prop · H3031d18 · 2015-09-21 00:00:00 — Högskoleutbildning skapar en välutbildad arbetskraft och ger förutsättningar för forskning och ökad kunskap. Att allt fler genomgår högre utbildning är avgörande för framtidens jobb och konkurrenskraft, men även för att ge människor ökad frihet att forma sina egna liv. Högskoleutbildning bidrar till bildning och till enskilda individers utveckling, samhälls- engagemang och kritiska tänkande. Den bidrar till att människor på ett bättre sätt klarar omställningar och förändringar. Att investera i högre utbildning ger därmed långsiktiga effekter av högt värde för både enskilda människor och för samhället i stort. Regeringens mål är att utbildning och forskning vid universitet och högskolor ska hålla en internationellt sett hög kvalitet och bedrivas effektivt. Utbildningen ska möjliggöra ett livslångt lärande och bidra till tillväxt och jämlikhet. Universitet och högskolor har en viktig uppgift att utbilda både för dagens och för morgondagens arbetsmarknad. Lärosätena har därför ett stort ansvar att se till att utbildningarna förnyas, är långsiktigt hållbara, är arbetsmarknadsanknutna och vilar på vetenskaplig grund. Alla ska ges likvärdiga möjligheter att gå vidare till högskoleutbildning, oavsett bakgrund. Det är därför av största vikt att motverka skillnader i tillgång till utbildning mellan människor med olika bakgrund och erfarenheter. Regeringen förutsätter att lärosätena, enligt vad som anges i högskolelagen, aktivt arbetar med frågor som rör breddad rekrytering till, men också breddat deltagande i, högre utbildning. Att utbildning fortsatt finns tillgänglig i hela landet är viktigt för att kunna ta till vara individers kompetens och utvecklingspotential. Regeringen är en feministisk regering. Jämställdhet mellan kvinnor och män är ett prioriterat område, vilket också ska återspeglas i högskolan. Regeringen vill betona universitet och högskolors ansvar att enligt högskolelagen (1992:1434) alltid iaktta och främja jämställdhet mellan kvinnor och män i verksamheten. Verksamheten vid universitet och högskolor är internationellt präglad och såväl utbildning som forskning bedrivs i allt högre grad oberoende av nationella gränser. och högskolor ska därför vara 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 attraktiva samarbetspartners för utländska lärosäten och företag och framgångsrikt kunna attrahera studenter, forskare och resurser internationellt. Universitet och högskolors verksamhet är central för en hållbar utveckling i samhället. Universitet och högskolor ska därför enligt högskolelagen i sin verksamhet främja en hållbar utveckling, vilket innebär att nuvarande och kommande generationer tillförsäkras en hälsosam och god miljö, ekonomisk och social välfärd och rättvisa. Regeringen förutsätter att lärosätena arbetar aktivt med dessa frågor. 9.5.1Fler studerande vid högskolan Antalet sökande till högskoleutbildning är fortsatt mycket högt. Behovet av högskoleutbildade ökar också på arbets- marknaden. har utbyggnaden av högskoleutbildning stannat av och det har blivit svårare att komma in på högskolan. För att fler behöriga sökande ska kunna genomgå högskoleutbildning föreslår regeringen en utökning av resurserna i hela landet. inleddes en utbyggnad som beräknas innebära att ytterligare resurser motsvarande ungefär 14 600 helårsstudenter har tillförts högskolan 2019. För att fortsatt möjliggöra denna utbyggnad föreslår regeringen att medel motsvarande 2 900 nya helårsstudenter avsätts . Denna utbyggnad är därmed mer omfattande än utbyggnaden i den av beslutade budgeten . Utbyggnaden inriktas delvis mot vissa specifika utbildningar, men ger också universitet och högskolor möjlighet att bygga ut andra utbildningar som är angelägna utifrån studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. Satsningar på vissa bristyrken Med hänsyn till den stora bristen på högskoleutbildad arbetskraft inom vissa yrken finns det anledning att särskilt peka ut vissa utbildningar som behöver byggas ut. I enlighet med regeringens förslag i propositionen vårändringsbudget beslutade att medlen till utbyggnaden av högskole- utbildningar till en del ska riktas till att bygga ut vissa utbildningar (prop. 2014/15:99, bet. 2014/15:FiU21, rskr. 2014/15:255). De utbildningar inom vilka utbyggnaden enligt nämnda beslut har påbörjats, och där utbyggnaden föreslås fortsätta, är förskol- lärarutbildningen, grundlärarutbildningen, speciallärar- och specialpedagogutbildningarna samt den kompletterande pedagogiska utbildning som leder till ämneslärarexamen. Även inom hälso- och sjukvårdssektorn är tillgången till välutbildad personal central och inom vissa yrkeskategorier råder brist på utbildad personal. Med anledning av detta föreslås att utbyggnaden av utbildningarna till sjuksköterska, barnmorska och specialist- sjuksköterska också ska fortsätta i enlighet med beslutet om vårändringsbudgeten . Den föreslagna utbyggnaden överensstämmer med det som presenterades i regeringens budget- proposition . Den föreslagna utbyggnaden av dessa utbildningar redovisas i nedanstående tabell. Utökningen av antalet nybörjarplatser är avsedd att genomföras eller 2016 förutom för sjuksköterskeutbildningen där delar av utbyggnaden även avses ske 2017. Utbyggnaden av antalet nybörjarplatser vid respektive lärosäte framgår av regleringsbrev eller avtal. Tabell 9.2 Satsning på vissa bristyrken 9.5.2Högre kvalitet i den högre utbildningen All högskoleutbildning ska hålla hög kvalitet. Även om svenska universitet och högskolor generellt sett håller hög kvalitet finns det områden som behöver förbättras. Otillräcklig kvalitet riskerar medföra att färre fullföljer sina studier och att utbildningarna inte ger den kunskap som de är menade att ge. Studenter som läser vid universitet och högskolor ska känna sig trygga med att de får bra utbildningar. Detta är ett prioriterat område för regeringen. Regeringen vill i detta sammanhang peka på några områden som inte har varit tillräckligt i fokus inom högre utbildning. Ett sådant område är internationalisering av universitet och högskolor. Ambitionen är att internationaliseringen ska kunna fortsätta att utvecklas. Som ett första steg genomförs möten med ett antal intressenter för att utifrån olika perspektiv identifiera områden att utveckla, men också för att identifiera hinder för internationalisering. Ett annat av dessa områden är högskolelagens krav på att verksamheten ska bedrivas så att det finns ett nära samband mellan utbildning och forskning. Ytterligare en angelägen fråga är utbildningarnas arbetsmarknadsanknytning. Alla utbildningar ska vara så användbara som möjligt både för individen och för samhället. Arbetsmarknads- anknytning är särskilt angelägen för utbildningar som leder till yrkesexamina. Kvalitetsförstärkning inom humaniora och samhällsvetenskap samt lärar- och förskollärarutbildning beslut om vårändringsbudget innebär att ska avsättas för en kvalitetsförstärkning av högskoleutbildning inom humaniora och samhällsvetenskap samt av lärar- och förskollärarutbildningar (prop. 2014/15:99, bet. 2014/15:FiU21, rskr. 2014/15:255). I likhet med vad regeringen föreslog i budgetpropositionen anser regeringen att det behövs ytterligare kvalitets- förstärkningar och föreslår därför att avsätts för höjda ersättningsbelopp för humaniora, samhälls- vetenskap, juridik, teologi samt undervisning och verksamhetsförlagd utbildning . Regeringen beräknar motsvarande summa . redovisade Universitetskanslers- ämbetet ett uppdrag om uppföljning av användningen av de tidigare ökade resurserna till humaniora och samhällsvetenskap (rapport 2015:14). Regeringen avser att även fortsatt 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 noggrant följa universitets och högskolors arbete i frågan. I det följande redogörs för regeringens förslag om den kvalitetsbaserade resurstilldelningen. Ärendet och dess beredning: Efter omfattande kritik mot nuvarande kvalitetssäkringssystem beslutade dåvarande utbildningsministern att ge en arbetsgrupp i uppdrag att biträda med att föreslå hur kvalitetssäkringssystemet för högre utbildning bör utformas. remitterade en promemoria med bedömningar om ett nytt nationellt kvalitets- säkringssystem för högre utbildning samt förslag om kvalitetsbaserad resurstilldelning (U2015/01626/UH). Remisspromemorians bedömningar om ett nytt kvalitetssäkrings- system bereds i . Regeringens förslag: tidigare ställningstagande om att resurser för utbildning på grundnivå och avancerad nivå ska fördelas även på grundval av kvalitetsutvärderingar av utbildningars resultat ska inte längre gälla. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna, bl.a. , , , och , , , universitets- lärarförbund, , och är positiva till promemorians förslag. Av dessa betonar flertalet vikten av att medlen för kvalitetsbaserad resurstilldelning återförs till lärosätena. Ett fåtal av remissinstanserna, Kungl. i , , och anser att ekonomiska incitament är kvalitetsdrivande och att det även fortsättningsvis bör finnas någon form av kvalitetsbaserad resurstilldelning. Skälen för regeringens förslag: Fördelningen av resurser på grundval av kvalitetsutvärderingar 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 av utbildningars resultat grundas på de utbildningsutvärderingar som får det högsta omdömet. Syftet är att verka kvalitetsdrivande genom att hög kvalitet premieras. Regeringen anser att den nuvarande kvalitetsbaserade resurstilldelningen sker på grundval av ett alltför svagt underlag. Regeringen grundar sin uppfattning på den kritik som har framkommit mot de utbildningsutvärderingar som genomfördes –2014, bl.a. att omdömena ges utifrån ett alltför begränsat bedömningsunderlag och att det finns brister i kalibreringen mellan olika utbildningsutvärderingar. Vidare har ett stort antal kurser och kortare utbildningar inte varit föremål för utbildnings- utvärdering och har därför inte heller kommit i fråga som grund för kvalitetsbaserad resurstilldelning. Tilldelningen har således skett utifrån ett alltför begränsat underlag. Av dessa skäl anser regeringen att ställningstagande om den nuvarande kvalitetsbaserade resurstilldelningen för utbildning på grundnivå och avancerad nivå inte längre ska gälla. De som har fördelats genom den kvalitetsbaserade resurstilldelningen bör i stället användas för kvalitetshöjande insatser vid högre utbildning . Dessa medel kommer att fördelas i regleringsbreven . Studenternas medverkan i och inflytande över universitets och högskolors utveckling och verksamhet är en viktig förutsättning för utbildning av hög kvalitet. Högskolelagen (1992:1434) slår fast studenternas rätt att vara representerade i frågor som rör utbildningen eller studenternas situation. Sedan kårobligatoriet avskaffades 2010 har studentkårernas förutsättningar att bedriva verksamhet förändrats i grunden. Regeringen avser att även fortsatt noggrant följa utvecklingen inom området. Universitet och högskolor ansvarar själva för att inom ramen för de mål som regeringen har satt upp i examens- beskrivningar utforma utbildningarna. De har också stor frihet att själva dimensionera utbildningarna så länge dessa svarar mot studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. Denna ordning ger en stor flexibilitet i utbildningsutbudet, och erfarenheter visar att en alltför centralstyrd dimensionering av utbildning inte är ändamålsenlig. Regeringen ser dock att samverkan mellan lärosäten, liksom t.ex. mellan lärosäten och berörda myndigheter, innebär möjligheter till en bättre dimensionering av utbildningarna. Vid planering av utbildningsutbudet är det viktigt att universitet och högskolor tar del av analyser som gäller det framtida behovet på arbetsmarknaden. För stora delar av utbudet behöver sådana analyser grundas på bedömningar av arbetsmarknaden på både regional och nationell nivå. En särskild utredare (dir. 2014:54) har haft i uppdrag att beskriva utvecklingen och sammansättningen av utbildningsutbudet i högskolan ur ett helhetsperspektiv såväl på nationell nivå som på lärosätesnivå . Utredaren lämnade betänkandet Högre utbildning (SOU 2015:70). Betänkandet har remitterats. Effektiva studier i form av sommarkurser och distansutbildning Sommarkurser och distansutbildning är i många fall ett viktigt komplement till det ordinarie utbildningsutbud som erbjuds vid ett lärosäte. En utbildning som inte kräver studentens fysiska närvaro och som ger stor frihet för studierna gör det möjligt för fler personer att genomföra en högskoleutbildning oavsett bostads- och livssituation. Detta ökar möjligheterna att skapa mångfald i högskolan och är en förutsättning för att kunna bredda rekryteringen till och deltagandet i högskoleutbildning. 9.5.3Högskolans utbildningsuppdrag utredningen om utbildningsutbudet i högskolan Lärosätenas frihet att planera utbildningsutbudet Högskolans utbildningar bör möta både arbetsmarknadens och samhällets behov (dir. 2014:54) har också haft i uppdrag att beskriva utvecklingen och föreslå åtgärder inom dessa områden. Betänkandet har, som ovan nämnts, remitterats. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 har också fått i uppdrag av regeringen att analysera möjligheter och eventuella hinder med ett införande av öppen nätbaserad utbildning (MOOC:s) i svensk högskola (U2015/1879/UH). Uppdraget ska redovisas . Samverkan med omgivande samhälle Ett exportberoende land som behöver ha ett fungerande och väl utvecklat strategiskt samarbete mellan de aktörer som kan bidra till att blir framgångsrikt i den internationella konkurrensen. Stor vikt bör därför läggas vid universitetens och högskolornas uppgift att, inom ramen för sin utbildnings- och forskningsverksamhet, samverka med det omgivande samhället, informera om sin verksamhet och verka för att forskningsresultat kommer till nytta, men också t.ex. att samverka med forskning som bedrivs utanför högskolorna. Universitet och högskolor bör verka för en god dialog om forskningen och dess resultat. På så sätt främjas universitet och högskolor som en arena för samhälls- och demokratiutveckling. Förutom samhälls- effekterna kan det även ge forskningen ökad relevans och ökade insikter om samhällets behov och utmaningar. (Se även avsnitt 9.6.8.) Utveckling av validering inom högskolan I universitet och högskolors uppgifter ingår moment av validering när de bedömer en sökandes s.k. reella kompetens, dels för behörighet för tillträde till en utbildning, dels för tillgodoräknande när den sökande har antagits till en utbildning. Att få sina tidigare kunskaper erkända inom högre utbildning, oavsett när och hur de har förvärvats, kan vara mycket betydelsefullt för individen. är det dock oklart i vilken omfattning en bedömning av reell kompetens för behörighet sker vid lärosätena eftersom det inte görs någon systematisk uppföljning av frågan. De uppgifter som finns tyder dock på att antalet individer som antagits efter bedömning av reell kompetens är lågt. Det finns också indikationer på att bedömning av reell kompetens inte har hög prioritet vid alla lärosäten. En uppföljning som dåvarande gjorde av universitetens och högskolornas arbete med bedömning av reell kompetens 2009 visar bl.a. att bedömningen anses svår samt tids- och resurskrävande, inte minst när det gäller tillgodoräknande. Enligt regeringens mening är det prioriterat att alla som har behov av att få sin reella kompetens bedömd inom högre utbildning erbjuds den möjligheten. Eftersom situationen inte bedöms fungera tillfredsställande anser regeringen att universitet och högskolor under 9.5.4Bättre möjligheter för fler att få en treårsperiod bör få en tillfällig förstärkning användning för sin kompetens för att utveckla effektivare bedömningar. behöver ta tillvara alla individers kompetens, vare sig den införskaffats inom landet eller i någon annan del av världen. Därför behöver matchningen mellan individens kompetens och arbetsmarknadens anställnings- behov fungera bättre. Avgörande för att kvinnor och män snabbt ska kunna komma in på den svenska arbetsmarknaden är möjligheterna att få sin tidigare utbildning bedömd och sin reella kompetens erkänd samt möjligheterna att kunna ta del av ytterligare utbildning. Detta gäller både dem som redan bor i och dem som kommer till landet. Bland de asylsökande som beviljats uppehållstillstånd finns många högskoleutbildade. Hela samhället liksom de enskilda individerna tjänar på att nyanländas kompetens tillvaratas. Insatser inom området är därför en högt prioriterad fråga för regeringen. Regeringen föreslår därför att avsätts och beräknar samma summa till stöd för lärosätenas arbete med att utveckla processer och strukturer för bedömning av reell kompetens. Regeringen avser att ge Universitets- och högskolerådet i uppdrag att föreslå fördelning av medlen. Satsning på bedömning av utländsk utbildning En central del i arbetet med att ta tillvara den kompetens som finns i är möjligheterna för personer med en utländsk utbildning att få sin avslutade utländska utbildning bedömd. Merparten av bedömningen av utländsk utbildning på gymnasial och eftergymnasial nivå görs av Universitets- och högskolerådet. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 om reglerade yrken ansvarar respektive behörig myndighet för bedömningen när det gäller tillstånd att utöva yrket. Belastningen på bedömningsverksamheten har varit hög, huvudsakligen på grund av en ökad invandring av flyktingar, andra skyddsbehövande och deras anhöriga av vilka många har en högskoleutbildning, och handläggningstiderna har varit långa. Det är viktigt att bedömningsverksamheten ges förutsättningar att fungera väl och att väntetiden för att få en bedömning inte blir för lång. För att stärka myndighetens arbete med bedömning av utländsk kompetens, inklusive arbete avseende yrkeskvalifikationsdirektivet, samt arbete i övrigt med bedömning av reell kompetens i högskolan föreslår regeringen att ytterligare tillförs Universitets- och högskolerådet 2016. Regeringen beräknar för ändamålet utöver vad som tidigare beräknats. Investering i en utökning av de kompletterande utbildningarna Ett annat viktigt verktyg i matchningen mellan individers kompetens och arbetsmarknadens behov är kompletterande utbildningar. För många personer med en utländsk utbildning kan möjligheten att komplettera den tidigare utbildningen vid en svensk högskola vara avgörande för etablering på den svenska arbetsmarknaden. Detta gäller inte minst inom de yrken för vilka det krävs legitimation för yrkesverksamhet. Att kvinnor och män med utländsk utbildning, främst utrikes födda, inte får jobb som motsvarar deras kvalifikationer innebär förlorade möjligheter både för samhället och för individen. En ökad invandring av flyktingar, andra skyddsbehövande och deras anhöriga och en höjd genomsnittlig utbildningsnivå hos de personer som omfattas av etableringsuppdraget ställer krav på att möjligheterna att komplettera en utländsk utbildning utökas. Det finns också personer som varit i efter sin avslutade utländska utbildning, men som ännu inte fått möjligheten att utöva sitt yrke här. Kompletterande utbildning ger också möjligheter att trygga kompetensförsörjningen inom områden där det råder brist på utbildad arbetskraft, i hela eller delar av landet. Regeringens särskilda satsning på kompletterande utbildning för personer med avslutad utländsk utbildning omfattar utbildningar för läkare, lärare, tandläkare, sjuksköterskor och jurister. Regeringen menar att en omfattande förstärkning av möjligheterna att delta i kompletterande utbildningar är nödvändig. Detta innefattar bl.a. att fler personer ska ha möjlighet att delta i de befintliga utbildningarna men också att utbildningar inom fler yrkesområden byggs upp, däribland kompletterande utbildningar för personer med avslutad utländsk psykologutbildning samt biomedicinsk analytikerutbildning. Regeringen föreslår därför att ytterligare avsätts för ändamålet 2016 inklusive studiemedel. Regeringen beräknar ytterligare 2017, 2018 och 2019 för ändamålet utöver vad som tidigare beräknats. Aktivt jämställdhetsarbete och rekryteringsmål för professorer är en feministisk regering. Det innebär att alla frågor som rör jämställdhet och maktförhållanden mellan könen är högt prioriterade. I den svenska högskolan ska kvinnor och män kunna verka på lika villkor och med samma möjligheter till akademisk karriär. Samhällets behov av att tillvarata den bästa kompetensen motverkas när könsbundna föreställningar präglar studieval och utbildning. Regeringen vill särskilt betona att det i högskolelagen (1992:1434) fastställs att i universitets och högskolors verksamhet ska jämställdhet mellan kvinnor och män alltid iakttas och främjas. Regeringens målsättning för utbildning på grundnivå och avancerad nivå är att könsfördelningen bland studenterna ska vara jämn. finns det stora skillnader som t.ex. att antalet kvinnor som väljer att påbörja högskoleutbildning är betydligt högre än antalet män. Att män i högre grad än kvinnor väljer bort högskoleutbildning är en bekymmersam utveckling. Inom vissa utbildningar är fördelningen mellan kvinnor och män också mycket ojämn, t.ex. inom vissa lärar-, hälso- och sjukvårdsutbildningar samt inom vissa tekniska och naturvetenskapliga utbildningar. viktigt att lärosätena medvetet arbetar för att rekrytera studenter från det underrepresenterade könet på en utbildning. En individs kunskaper och kompetens, inte individens kön, ska vara avgörande vid befordran. Trots att kvinnor har varit i majoritet bland studenterna i utbildning kvinnor har dessutom saktat in något . Det är därför angeläget att universitet och högskolor arbetar för att skapa lika möjligheter för kvinnor och män att meritera sig, både inom utbildning på forskarnivå och senare i forskarkarriären. har fastställt (prop. 1996/97:141, bet. 1997/98:UbU3, rskr. 1997/98:12) att det ska finnas mål för könsfördelningen av nyrekryterade professorer på lärosätena och regeringen har , med ett uppehåll åren 2009–2011, angett sådana mål. Rekryterings- målen för innevarande period omfattar samtliga universitet och högskolor med statlig huvudman samt och och gäller . Regeringen följer noga i vilken mån lärosätena uppnår rekryteringsmålen. Frågan om nya mål för könsfördelningen bland nyrekryterade professorer på lärosätena bereds inom . Jämställdhetsintegrering är regeringens huvudsakliga strategi för att uppnå de jämställdhetpolitiska målen. Jämställdhets- integrering innebär att all verksamhet ska bedrivas med utgångspunkt från kunskap om kvinnors och mäns villkor och behov. Arbetet med att uppnå jämn könsfördelning är komplext och insatser krävs på flera nivåer inom högskolan. Tiden som student är betydelsefull för många människors personliga utveckling och lägger grunden till framtida karriärval. Regeringen anser därför att det är av stor vikt att universitet och högskolors aktiva jämställdhetsarbete bedrivs med ett jämställdhetsintegrerat arbetssätt. För att stödja universitet och högskolor i arbetet med jämställdhetsintegrering föreslår regeringen att avsätts 2016. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 beräknar regeringen för ändamålet. Regeringen avser att ge , där Nationella sekretariatet för genusforskning finns, i uppdrag att fungera som stödfunktion för lärosätena i arbetet i likhet med det uppdrag som tidigare lämnats inom ramen för utvecklingsprogrammet för jämställdhetsintegrering i statliga myndigheter (U2014/7490/JÄM). tillsatte regeringen en expertgrupp för ökad jämställdhet i högskolan. Expertgruppen består av personer från olika delar av samhället som kan bidra med kunskaper och erfarenheter i jämställdhetsfrågor. Gruppen ska arbeta till . 9.5.6En högskola för alla Den svenska högskolan ska vara välkomnande och ett möjligt val för alla som har förutsättningar att klara högskolestudier – oavsett bakgrund, kön eller funktions- nedsättning. Den mångfald som finns i samhället måste i större utsträckning avspeglas i högskolan. Detta gäller inom samtliga berörda grupper, såsom studenter, lärare och forskare.