prop · H203111 · 2015-05-20 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2014/15:111 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . har granskat effektiviteten av statens insatser i projektet , som har delfinansierats med medel från Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (EGF). Granskningen visar att insatserna har haft en negativ effekt på återgången till arbete för berörda personer i projektet jämfört med andra varslade . Det framgår att ju som deltagarna fick vänta på utbildningsstart, desto längre blev den efterföljande arbetslösheten. Vidare framgår att ju längre utbildningen pågick, desto längre blev tiden i arbetslöshet efter avslutad utbildning. anser att tillgången till finansiering från EGF kan ha inneburit en alltför ensidig fokusering i projektet på omställning till arbete i andra branscher än fordonsindustrin. har också konstaterat att det inte finns några större skillnader mellan de studerade projektdeltagarna och övriga varslade inom när det gäller förändringar i yrkesinriktning. rekommenderar regeringen att använda EGF-instru- mentet i kombination med ordinarie arbetsmarknadsåtgärder. Regeringen rekommenderas vidare att vid framtida ansökningar om EGF-medel säkerställa att ansökningsförfarandet går snabbt och se till att kortare utbildningsinsatser prioriteras framför längre. Regeringen anser att det är välkommet med kunskap om vad som påverkar de långsiktiga effekterna av insatser för ökad sysselsättning. Granskningsrapportens slutsatser är specifika för projektet . Liksom menar dock regeringen att det finns lärdomar att dra inför framtida överväganden om att söka EGF-medel. 2014/15:111 mentet bör, när så bedöms lämpligt utifrån varselsituationen, kombineras med ordinarie arbetsmarknadsåtgärder. Åtgärder bör vidtas . Om regeringen bedömer att det finns anledning att överväga att söka medel från EGF, bör ett effektivt och snabbt ansökningsförfarande eftersträvas. Vid kommande ansökningar bör det planeras för sådana insatser som är ändamålsenliga och effektiva sett till såväl innehåll som längd. I och med denna skrivelse anser regeringen att är slutbehandlad. Ärendet och dess beredning ............................................................. Metod och genomförande .................................................. Regeringens bedömning av iakttagelser ................ Regeringens åtgärder med anledning av Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ............ 1 Ärendet och dess beredning överlämnade till varslade vid – omskolad till arbete? (RiR 2015:1), se bilaga. Arbetsförmedlingen har lämnat synpunkter på . Med anledning av rapporten överlämnar regeringen denna skrivelse. har granskat effektiviteten i det arbetsmarknadspolitiska projektet kallat och dess underleverantörer (nedan ), som pågick mellan under ledning av Arbetsförmedlingen, och Svenska med delfinansiering från Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (EGF). Insatser inom denna fond regleras i och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 av om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020). Denna förordning ersatte och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter. Projektet riktade sig till personer som omfattades av varslen vid och dess underleverantörer och början av 2009. Granskningsrapporten är en fallstudie och utgör ett komplement till arbete vid varsel, RiR (2014:27). Syftet med åtgärder som är stödberättigande enligt EGF är att uppsagda arbetstagare ska återintegreras på arbetsmarknaden. har granskat om statens insatser i projektet uppnått detta syfte. har undersökt om projektet långsiktigt har haft en positiv effekt på deltagarnas återgång till arbete jämfört med andra varslade personer i . Vidare har undersökt om det finns indikationer på att projektet har lett till att projektdeltagarna bytt yrkesinriktning . iakttagelser och slutsatser baseras på kvantitativa metoder. har bedömt effektiviteten i projektet genom att jämföra projektdeltagarnas faktiska återinträde i arbete med en matchad kontrollgrupp som inte fått stöd. Data har hämtats från Arbets- förmedlingen och (). I syfte att få in- dikationer på om projektet har lett till att deltagarna bytt yrkesinriktning Skr. 2014/15:111 har en jämförelse gjorts mellan de personer som deltagit i projektet och övriga varslade inom m.fl. övergripande slutsats är att statens insatser i projektet har haft en negativ effekt på återgången till arbete för berörda personer jämfört med andra varslade i . påpekar dock att granskningsrapportens slutsatser är specifika för projektet och att de inte bör generaliseras till att gälla alla liknande projekt. granskning visar att personer som deltagit i EGF- finansierade utbildningar med anledning av varslen vid och dess underleverantörer har haft en långsammare återgång till arbete jämfört med en matchad kontrollgrupp. Enligt finns det inledningsvis en naturlig inlåsningseffekt eftersom deltagarna sannolikt har varit mindre benägna att söka jobb jämfört med andra som förlorat arbetet i samband med stora varsel. På kan emellertid inte se några positiva effekter av att ha deltagit i projektet när det gäller återgång till arbete. konstaterar att ju som deltagarna fick vänta på utbildningsstart, desto längre blev den efterföljande arbetslösheten. Vidare konstateras att det finns ett starkt samband mellan utbildningarnas längd och efterföljande arbetslöshet på så sätt att ju längre utbildningen var, desto längre blev tiden i arbetslöshet efter avslutad utbildning. Att det tog så från inträde i arbetslöshet till dess att utbildningarna startade menar delvis kan förklaras av att ansökningsförfarandet till EGF gick långsamt och delvis av att vissa av utbildningarna som erbjöds inom ramen för projektet, utbildningarna vid Yrkesvux, genomsnittligt kom igång senare än Arbetsförmedlingens utbildningsinsatser i projektet. konstaterar vidare att en utgångspunkt för finansiering med EGF-medel är strukturella förändringar i handelsmönstren. Eftersom den kris i fordonsindustrin som var aktuell för projektet visade sig ha både konjunkturella och strukturella orsaker, anser att tillgången till finansiering från EGF kan ha inneburit en alltför ensidig fokusering i projektet på omställning till arbete i andra branscher än fordonsindustrin. När det gäller frågan om projektet bidragit till att deltagarna ändrat yrkesinriktning har funnit att det inte finns några större skillnader mellan de studerade projektdeltagarna och övriga varslade inom företaget när det gäller förändringar i yrkesinriktning trots projektets fokus på omskolning. lämnar följande rekommendationer till regeringen. 1.Använd EGF-instrument i kombination med ordinarie arbetsmarknadsåtgärder. Då det är omöjligt att i förväg avgöra om stora varsel har strukturella eller konjunkturella orsaker bör regeringen undvika att ensidigt fokusera på den typ av omställningsåtgärder som är stödberättigade med EGF-medel. 2.Det är viktigt med tidiga och korta utbildningsinsatser. Om regeringen vid liknande framtida fall överväger att anslå medel till omställningsåtgärder med stöd av EGF är det viktigt att agera snabbt för att åtgärderna ska få önskad effekt. Därför bör regeringen i sådana fall säkerställa att ansökningsförfarandet går snabbt och se till att kortare utbildningsinsatser prioriteras framför längre. Regeringens bedömning av övergripande slutsats När det gäller övergripande slutsats i fråga om projektet kan regeringen konstatera att funnit att statens insatser haft en negativ effekt på återgången till arbete för de personer som studerats. Regeringen anser att det är ett viktigt resultat att ta i beaktande. Liksom menar regeringen att det finns lärdomar att dra inför framtida överväganden om att söka EGF-medel. Såsom påpekar är dock granskningsrapportens slutsatser specifika för projektet och kan därför inte generaliseras. Vidare kan konstateras att Arbetsförmedlingen, som lämnat synpunkter på rapporten och som delar rapportens slutsatser i form av de rekommendationer som lämnat, påpekat att resultatet bör ses med beaktande av att det endast är av de varslade som ingått i avgränsning av deltagarna i och som därmed studerats i rapporten. Regeringens övergripande politiska prioritering är full sysselsättning. Det är en central uppgift att skapa förutsättningar för fler jobb och med kraft bekämpa arbetslösheten. Regeringens mål med arbetsmarknadspolitiken är att insatserna ska bidra till en väl fungerande arbetsmarknad. Förändringarna i samhället och på arbetsmarknaden går allt snabbare. Globalisering och teknikutveckling driver på. måste konkurrera med kunskap och kompetens, med ny teknologi och produktutveckling, med innovation och organisationsförnyelse. Detta ställer stora krav på förmåga till strukturomvandling och omställning, såväl i näringslivet som Skr. 2014/15:111 i samhället i övrigt samt omställning på individnivå. Det är viktigt att Arbetsförmedlingen bidrar till att skapa effektiva omställningsinsatser för personer som varslats om uppsägning. Enligt lagen (1974:13) om anställningsfrämjande åtgärder (främjandelagen) ska arbetsgivare inom vissa tidsgränser varsla Arbetsförmedlingen om driftsinskränkning. Arbetsförmedlingen har enligt sin instruktion i uppgift att fullgöra vissa uppgifter vid varsel med hänvisning till denna lag. Det rör sig om att genom samverkan med bl.a. trygghetsorganisationerna erbjuda varslade personer stöd och insatser för att underlätta omställningen till nytt arbete. Trygghetsorganisationerna tar ett stort ansvar och uppvisar goda resultat i att undvika att personer som varslats går till arbetslöshet. Vid sidan av Arbetsförmedlingens ordinarie åtgärder i samband med varsel kan regeringen besluta om att medel ska sökas från EGF för särskilda projekt med t.ex. utbildningsinsatser. Regeringen anser att det är angeläget med kunskap om vad som påverkar de långsiktiga effekterna av insatser för ökad sysselsättning. Regeringen delar bedömning att det utifrån projektet finns lärdomar att dra , exempelvis vid framtida överväganden om att söka medel ur EGF i samband med varsel på arbetsmarknaden. Regeringen bedömer att Arbetsförmedlingen har goda förutsättningar för att kunna ge varslade personer stöd och insatser i syfte att underlätta omställningen till nytt arbete och erfarenhet av sådana uppgifter. I samband med större varsel kan det finnas anledning för regeringen att överväga om det finns skäl att söka medel från EGF för särskilda projekt i syfte att underlätta återinträde på arbetsmarknaden för varslade personer, eller om det är tillräckligt att insatser ges inom ramen för Arbetsförmedlingens ordinarie uppdrag. Regeringen menar att skälen till att en arbetsgivare varslar om uppsägning och bedömningen av vilka konsekvenser varslet kan antas få för den lokala och nationella arbetsmarknaden är centrala i ett sådant övervägande. Det bör beaktas att varje varselsituation på arbetsmarknaden är unik i dessa avseenden. Såsom framhållit i sin granskning är det mycket svårt att på förhand avgöra om stora varsel har strukturella eller konjunkturella orsaker, eller om det rör sig om en kombination. För det fall att det rör sig om strukturella orsaker kan det ligga närmast till hands med inriktning på omskolningsåtgärder, medan det vid konjunkturella orsaker snarare kan blir fråga om att inrikta insatserna på kompetensutveckling för arbete inom samma bransch. rekommendation är att EGF-instrumentet bör kunna kombineras med ordinarie arbetsmarknadsåtgärder för varslade personer. Regeringen konstaterar att det är möjligt att kombinera ordinarie insatser med EGF. Regeringen konstaterar vidare i detta sammanhang att den EU-förordning som reglerar EGF inte endast möjliggör aktiva insatser avsedda för att snabbt återintegrera varslade personer inom en annan 2014/15:111 verksamhetssektor, utan även medger insatser för återintegrering inom den ursprungliga verksamhetssektorn. Inför en framtida ansökan om medel från EGF är det därmed möjligt att ta hänsyn till de unika förutsättningarna som råder vid den aktuella varselsituationen. Tidiga åtgärder och korta utbildningsinsatser I fråga om att säkerställa ett snabbt ansökningsförfarande vill regeringen framhålla att en ansökningsprocess innebär såväl förberedelser för ansökan inom medlemsstaten, som en beslutsprocess på EU-nivå. Regeringen anser att ett effektivt och snabbt ansökningsförfarande bör eftersträvas. I likhet med menar regeringen att det är viktigt att åtgärder vidtas i samband med ett varsel. I fråga om rekommendation att kortare utbildningsinsatser bör prioriteras framför längre, är det något som regeringen kan ta lärdom av. Det är regeringens uppfattning att utbildning ger människor möjlighet att växa och utvecklas som individer. konkurrenskraft stärks med en arbetskraft som har kompetens för att kunna ta de jobb som finns och de nya som växer fram. Regeringen anser att vid kommande överväganden om ansökningar om EGF-medel bör det planeras för insatser som är ändamålsenliga och effektiva sett till såväl innehåll som längd utifrån den unika varselsituationen. 4Regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser Regeringen anser att det är välkommet med kunskap om vad som påverkar de långsiktiga effekterna av insatser för ökad sysselsättning. Även om granskningsrapportens slutsatser är specifika för det studerade projektet , finns det enligt regeringen lärdomar att dra av värde inför framtida varsel på arbetsmarknaden, exempelvis vid kommande överväganden om att söka EGF-medel. EGF-instrumentet bör, när så bedöms lämpligt utifrån den aktuella varselsituationen, kombineras med ordinarie arbetsmarknadsåtgärder för varslade personer. Regeringen menar att det är viktigt att åtgärder vidtas i samband med ett varsel. I det fall regeringen bedömer att det finns anledning att överväga att söka medel från EGF, bör ett effektivt och snabbt ansökningsförfarande eftersträvas. Regeringen anser vidare att det vid kommande ansökningar om EGF-medel bör planeras för sådana insatser som är ändamålsenliga och effektiva sett till såväl innehåll som längd. Det som framkommit vid granskningen av projektet är tillsammans med annan erfarenhet ett viktigt underlag att utgå ifrån i samband med framtida initiativ till att söka EGF-medel vid varselsituationer. I och med denna skrivelse anser regeringen att är slutbehandlad. granskar: offentliga finanser – omskolad till arbete? är en myndighet under med uppgift att granska den verksamhet som bedrivs av staten. Vårt uppdrag är att genom oberoende revision skapa demokratisk insyn, medverka till god resursanvändning och eﬀektiv förvaltning i staten. bedriver både årlig revision och eﬀektivitetsrevision. Denna rapport har tagits fram inom eﬀektivitetsrevisionen, vars uppgift är att granska hur eﬀektiv den statliga verksamheten är. Eﬀektivitetsgranskningar rapporteras direkt till . isbn 978 91 7086 367 7 rir 2015:1 foto: image source form: curry tryck: interntryckeri, 2015 granskar: offentliga finanser Utbildningsstödet till varslade vid – omskolad till arbete? utbildningsstödet till varslade vid volvo cars – omskolad till arbete? granskar: offentliga finanser Härmed överlämnas enligt 9 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m följande granskningsrapport över eﬀektivitetsrevision: Utbildningsstödet till varslade vid – omskolad till arbete? har granskat eﬀektiviteten i det arbetsmarknadspolitiska projektet och dess underleverantörer. Resultatet av granskningen redovisas i denna granskningsrapport. Företrädare för och Arbetsförmedlingen har fått tillfälle att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på utkast till slutrapport. Rapporten innehåller slutsatser och rekommendationer som avser regeringen. Riksrevisor har beslutat i detta ärende. Revisionsdirektör har varit föredragande. Revisor , revisionsledare och revisionsdirektör har medverkat vid den slutliga handläggningen. Regeringen, och Arbetsförmedlingen. utbildningsstödet till varslade vid volvo cars – omskolad till arbete? granskar: offentliga finanser Varslen vid och statens insatser Arbetsmarknadspolitiska åtgärder med stöd från EGF Projektet ”och dess underleverantörer” Inträde i arbetslöshet och tid till utbildningsstart Resultat – återgång till arbete Projektdeltagarnas yrkesinriktning över tid Inga positiva eﬀekter på återgång till arbete Inga tecken på att utbildningsinsatser leder till förändrad yrkesinriktning Tekniska termer och begrepp utbildningsstödet till varslade vid volvo cars – omskolad till arbete? granskar: offentliga finanser har granskat eﬀektiviteten i det arbetsmarknadspolitiska projektet ”och dess underleverantörer”. Projektet riktade sig till personer som omfattades av varslen vid och dess underleverantörer och början av 2009. Granskningsrapporten är en fallstudie och utgör ett komplement till arbete vid varsel, RiR (2014:27). Motiv för granskning: ”och dess underleverantörer” är det första av tre exempel på arbetsmarknadspolitiska projekt där den sökt och fått medel från Europeiska globaliseringsfonden (EGF) för att kunna erbjuda omskolningsåtgärder som går utöver den ordinarie arbetsmarknadspolitikens verktyg. Enligt villkoren för att kunna använda medel från EGF får stöd lämnas när genomgripande strukturförändringar inom världshandeln leder till en allvarlig ekonomisk störning. Syftet med åtgärder som är stödberättigade enligt EGF är att återintegrera uppsagda arbetstagare på arbetsmarknaden. En tidig utvärdering av projektet, som genomfördes av Arbetsförmedlingen, visade bland annat att arbetslösheten för projektdeltagare var signiﬁkant högre jämfört med övriga varslade vid företaget som inte tog del av åtgärder inom ramen för projektet. Resultaten från utvärderingen är en indikation om att projektet inte varit eﬀektivt, men det är också sannolikt att de negativa eﬀekter som påvisades i utvärderingen till stor del rör sig om kortsiktiga inlåsningseﬀekter. Projektets långsiktiga eﬀekter har inte utvärderats tidigare, vilket är det huvudsakliga motivet för granskning. Granskningens syfte: Syftet med granskningen har varit att undersöka om statens insatser i samband med varslen vid uppnådde syftet med åtgärder som är stödberättigade enligt EGF, det vill säga att återintegrera uppsagda arbetstagare på arbetsmarknaden. Granskningens genomförande: Granskningens iakttagelser och slutsatser baseras på kvantitativa metoder. För att bedöma eﬀektiviteten i har jämfört projektdeltagarnas faktiska återinträde i arbete med en matchad kontrollgrupp som inte fått stöd. utbildningsstödet till varslade vid volvo cars – omskolad till arbete? Granskningens övergripande slutsats är att statens insatser i samband med varslen vid har haft negativ eﬀekt på återgången till arbete för berörda personer jämfört med andra varslade i . Inga positiva eﬀekter på deltagarnas återgång till arbete Granskningen visar att personer som deltagit i EGF-ﬁnansierade utbildningsinsatser med anledning av varslen vid och dess underleverantörer har haft en långsammare återgång i arbete jämfört med en matchad kontrollgrupp. Inledningsvis ﬁnns en naturlig inlåsningseﬀekt i och med att deltagarna i projektet har varit upptagna med utbildningar och därför sannolikt varit mindre benägna att söka jobb jämfört med andra som förlorat arbetet i samband med stora varsel. På kan vi emellertid inte se några positiva eﬀekter av att ha deltagit i projektet när det gäller återgång i arbete. Tiden spelar roll: Granskningen visar också att tidsaspekten spelar roll för projektdeltagarnas utfall: Ju som deltagarna ﬁck vänta på utbildningsstart, desto längre blev den efterföljande arbetslösheten. Dessutom ﬁnns det ett starkt samband mellan utbildningarnas längd och efterföljande arbetslöshet: Ju längre utbildning, desto i arbetslöshet efter avslutad utbildning. Finansiering från EGF innebar fokus på strukturell omställning: För att kunna motivera en ansökan om EGF-medel har regeringen lutat sig mot bedömningen att krisen i fordonsindustrin hade strukturella orsaker. Med facit i hand innehöll krisen både konjunkturella och strukturella inslag. Produktionen föll kraftigt under krisåren, men återhämtade sig åren därpå till en något lägre nivå än före krisen. Sannolikt kvarstår dock ytterligare anpassning för europeisk fordonsindustri. I fallet menar att tillgången till ﬁnansiering från EGF, där själva utgångspunkten är strukturella förändringar i handelsmönstren, kan ha inneburit en alltför ensidig fokusering på omställning till arbete i andra branscher. Inga tecken på att utbildningsinsatser leder till förändrad yrkesinriktning En angränsande fråga är om projektet bidrog till att underlätta byte av yrkesinriktning. För att besvara denna fråga har granskningen kompletterats med en genomgång av projektdeltagarnas yrkesinriktning i syfte att undersöka om projektet bidrog till att underlätta byte av yrkesinriktning. Här har vi funnit att andelen projektdeltagare som arbetar med tillverkning (och särskilt som fordonsmontörer) har minskat sedan varslen inleddes medan andelen som arbetar inom serviceyrken och yrken som kräver högskoleutbildning har ökat. Motsvarande mönster ﬁnns dock även bland övriga som varslades inom och dess underleverantörer, men som inte tog del av utbildningsinsatser inom ramen granskar: offentliga finanser Sammantaget tycks det inte ﬁnnas några större skillnader mellan EGF-gruppen och övriga varslade inom när det gäller förändringar i yrkesinriktning, trots den förstnämnda gruppens fokus på omskolning. Granskningsrapportens slutsatser är speciﬁka för projektet och dess underleverantörer och bör inte generaliseras till att gälla alla liknande projekt. anser emellertid att det går att dra lärdomar av projektets eﬀekter . Med anledning av granskningens resultat riktar följande rekommendationer till regeringen: Använd EGF-instrument i kombination med ordinarie arbetsmarknadsåtgärder. Då det är omöjligt att i förväg avgöra om stora varsel har strukturella eller konjunkturella orsaker bör regeringen undvika att ensidigt fokusera på den typ av omställningsåtgärder som är stödberättigade med EGF-medel. Viktigt med tidiga åtgärder och korta utbildningsinsatser. Om regeringen vid liknande framtida fall överväger att anslå medel till omställningsåtgärder med stöd av EGF är det viktigt att agera snabbt för att åtgärderna ska få önskad eﬀekt. i sådana fall säkerställa att ansökningsförfarandet går snabbt samt tillse att kortare utbildningsinsatser prioriteras framför längre. utbildningsstödet till varslade vid volvo cars – omskolad till arbete? granskar: offentliga finanser har granskat eﬀektiviteten i det arbetsmarknadspolitiska projektet ”och dess underleverantörer”. Projektet riktade sig till personer som omfattades av varslen vid och dess underleverantörer och början av 2009. Det pågick mellan i regi av Arbetsförmedlingen, och Svenska med delﬁnansiering från Europeiska globaliseringsfonden (EGF). Granskningsrapporten är en fallstudie och utgör ett komplement till granskningsrapport Arbetsförmedlingens arbete vid varsel, RiR (2014:27). Många personer som varslas om uppsägning ﬁnner nytt arbete redan innan uppsägningen har ägt rum och har generellt sett relativt goda förutsättningar på arbetsmarknaden. Däremot tenderar personer som blir arbetslösa efter att ha varslats om uppsägning att vara arbetslösa än andra arbetslösa. Risken för återgång till arbetslöshet är också större bland varslade än för andra grupper. Dessa förhållanden kan enligt forskningslitteraturen förklaras med att varslade personer i högre utsträckning än andra arbetslösa är äldre, lågutbildade och har arbetat hos samma arbetsgivare under en längre tid.1 Det ﬁnns inga speciﬁka arbetsmarknadspolitiska åtgärder som riktar sig till varslade personer. Eftersom arbetsmarknadspolitiken är generell är utbudet av åtgärder istället i stort sett detsamma för alla som är eller riskerar att bli arbetslösa.