd av: Överföring till/från 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Området omfattar åtgärder för att förebygga och motverka diskriminering på grund av kön, könsidentitet eller könsuttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning, sexuell läggning eller ålder. Området omfattar () och verksamhet som finansieras från anslag 2:1 . Vidare ingår åtgärder mot diskriminering, rasism, främlingsfientlighet och andra former av intolerans och insatser för att stärka homo- och bisexuellas samt transpersoners rättigheter som finansieras från anslag 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. beräknas utgifterna inom området öka med till följd av satsningar för att stärka arbetet mot diskriminering på nationell, regional och lokal nivå, för att förebygga och motverka rasism och liknande former av fientlighet samt för att förstärka statsbidraget till organisationer för homosexuella, bisexuella, transsexuella eller personer med könsöverskridande identitet eller uttryck. Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom område Diskriminering 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Målet för regeringens politik mot diskriminering är (prop. 2008/09:1, utg.omr. 13, bet. 2008/09:AU1, rskr. 2008/09:115): – Ett samhälle fritt från diskriminering. I detta avsnitt redovisas resultaten av åtgärder som bidragit till målsättningen om ett samhälle fritt från diskriminering. En effektiv och heltäckande lagstiftning Det pågår ett ständigt arbete för att dels säkerställa samma skydd oavsett diskrimineringsgrund, dels säkerställa att lagstiftningen är så effektiv och heltäckande som möjligt. förstärktes skyddet mot diskriminering genom att bristande tillgänglighet som en ny form av diskriminering infördes i diskrimineringslagen (prop. 2013/14:198, bet. 2013/14:AU8, rskr. 2013/14:367). Lagändringen innebär att skäliga åtgärder för tillgänglighet ska vidtas så att en person med funktionsnedsättning kommer i en 4.4.1Resultatindikatorer och andra jämförbar situation med personer utan Bedömningen av resultatet inom diskrimineringsområdet utgår från: –Lagstiftningsarbete inom diskrimineringsområdet. –Internationellt arbete för att främja lika rättigheter och möjligheter. –() insatser utifrån diskrimineringslagen (2008:567) och lagen (2008:568) om . –Andra statliga insatser för att motverka och förebygga diskriminering och främja lika rättigheter och möjligheter. –Insatser för att sprida kunskap och utveckla arbetet mot rasism, främlingsfientlighet och andra former av intolerans. –Insatser för att stärka homo- och bisexuellas samt transpersoners rättigheter. Underlaget för bedömningarna utgörs främst av redovisningar och rapporter från de myndigheter som haft särskilda regeringsuppdrag inom området. I bedömningen vägs även resultat från utredningar in. Vidare påverkar insatser på regional och lokal nivå bedömningen av andra statliga insatser för att motverka och förebygga diskriminering. områden, men med vissa undantag. förslagen från utredningen om aktiva åtgärder mot diskriminering (Nya regler om aktiva åtgärder mot diskriminering, SOU 2014:41). Utredningen har bl.a. undersökt hur krav på aktiva åtgärder ska utformas och göras tydliga för att bli ett effektivare medel i arbetet med att förebygga diskriminering och uppnå lika rättigheter och möjligheter samt gett förslag till hur tillkännagivande om att ändra reglerna för lönekartläggning och handlingsplaner för jämställda löner kan genomföras (bet. 2012/13:AU10, rskr. 2012/13:260). utsågs en särskild utredare med uppdrag att föreslå hur arbetet mot diskriminering kan organiseras och effektiviseras. Utredaren ska utreda och ge förslag som säkerställer goda förutsättningar för personer som utsätts för diskriminering att ta till vara sina rättigheter (dir. 2014:10 och dir. 2014:79). Uppdraget ska redovisas . Internationellt arbete för att främja lika rättigheter och möjligheter deltar i det pågående förhandlingsarbetet om Europeiska kommissionens förslag till nytt EU-direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning. Syftet med förslaget är att säkerställa samma nivå av skydd mot diskriminering oavsett grund. DO deltar i flera internationella nätverk och medverkar aktivt i olika fora för samarbete och erfarenhetsutbyte i frågor som faller inom myndighetetens ansvarsområde. DO:s expertis är efterfrågad i internationella sammanhang. DO var t.ex. värd då Equinet, de europeiska likabehandlingsmyndigheternas samarbetsorganisation (Network of Equality Bodies), anordnade en utbildning om hbtq-frågor. Vidare ansvarade DO 2014 för det årliga mötet med företrädare för likabehandlingsmyndigheterna i de nordiska länderna. DO har även fortsatt sitt arbete inom Europeiska kommissionens rådgivande organ för jämställdhet samt medverkat i kommissionens arbete med en europeisk standard för jämställdhetsintegrering i Europeiska socialfonden. Sammantaget har DO genomfört drygt 75 internationella medverkans- och samverkansaktiviteter. påbörjade DO ett systematiskt arbete för löpande bevakning av den internationella rättsutvecklingen inom myndighetens ansvarsområde. DO:s insatser utifrån diskrimineringslagen (2008:567) och lagen (2008:568) om DO ska enligt diskrimineringslagen (2008:567)(DL) utöva tillsyn över att lagen följs. DO:s tolkning av uppdraget innebär att främjande- och tillsynsuppdraget ska samspela för att främja lika rättigheter och möjligheter och åstadkomma en samhällsförändring. Det innebär bl.a. att de mål som DO driver i domstol samt tillsynen av aktiva åtgärder ska bidra till utveckling inom områden med identifierade förändringsbehov. Fler anmälningar om diskriminering inkom 1949 anmälningar till DO, vilket är en ökning med 122 anmälningar jämfört med . Ökningen har dock i praktiken varit större eftersom det i de inkomna anmälningarna ingår 218 anmälningar där personen anmälde både sin arbetsgivare och sitt fack i samma fråga. Ökningen av anmälningar har skett inom de flesta samhällsområden, men främst när 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 det gäller varor och tjänster, socialtjänst, utbildning och offentlig anställning. Tabell 4.2 Inkomna anmälningar till DO fördelat på kön 1Det totala antalet kan avvika från antalet ärenden på grund av att vissa anmälare uppger båda kön när till exempel ett par föräldrar anmäler. Källa: DO:s årsredovisning . gjordes av anmälningarna av kvinnor och av män. Av övriga anmälningar framgår inte kön eller så vill anmälaren inte identifiera sig som man eller kvinna. Det har endast skett små förändringar i fråga om den procentuella fördelningen mellan könen (tabell 4.2). Etnisk tillhörighet och funktionsnedsättning vanligaste diskrimineringsgrunden som anmäls Bland de inkomna anmälningarna var etnisk tillhörighet, , den vanligaste diskrimineringsgrunden följt av funktionsnedsättning (tabell 4.3). Tabell 4.3 Antalet anmälningar per diskrimineringsgrund 2012–2014 1218 anmälningar om könsdiskriminering och etnisk diskriminering har gjorts av personer som var anställda hos samma arbetsgivare och som anmälde både sin arbetsgivare och sitt fackförbund. Anmälningarna gällde samma fråga. 2En anmälan kan beröra flera diskrimineringsgrunder. Därför anger siffrorna inte det totala antalet ärenden utan det totala antalet anmälda diskrimineringsgrunder. Källa: DO:s årsredovisning 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Av de 1 949 anmälningar som inkommit har DO beslutat att utreda 224 anmälningsärenden, 128 från kvinnor, 106 från män, 4 från transpersoner och 5 ej definierade (några anmälningar avser flera anmälare). Av de inkomna ärendena har 1 660 ärenden avslutats utan fördjupad utredning. Den vanligaste orsaken till att ett ärende har avslutats har varit att DO efter en bedömning av anmälan har beslutat att inte inleda en fördjupad utredning. De ärenden som har utretts är sådana där DO bedömt att en talan i domstol är motiverad utifrån myndighetens arbetssätt. DO har beslutat att driva 25 ärenden vidare till domstol, 14 från kvinnor och 11 från män, vilket är en ökning jämfört med både 2013 (17) och 2012 (21). I 19 av de ärenden, 14 från kvinnor och 7 från män, som DO valt att driva i domstol har motparten medgett diskriminering och förlikningar har träffats. Därutöver har två förlikningar träffats utan att motparten medgett diskriminering. träffades 7 förlikningar och 2012 var motsvarande siffra 27. har sex domar meddelats, varav två från Arbetsdomstolen (AD) och fyra från allmän domstol. meddelades totalt sju domar, varav fyra från AD och tre från allmän domstol. meddelades totalt tre domar, två i allmän domstol och en från AD. Fler granskningar om aktiva åtgärder DO:s arbetssätt innebär mer fokus på att använda myndighetens tillsyn i annat syfte än utredning av enskilda överträdelser med processföring i domstol som mål. Ett flertal tillsynsåtgärder har vidtagits 2014 för att granska arbetsgivares och utbildningsanordnares förebyggande arbete enligt 3 kap. har DO kraftigt utökat sin granskning av arbetsgivares och utbildningsanordnares aktiva åtgärder (tabell 4.4). Tabell 4.4 Antal inkomna och avslutade granskningsärenden om aktiva åtgärder 2012–2014 Källa: DO årsredovisning Ökningen av granskningen har delvis sin förklaring i det särskilda uppdrag om utökade tillsyns- och främjandeinsatser som DO hade 2013 och 2014 (dnr A2013/00697/DISK). redovisade DO regeringsuppdraget om utökade tillsyns- och främjandeinsatser gällande arbetsgivares arbete med lönekartläggning och universitets- och högskolors arbete med aktiva åtgärder (dnr Ku2015/00778/DISK). Totalt avsattes för uppdraget från utg.omr. 13 anslag 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder. Inom ramen för uppdraget har DO bl.a. granskat samtliga högskolors arbete med aktiva åtgärder enligt 3 kap. 14–16 §§ DL. Granskningen visade att endast hälften av de 48 högskolorna fullt ut följer bestämmelserna i 3 kap. 14–16 §§ DL, som innebär att utbildningsanordnare ska förebygga och förhindra trakasserier och upprätta likabehandlingsplaner. Utvärderingen av granskningen har dock visat att tillsynen i olika hög grad ökat kunskaperna om vad som krävs för att följa bestämmelserna om aktiva åtgärder. Vidare har DO inom ramen för uppdraget genomfört en granskning av lönekartläggningen hos landsting och landstingsägda bolag samt privata företag, inom sektorer där det enligt statistik finns stora oförklarade löneskillnader mellan kvinnor och män. Granskningen visade att landstingen, de landstingsägda bolagen och de privata företagen visserligen bedriver ett arbete för jämställda löner, men med betydande brister. Utvärderingen av granskningen visade att flera arbetsgivare har genomfört förbättringar som innebär att de nu lever upp till sina skyldigheter och därigenom tar ett större ansvar för att främja lika rättigheter och möjligheter. Utöver granskningarna inom ramen för regeringsuppdraget inledde DO en temagranskning av 250 utbildningsanordnares skyldigheter att främja lika rättigheter och möjligheter och förhindra trakasserier och sexuella trakasserier enligt 3 kap. 14–16 §§ DL. Vidare avslutades uppföljningsgranskningen av den s.k. miljongranskningen som JämO genomförde 2006–2008. Uppföljningen innebar en granskning av 470 arbetsgivares handlingsplaner för jämställda löner. DO har meddelat ett särskilt tillsynsbeslut avseende i gällande eventuell etnisk registrering av personer med romsk tillhörighet samt ett särskilt tillsynsbeslut gällande en utbildningsanordnare. Detta utgör, enligt DO, ett nytt arbetssätt när det gäller tillsyn över skyldigheterna i 2 kap. DO bedömer att denna typ av initiativtillsyn är resursmässigt mer effektiv och kommer att bli betydligt vanligare framöver. Övriga insatser enligt lagen (2008:568) om Att det ska finnas god kunskap om diskrimineringslagen och förekomsten av diskriminering i samhället är centralt i det förebyggande arbetet mot diskriminering. DO:s insatser genom kommunikation, utbildning, samverkan, kurser och medverkan, rådgivning samt forskning ska bidra till att öka kunskapen om diskriminering i samhället och hur den kan förebyggas. Både den skriftliga och muntliga rådgivningen har minskat med jämfört med . Enligt DO förklaras det av naturlig variation mellan åren. De flesta av frågorna i såväl den muntliga som skriftliga rådgivningen rör diskrimineringsgrunderna etnisk tillhörighet och funktionsnedsättning. Mer förebyggande arbete mot diskriminering DO har fortsatt att utveckla samverkan med olika nyckelaktörer i samhället vilket har resulterat i att antalet kontakter som är av central betydelse för måluppfyllelsen ökat. Vidare har DO utvecklat sin kursverksamhet. Antalet uppdragsutbildningar har ökat något. Flera rapporter har också tagits fram vilket förväntas stärka myndighetens uppgift att synliggöra diskriminering och bidra till kunskap inom området. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Andra statliga insatser för att motverka och förebygga diskriminering och främja lika rättigheter och möjligheter Med stöd av förordningen (2002:989) om statligt stöd för verksamhet som förebygger och motverkar diskriminering, fördelade Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) ca till 15 lokala verksamheter mot diskriminering (s.k. antidiskrimineringsbyråer). Antidiskrimineringsbyråerna har kostnadsfritt hjälpt individer genom att bland annat utreda, förhandla, förlika eller anmäla vidare fall av diskriminering. handlades inkomna individärenden sammantaget av antidiskrimineringsbyråerna, vilket är en ökning jämfört med . DO har samverkat med antidiskrimineringsbyråer i olika sammanhang och har sju individanmälningar kommit in till myndigheten via dessa, vilket kan jämföras med elva . För att förstärka arbetet för lika rättigheter och möjligheter har Länsstyrelserna i uppdrag, i enlighet med förordningen (2007:825) med länsstyrelseinstruktion, att verka för att integrera de mänskliga rättigheterna i sin verksamhet, särskilt avseende skyddet mot diskriminering. I likhet kan konstateras att arbetet har resulterat i att frågor om mänskliga rättigheter och diskriminering för ett flertal länsstyrelser successivt har utvecklats och integrerats i organisationen. För att fortsätta detta arbete fick i i uppdrag att samordna och utveckla länsstyrelsernas arbete för mänskliga rättigheter (se vidare under utg.omr 1 avsnitt 9.13.2 ). Insatser för att sprida kunskap och utveckla arbetet mot rasism, främlingsfientlighet och andra former av intolerans För att motverka rasism, främlingsfientlighet och andra former av intolerans som står i strid med principen om alla människors lika värde, har regeringen fortsatt att öka insatserna inom området. Forum för levande historia fick i uppdrag att –2017 genomföra en stor utbildningsinsats om olika 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 former av rasism och intolerans i historien och (dnr Ku2015/00319/KA). Syftet är att satsningen ska bidra till att skapa ett jämlikt samhälle präglat av respekt för alla människors lika värde och rättigheter och till att främja demokratin. Målsättningen är att nå ut till alla elever i och i gymnasieskolan. Regeringen fattade beslut om att målgruppen för insatsen ska breddas. Myndigheten har fått i uppgift att nå ut till fler grupper än elever i och i gymnasieskolan. Vidare ska myndigheten verka för en bred geografisk spridning. Uppdraget omfattar rasism och liknande former av intolerans såsom afrofobi, antisemitism, antiziganism, islamofobi, homofobi och transfobi. har avsatts för uppdraget 2015 från utg.omr. Forum för levande historia. DO har utifrån regeringsuppdrag om att utveckla arbetet mot främlingsfientlighet och liknande former av intolerans (dnr A2014/02479/DISK) initierat ett arbete för att ta fram en normativ referensram för en kommande kartläggning av vilka insatser som görs . avsattes för uppdraget 2014 och 2015. har, som en del av genomförandet av uppdraget om kunskapshöjande insatser i skolan (dnr A2014/01587/DISK), på myndighetens hemsida lagt upp information i syfte att förmedla kunskap och sprida information om bl.a. metoder som kan användas i skolornas arbete inom området. avsattes för uppdraget 2014 och har avsatts 2015. har inom ramen för sitt uppdrag (dnr A2013/02317/DISK och A2014/01205/DISK) genomfört mot främlingsfientlighet, sexism och liknande former av intolerans på internet –2014. Uppdraget har resulterat i webbsajten som har fungerat som ett nav för hela kampanjen. Allt som producerats inom ramen för kampanjen, såsom utbildningar, metodmaterial, podcasts, information om vad som är tillåtet att göra på nätet samt kampanjmaterial finns tillgängligt på sajten för fri nedladdning. De samlade kampanjaktiviteterna har resulterat i en räckvidd på över en miljon människor, främst pedagoger och unga. kampanjen och att utvidga kampanjen till att även omfatta våldsbejakande extremism fattades (dnr Ku2015/01869/D). För uppdraget avsätts totalt 2015 (se även utg.omr.1 avsnitt 9). Av uppdraget till stöd till trossamfund om kartläggning av främlingsfientliga handlingar mot trossamfund (dnr A2014/01470/DISK) framgår att främlingsfientliga handlingar mot trossamfund är ett omfattande problem i dagens . Det framkommer även att det finns ett glapp mellan antalet anmälda hatbrott med antisemitiska, islamofobiska och kristofobiska förtecken och enskilda individers upplevelser av sådana brott. Mörkertalet, d.v.s. antalet icke anmälda fall, tycks vara omfattande. För uppdraget avsattes 2014. Vidare har regeringen beslutat om ett särskilt uppdrag till DO att vidta kunskapshöjande åtgärder om afrofobi (dnr Ku2015/01668/DISK). För uppdraget avsätts 2015. I syfte att öka medvetenheten kring rasism och främlingsfientlighet har även beviljats bidrag för att i samarbete med Unga turnera , riktad till skolelever, (dnr Ku2015/01816/DISK). För uppdraget avsätts 2015. Flera av de åtgärder som redovisas ovan omfattas till viss del av förslagen som lämnats i betänkandet Främlingsfienden inom oss (SOU 2012:74). MUCF fördelade ca i bidrag enligt förordningen (2008:62) om statsbidrag till verksamheter mot rasism och liknande former av intolerans. var det betydligt färre organisationer som ansökte om bidrag än –2013. Skälet till minskningen är oklar, men kan bero på att myndigheten tydligt kommunicerade att verksamheter mot homofobi och afrofobi skulle prioriteras i bidragsfördelningen . Det kan ha medfört att antalet ansökningar med en annan inriktning blev färre jämfört . Totalt ansökte 32 föreningar om bidrag, varav 14 ansökningar beviljades. De beviljade projekten hade som inriktning att arbeta mot rasism (4), islamofobi (1), afrofobi (4), antiziganism (1) och homofobi (4). Jämfört med föregående år är det en större spridning. de beviljade projekten rasism. I den översyn som avslutats (Ds 2015:38), och som bl.a. avser förordningen (2008:62) om statsbidrag till verksamheter mot rasism och liknande former av intolerans, konstateras att förordningen saknar ett uttalat syfte. I promemorian föreslås att det ska anges att syftet med statsbidraget är att stödja verksamheter vars syfte är att motverka eller förebygga rasism eller liknande former av intolerans. Insatser för att stärka hbtq-personers rättigheter Regeringen har fortsatt insatserna för att stärka hbtq-personers rättigheter utifrån den nationella strategin för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. Fokus för strategin är områdena våld, diskriminering och andra kränkningar, unga hbt-personer, hälsa, vård och sociala tjänster, privat- och familjeliv, kulturområdet samt det civila samhället. har de strategiska myndigheterna som identifierats i strategin (DO, , , och ) påbörjat ett arbete med att integrera hbt-frågorna i verksamheterna. Myndigheterna har även tagit fram en långsiktig planering för uppdraget att främja lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. Flera myndigheter har också haft i uppdrag att på olika sätt främja hbt-personers lika rättigheter och möjligheter. Som ett resultat av dessa uppdrag har bl.a. MUCF i samråd med och Ungdom publicerat det normkritiska stödmaterialet Öppna skolan! som kan användas av skolpersonal m.fl. För uppdraget avsattes 2014 och 2015. Uppdraget finansieras även från utg.omr. 17 (dnr U2014/05384/UC och U2015/01874/UC). Forum för levande historia har på regeringens uppdrag utvecklat ett utbildningsmaterial i syfte att motverka homofobi och transfobi bland unga (dnr Ku2013/02081/KA och Ku2013/02461/RFS (delvis)). Uppdraget har resulterat i ett webbaserat material för lärare och elever, med syfte att öka kunskapen om hur rättigheter och normer sett ut och förändrats i olika sammanhang i historien, 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Materialet kommer att lanseras i samband med Skolforum och ska sedan spridas till skolor och lärare genom olika målgruppsanpassade kommunikationskanaler och insatser –2016. För uppdraget avsattes 2014. fick 2012 i uppdrag att följa upp hbt-personers hälsa och levnadsvillkor, inklusive diskriminering och utsatthet för våld. Av myndighetens redovisning framgår bl.a. att det fortsatt finns stora skillnader i hälsa och hälsans bestämningsfaktorer mellan homo- och bisexuella jämfört med heterosexuella samt mellan transpersoner och befolkningen i allmänhet. Det är t.ex. vanligare att hbt-personer rapporterar att de utsatts för diskriminering, kränkande behandling och våld. Psykisk ohälsa, självmordstankar och självmordsförsök är framträdande problem i gruppen. Bland homo- och bisexuella ses vissa förbättringar i hälsa även om skillnaderna jämfört med heterosexuella kvarstår. Vad gäller transpersoner syns en tendens till viss ökning av kränkande behandling och bemötande, otrygghet och stress samt sömnsvårigheter. Andelen med lågt förtroende för en rad samhällsinstanser har också ökat. Andelen transpersoner som försökt ta sitt liv har också ökat, från en femtedel 2005 till en tredjedel 2014. har haft ett särskilt uppdrag om insatser för att främja hbt-personers rättigheter och möjligheter inom och regional verksamhet (dnr A2014/02776/DISK). har inom ramen för uppdraget genomfört ett antal informationsinsatser som bl.a. innefattat en nationell konferens om hbtpersoners situation och en exempelsamling med erfarenheterna från konferensen och exempel på projekt med hbt-inriktning. För uppdragets genomförande avsattes 2014. Vidare har 2015 fått i uppdrag att efter ansökan från kommuner och landsting fördela till projekt som syftar till att främja lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck (dnr A2014/04437/DISK). En särskild utredare har dessutom i uppdrag att överväga om det straffrättsliga skyddet för transpersoner ska stärkas och att se över termerna könsöverskridande identitet eller uttryck respektive ras i de författningar där de förekommer (dir. 2014:115). 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 I strategin lyfts det civila samhället som ett särskilt fokusområde för att stärka hbt-personers rättigheter. MUCF fördelade ca enligt förordningen (2008:349) om statsbidrag till organisationer för homosexuella, bisexuella, transsexuella eller personer med könsöverskridande identitet eller uttryck. Antalet organisationer som etablerat sig för organisationsbidrag enligt förordningen har ökat stadigt medan den utåtriktade verksamheten med ändamål att stärka hbtpersoners ställning i samhället inte har ökat (Ds 2015:38). ansökte nio organisationer om bidrag varav sju ansökningar beviljades. Antalet sökande organisationer har ökat.