prop · H20365 · 2015-03-11 00:00:00 — I beslutet fastställs bestämmelser om informationsutbyte om dessa ämnen mellan medlemsstaterna vilket samordnas av Europeiska centrumet för narkotika och narkotikamissbruk och Europol, om ämnenas riskbedömning, kontroller och straffrättsliga påföljder i hela EU för de ämnen som utgör en risk. Beslut om kontrollåtgärder och påföljder är inte bindande för medlemsstaterna. presenterade kommissionen ett förslag till förordning som innebär att kommissionen övertar rådets nuvarande rätt att besluta om att begära riskbedömningar av nya psykoaktiva substanser och på grundval av dessa också beslut om kontrollåtgärder inom EU. Beslut 20015/387/RIF avses upphävas och ersättas av den föreslagna förordningen. Förslaget har diskuterats i Horisontella narkotikagruppen . Europeiska centrumet för narkotika och narkotikamissbruk har genomfört riskbedömningar för sex nya psykoaktiva substanser. FN:s generalförsamlings specialsession om narkotika Horisontella narkotika gruppen har påbörjat processen att bidra med underlag till i generalförsamlingen 2016. Horisontella narkotikagruppen har etablerat fyra olika arbetsgrupper som ska komma med substantiella förslag till förhandlingarna inom FN- systemet som kommer att avslutas i och med generalförsamlingen 2016. genomfördes ett möte i högnivågruppen för nutrition och fysisk aktivitet där en handlingsplan mot barnfetma avhandlades och antogs. I samband med detta möte anordnade det grekiska ordförandeskapet en konferens där handlingsplanen presenterades. Högnivågruppen är inte ett beslutsforum inom EU och handlingsplanen har inte någon rättslig status utan är frivillig för enskilda medlemsstater. Den kan beskrivas som en ”verktygslåda” för enskilda medlemsstater att plocka ur och som ett sätt att stödja varandra i arbetet med att bekämpa fetma och övervikt bland barn och ungdomar. Vid antogs rådsslutsatser kring kost och fysisk aktivitet där det bl.a. hänvisas till handlingsplanen. Rådsslutsatser kring kost och fysisk aktivitet beslutade om rådsslutsatser kring kost och fysisk aktivitet. I slutsatserna slås de viktigaste förutsättningarna fast för en konsekvent, sektorsövergripande och evidensbaserad policy för att framhäva hälsosamma matvanor och fysisk aktivitet och som syftar till att hjälpa medlemsstaterna i deras insatser att stimulera bättre kostmönster och ökad fysisk aktivitet. Överläggningar i utskottet och samråd i ägde rum . Transparent uppföljning av hälsosystem Hälsoarbetsgruppen på hög nivå (Working Party on Public Health at ) har utsett en expert- och arbetsgrupp för att arbeta med utveckling av transparent uppföljning av hälsosystem. har utsetts att vara ordförande för gruppen tillsammans med kommissionen. Gruppens arbete handlar i första hand om att utbyta erfarenheter om nationell användning av jämförelser av hälsosystem samt tillsammans identifiera verktyg och metoder som kan implementeras i medlemsstaterna för att förbättra uppföljningen av hälsosystemen. Den ekonomiska krisen och hälsosystemen antog rådsslutsatser om den ekonomiska krisen och hälsosystem. I rådsslutsatserna beskrivs och analyseras effekter som den ekonomiska krisen har haft på hälso- och sjukvårdsområdet i ett flertal medlemsstater. Rådsslutsatserna inbjuder medlemsstaterna och kommissionen att vidta åtgärder för att utveckla hälso- och sjukvården, exempelvis inom e-hälsa och hälsofrämjande. Rådsslutsatserna knyter även an till redan pågående europeiskt samarbete med anknytning till hälso- och sjukvårdsområdet. Överläggning i utskottet och samråd i ägde rum . Regeringen har fortsatt e-hälsoarbetet i genom olika insatser. deltar aktivt i eHealth Network, som är en del av patientrörlighetsdirektivet. Nätverket har bl.a. tagit beslut om riktlinjer för e-recept över landsgränser och att man ska söka medel för att fortsätta arbeta med EU-gemensamma e-hälsotjänster via Fonden för ett sammanlänkat (FSE). har staten gett stöd till det europeiska projektet epSOS. har haft en ledande roll i projektet som avslutades . Projektet syftade till att utveckla och testa säkra och effektiva former för utbyte av e-recept och viss patientinformation inom . Inom ramen för projektet utvecklades bl.a. tekniska förutsättningar som möjliggjorde det avsedda informationsutbytet. Arbetet resulterade även i rekommendationer för fortsatt arbete på europeisk och nationell nivå. Kommissionen presenterade ett reviderat förslag till direktiv om transparens när det gäller insyn i de åtgärder som reglerar prissättningen på humanläkemedel och deras inordnande i de nationella sjukförsäkringssystemen. Det ursprungliga förslaget presenterades (se faktapromemoria 2011/12:FPM125). Överläggningar skedde med socialutskottet om det ursprungliga förslaget. Förslaget är framförallt fokuserat på kortare tidsgränser för prissättning av läkemedel, framförallt för generiska läkemedel. Förhandlingarna i rådet hölls nere . Avgifter till för säkerhetsövervakning av läkemedel antogs förordning (EU) nr 658/2014 om de avgifter som ska betalas till Europeiska läkemedelsmyndigheten för säkerhetsövervakning av humanläkemedel. har tilldelats vissa nya säkerhetsövervakningsuppgifter, inklusive förfaranden för säkerhetsövervakning av läkemedel på unionsnivå, bevakning av fallrapporter som beskrivs i litteraturen samt förbättrad användning av it-verktyg. Genom förordningen får läkemedelsmyndigheten möjlighet att finansiera denna verksamhet med hjälp av avgifter som tas ut från innehavarna av godkännanden för försäljning. Nya typer av avgifter har därför inrättas för att täcka läkemedelsmyndighetens nya och särskilda uppgifter. Kommissionens två förslag till förordningar om medicintekniska produkter om medicintekniska produkter för in vitro diagnostik (se faktapromemorior 2012/13:FPM17 och 2012/13: FPM18) har fortsatt förhandlats i rådet. Förslagen är komplexa och omfattande och har lägesrapporter presenterats för samt orienteringsdebatter har även hållits. Arbetet kommer att fortgå . Syftet med förslagen är att främja innovation och konkurrens- kraft inom det medicintekniska området som folkhälsan ska säkerställas. Det befintliga regelverket har fungerat väl men behöver anpassas till den tekniska och vetenskapliga utvecklingen. Lägesrapport lämnades vid rådsmötet respektive december. Överläggning ägde rum med socialutskottet och samråd ägde rum med inför dessa två rådsmöten. Vid möte antogs rådsslutsatser om patient- säkerhet, vårdkvalitet, vårdrelaterade infektioner och antibiotikaresistens. De nya rådsslutsatserna tar sin utgångspunkt i tidigare råds- rekommendationer där ett antal åtgärder när det gäller allmän patientsäkerhet och vårdrelaterade infektioner rekommenderades. 2014/15:65 rådsslutsatserna tillkom med anledning av att kommissionen redovisade en uppföljning av genomförandet och konstaterade att fortsatta insatser på området behövs. Medlemsstaterna föreslås uppmuntra till att patienter och deras närstående deltar i beslut som rör patienternas egen vård i syfte att förebygga vårdskador. Detta regleras i den svenska patientsäkerhetslagen som trädde i kraft och som exempelvis betonar vårdgivarens skyldighet att bedriva ett systematiskt patientsäkerhets- arbete. Patientens ställning i stärks även i och med den nya patientlagen som träder i kraft . Medlemsstaterna föreslås i rådsslutsatserna också stödja utbildning för hälso- och sjukvårdspersonal inom rådsslutsatsernas områden. Medlemsstaterna ska även verka för att utbildad personal inom patientsäkerhet och vårdrelaterade infektioner finns tillgänglig där vård ges. Överläggning i utskottet och samråd i ägde rum . Rådsslutsatser om innovation till gagn för patienterna Vid antogs rådsslutsatser om innovationer till gagn för patienterna. I rådsslutsatserna diskuteras behovet av innovation inom olika områden. Det finns exempelvis behov av tidig tillgång till nya, innovativa läkemedel för patienter, vilka ibland kan vara kostsamma för medlemsstater. Rådsslutsatserna knyter även an till pågående arbete inom EU kring hälsoekonomiska bedömningar. Utbyte och diskussion mellan medlemsstaterna och kommissionen är viktigt inom flera områden för att stimulera innovation till gagn för patienterna. Överläggning i utskottet och samråd i ägde rum . DEL 7 KONKURRENSKRAFTSFRÅGOR Skr. 32 Den inre marknadens utveckling Utvecklingen av det EU-gemensamma regelverket för den inre marknaden utgör en drivkraft för reformer på nationell nivå. Regeringen lägger stor vikt vid åtgärder som ökar den fria rörligheten på den inre marknaden och som därmed stärker tillväxt och konkurrenskraft. Insatser för att stärka genomförande och tillämpning av de gemensamt beslutade rättsakterna är centralt för att lag- stiftningen ska uppnå sitt syfte. Bristen på genomförande och korrekt tillämpning av inremarknadsregelverket i medlemsstaterna pekar tydligt på behovet av att förbättra styrningen av den inre marknaden. Fokus i inremarknadsarbetet bör ligga på de sektorer som bedömts ha störst tillväxtpotential, som t.ex. tjänsteområdet och den digitala inre marknaden. Inom ramen för de två inremarknadsakterna har totalt 24 åtgärder presenterats i syfte att stärka tillväxt och öka människors och företags förtroende för den inre marknaden. Efter att måldatum för när förhandlingarna om dessa ska vara klara förskjutits indikerade kommissionen som nytt måldatum för samtliga 24 åtgärder. Regeringen har tidigare välkomnat de två meddelanden som kommissionen presenterat (se faktapromemoria 2010/11:FPM112 och 2012/13:FPM19). 32.1.1Första inremarknadsakten (SMA I) har nyckelåtgärderna gällande utstationeringsdirektivet och förordningen om elektronisk identifiering färdigförhandlats och antagits av konkurrenskraftsrådet. Åtgärden gällande energiskattedirektivet är den enda som inte är färdigförhandlad. Kommissionen har i samband med att arbetsprogrammet presenterades angett att förslaget, efter hörande av parlamentet och rådet, avses återkallas med anledning av att stöd inte framkommit för en kompromiss. Därmed återstår inga åtgärder under första inremarknadsakten att förhandla. Regeringen har överlagt med berörda utskott för respektive förslag. 32.1.2 Andra inremarknadsakten (SMA II) Samtliga tolv förslag i den andra inremarknadsakten presenterades av kommissionen , med målet att antas senast . har förslagen om e-faktura vid offentlig upphandling, betalkontodirektiv 2014/15:65 och minskning av kostnaderna för bredbandsuppbyggnad förhandlats färdigt och antagits av rådet. Tidtabellen för den fortsatta behandlingen av resterande förslag är oklar. Regeringen har överlagt med berörda utskott för respektive förslag. 32.2Styrning av den inre marknaden presenterade kommissionen sin andra årliga integrationsrapport för den inre marknaden (se faktapromemoria 2013/14:FPM29) vilken utgör ett bidrag till kommissionens årliga tillväxtrapport (se faktapromemoria 2013/14:FPM33). Regeringen delar kommissionens bedömning om vikten av att förbättra styrningen av den inre marknaden. Integrationsrapporten spelar en viktig roll i arbetet med att upprätthålla trycket på genomförande och en korrekt tillämpning av lagstiftningen på nationell nivå. Informationssystemet för den inre marknaden () är ett onlineverktyg för informationsutbyte mellan myndigheter i EU och mellan myndig- heterna och kommissionen. är ett effektivt och användarvänligt system som underlättar det gränsöverskridande administrativa samarbetet i nationella myndigheters löpande verksamhet. är nationell samordnare för i . används för att underlätta informationsutbyte inom ramen för tjänstedirektivet, yrkes- kvalifikationsdirektivet, direktivet om tillämpningen av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård, förordningen om transport över gränserna av kontanter i euro och nätverket för problemlösning Solvit. Det pågår dessutom pilotprojekt för bl.a. utstationeringsdirektivet, e-handelsdirektivet och direktivet om behörighetsprövning av lokförare. Kommissionen arbetar med att utvidga till att omfatta fler rättsakter. Från till har informations- utbytet över gränserna via ökat . Regeringen är positiv till utvecklingen och utvidgningen av som effektiviserar och underlättar det administrativa samarbetet inom unionen. 32.2.2Solvit – ett informellt nätverk för att lösa handelshinder Solvit är ett informellt nätverk som etablerades . Det finns ett Solvit-center i varje EU/EES-land och det svenska finns hos . Solvit tar emot ärenden där privatpersoner och företag upplever sig begränsade av nationella myndigheter i rätten till den fria rörligheten inom EU/EES. Ett Solvit-ärende definieras som ett gränsöverskridande problem som uppstår till följd av att en myndighet kan ha överträtt unionslagstiftning om den inre marknaden. inga formella påtryckningsmedel till sitt förfogande. Trots detta leder Skr. 2014/15:65 ärendehanteringen ofta till ett positivt resultat. har Solvit mottagit 199 ärenden varav hälften var ärenden som togs upp för gemensam hantering inom nätverket. Av ärendena gällde 114 problem som privatpersoner och företag upplevt sig begränsade av i och 85 ärenden gällde en annan medlemsstat. Flertalet av de ärenden som rörde gällde person- nummer. För att få personnummer krävs att en person har varit bosatt i under . Många tjänster och funktioner i det svenska samhället, både hos företag och myndigheter, är kopplade till personnummer. För de EU-medborgare som inte kan få personnummer, dvs. som inte har varit bosatta i , begränsas alltså möjligheten att få ta del av det svenska samhället. Flera av ärendena som har beröring med personnummer har rört personer som önskat att följa SFI-kurser och som har nekats på grund av att de saknat personnummer. Ett annat problem som uppmärksammats av Solvit är långa handlägg- ningstider vid ärenden om registrering av uppehållsrätt och erkännande av yrkeskvalifikationer. När det gäller svenska företags problem i andra medlemsstater har det tillkommit flertalet ärenden när det gäller märkning av produkter, vilket har begränsat handeln med varor på den inre marknaden. 32.2.3Resultattavlan för den inre marknaden – ny statistik på nätet lanserade kommissionen en ny nätupplaga av resultattavlan för den inre marknaden på nätet. Resultattavlan uppdateras löpande halvårsvis om hur medlemsstaterna lyckas överlag när det gäller t.ex. genomförande av direktiv, överträdelseärenden och Solvit-problemlösning. När det gäller direktiv som är försenade i fråga om det nationella genomförandet ligger väl under det politiskt satta målet med max genomförandeunderskott. var försenade med fem direktiv, vilket gav en siffra på , att jämföra med fyra direktiv (0,) vid förra mätningen. har dock antalet ytterligare minskat och vid nästkommande mätning ser ut att inte ha något direktiv kvar som är föresenat när det gäller genomförandet. Bästa resultat vid mätningen hade tätt följt av , , och (0,) samt och (0,). Sämsta resultat visade (1,). När det gäller överträdelseförfaranden med koppling till den inre marknaden ligger EU-genomsnittet på 30 pågående ärenden per medlemsstat. Överträdelseärendena har stadigt minskat men verka nu ha stagnerat runt genomsnittligen 30 ärenden. ligger här något under EU-genomsnittet och har 25 öppna ärenden. Dock tar de svenska överträdelseärendena väldigt att lösa (drygt 42 månader jämfört med EU-snittet ). Detta i motsats till att är snabbare än EU-genomsnittet när det gäller att följa domar från EU- domstolen (knappt jämfört med i genomsnitt). Initiativ på inremarknadsområdet – Frontrunners En grupp av likasinnade länder – , , och – har tagit ett initiativ på inremarknadsområdet, kallat Totalt elva länder är med i samarbetet och utgångspunkten är att inte alla problem på den inre marknaden nödvändigtvis kräver ny EU-lagstiftning för att avhjälpas. Mycket kan göras nationellt för att förenkla och förbättra företagsklimatet. Målsättningen som gruppen har satt upp är att undanröja nationella hinder på den inre marknaden, utan att kräva ny EU-lagstiftning, skapa en inre marknad som fungerar bättre i praktiken och skapa en vision om den framtida inre marknaden. , , och leder var sitt projekt inom ramen för initiativet. De fyra områdena är: 1 Åtgärder för att främja e-handeln på den inre marknaden (och 2 Inremarknadscentrum (central funktion i en medlemsstat som samlar de huvudsakliga problemlösningsverktygen på den inre marknaden) och åtgärder för att dessa ska fungera bättre för företag och konsumenter (). Mer ändamålsenliga gemensamma kontaktpunkter för enlighet med tjänstedirektivet (). Yrkeskvalifikationer och fri rörlighet för yrkesutövare presenterades Frontrunners-initiativet i konkurrenskraftsrådet. Syftet var att informera om initiativet och att få fler länder att engagera sig i initiativets olika projekt. informerades om initiativet . Gränsöverskridande e-handel har en stor tillväxtpotential. nationella e-handeln växer , men det är relativt få svenska och europeiska företag och konsumenter som e-handlar gränsöverskridande på den inre marknaden. Detta trots de potentiella fördelarna som större marknad, utbud och lägre priser. Förutsättningarna för en ökad e-handel anges bl.a. i den europeiska digitala agendan som ingår i EU 2020-strategin. Den syftar t.ex. till ökad internetanvändning, tillgång till bredband och e-tjänster. genomförd digital agenda skulle öka BNP till Kommissionen har som mål att fördubbla e-handelns andel av detaljhandeln (från , 2010) liksom internetekonomins andel av EU:s BNP (från , 2010) till 2015. I syfte att utveckla den inre marknaden i takt med digitaliseringen och främja e-handeln har kommissionen tagit en rad initiativ för att stärka integrationen kring t.ex. e-legitimering, e-fakturering, konsumenträtt, dataskydd, paketleveranser och betalningslösningar. färdplan för den inre marknaden för paketleveranser antogs av Skr. 2014/15:65 kommissionen (se faktapromemoria 2013/14:FPM45). Färdplanen syftar till att stimulera redan pågående förbättringar av affärsmodellerna och konkurrensen på leveransmarknaden, till förmån för e-handlarna, slutkunderna och ekonomin i stort. Regeringen informerade näringsutskottet om detta . Information har även lämnats till trafikutskottet. har kommissionen genomfört samråd och möten i frågan på expertnivå, och utvecklingen är under bevakning. En utvärdering om målsättningarna i färdplanen har uppnåtts väntas i mitten av 2015. Inom ramen för ”Frontrunners”- initiativet (se avsnitt 32.2.4) har lett ett projekt med deltagande av sju medlemsstater (, , , , , och ) inriktat på gränsöverskridande e-handel. Fokus var att ta bort etableringskrav för registrering av domännamn under nationella toppdomäner (.SE). Projektet är avslutat, men utvidgades till en kartläggning av andra hinder för nyckelfunktioner för e-handel, t.ex. betalningar och paketleveranser. I samarbetet deltar totalt sex medlemsstater (, , , , och ) vid sidan av som observatör, under gemensam ledning av och . Standardisering underlättar handel över gränserna, skapar marknads- acceptans av innovationer och bidrar till konkurrenskraft och tillväxt. Standardisering är en grundpelare för att den inre marknaden ska fungera så att varor och tjänster fritt kan handlas över gränserna. Förordningen om europeisk standardisering trädde i kraft . Förordningen är ett ramverk för hur EU kan använda standardisering till stöd för lagstiftning och policy för både varor och tjänster och har ersatt standardiseringsdelen av direktivet 98/34/EG (se faktapromemoria 2010/11:FPM131). Standardiseringspaketet är en del av inremarknads- akten (SMA I) och standardisering lyfts även fram som ett viktigt instrument för konkurrenskraft och tillväxt i EU 2020-strategin. Under standardiseringsförordningen biträds kommissionen av en formell kommitté. I kommittén som sammanträder 4–, deltar representanter från samtliga medlemsstater. Kommittén bidrar till kommissionens årliga arbetsprogram för standardiseringen och diskuterar och beslutar om mandatförslag och formella invändningar mot harmoniserade standarder. har arbetet fokuserats på att ta fram och besluta om arbetsordning och uppförandekod för kommittén. Kommissionen har tagit fram ett förslag till ett s.k. Vademecum, ett dokument som beskriver hur de olika artiklarna i standardiserings- förordningen ska tolkas. Vademecumet är fortfarande föremål för diskussion i kommittén. Förordning om en europeisk stiftelseform presenterade kommissionen ett förslag till en förordning om en europeisk stiftelseform med syfte att stärka den inre marknaden genom att underlätta gränsöverskridande verksamhet med allmännyttiga ändamål (se faktapromemoria 2011/12:FPM123). Förhandlingar om förslaget har pågått i rådet . Vid konkurrenskraftsrådet den 20–informerade det grekiska ordförandeskapet om förhandlingsläget. I kommissionens arbetsprogram har kommissionen aviserat att man avser att dra tillbaka förslaget. informerades och samråd ägde rum med . Direktiv om skyddet för företagshemligheter lämnade kommissionen ett förslag till direktiv om skyddet för företagshemligheter (se faktapromemoria 2013/14:FPM42). I förslaget finns krav på en civilrättslig reglering av skyddet mot att företagshemligheter anskaffas, röjs och utnyttjas utan lov. Syftet är att öka europeiska företags konkurrenskraft. Ett beslut om allmän inriktning fattades av rådet . Förhandlingar med inleds troligen . , och näringsutskottet har informerats om förslagen , mars, respektive januari. Dessutom har överläggningar med civilutskottet och ägt rum respektive april. Samråd har ägt rumt med . Direktiv om privata enmansbolag med begränsat ansvar lämnade kommissionen ett förslag till direktiv om privata enmans- bolag med begränsat ansvar (se faktapromemoria 2013/14:FPM82). Ett sådant enmansbolag ska dock inte vara någon ny europeisk associations- form utan en nationell bolagsform som grundas och drivs i enlighet med harmoniserade bestämmelser om bl.a. bildande, registreringsförfarande och organisation. Det övergripande målet för EU:s initiativ är att främja entreprenörskap genom att underlätta för entreprenörer, särskilt för små och medelstora företag, att starta företag utomlands. Syftet med detta är att stimulera tillväxt, sysselsättning och innovation inom EU. Förhandling i rådet pågår. Direktivet om aktieägares rättigheter presenterade kommissionen ett förslag till ändringar i direktivet om aktieägares rättigheter (se faktapromemoria 2013/14:FPM84). Förslaget syftar till att skapa ett ökat engagemang från aktieägarnas och företagsledningarnas sida för att motverka kortsiktiga risktaganden. Syftet ska uppnås genom krav på öppenhet om bl.a. investeringsstrategier och röstningsrekommendationer samt krav på stämmobeslut om t.ex. ersättning till ledande befattningshavare. Förhandlingar i rådet pågår. föreslog kommissionen ändringar av om revision. Förslagen innefattar dels ändringar av det s.k. revisorsdirektivet, dels en förordning med nya regler om revisionen av företag av allmänt intresse, dvs. börsnoterade och vissa finansiella företag (se faktapromemoria 2011/12:FPM82). Syftet är att bidra till ökad finansiell stabilitet och förbättra förutsättningarna för och tillsynen över gränsöverskridande revisionsverksamhet på den inre marknaden. Förhandlingar om förslagen påbörjades 2012. Ändringsdirektivet och förordningen antogs . informerades om förslagen och samråd ägde rum med . Företagens rapportering om hållbarhet och mångfaldspolicy föreslog kommissionen ändringar i EU:s redovisnings- direktiv om företagens rapportering om hållbarhet och mångfaldspolicy med innebörd att större företag ska lämna information om bl.a. miljöaspekter, respekt för mänskliga rättigheter, antikorruption och mutor samt information om mångfaldspolicy vid sammansättning av styrelsen (se faktapromemoria 2012/13:FPM101). uttalade att det skulle undersökas om bestämmelserna kunde inkludera en skyldighet för stora företag och koncerner att landsvis rapportera fullgörande av skattskyldighet.