prop · H3031d5 · 2015-09-21 00:00:00 — P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 4 Förslag till statens budget Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Mål för utgiftsområdet .................................................................... Kunskap och samarbete för ökad effektivitet i rättsväsendet ....... Åtgärder för att utveckla rättsväsendets verksamheter ................. Samlade insatser för ett tryggare samhälle ..................................... Förstärkta åtgärder mot brott ......................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder ...................... Bedömning av de övergripande målen för kriminalpolitiken........ Samlad bedömning av flödet i rättskedjan...................................... Utredning och lagföring.................................................................. Verkställighet av påföljd .................................................................. Stöd till brottsoffer .......................................................................... Kompetensförsörjning inom rättsväsendet.................................... 1:11 Ersättning för skador på grund av brott................................. 1:12 Rättsliga biträden m.m............................................................. 1:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. ............................ 1:14 Avgifter till vissa internationella sammanslutningar ............. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 4 1:15 Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete........................... 2.6.181:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet ............................................................................ P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 4 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet ............................. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2016–2019. Utgiftsområde 4 Rättsväsendet ....... Tabell 2.3 Ramnivå 2016 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 4 Rättsväsendet . Tabell 2.4 Antal anmälda brott 2014 samt procentuell förändring Tabell 2.5 Andel utsatta för brott mot person ................................................. Tabell 2.6 Övergripande indikatorer över flödet i början av rättskedjan, 2012–2014 ............................................................................................................. Tabell 2.7 Kostnadsutveckling –2014..................................................................... Tabell 2.8 Kostnadsutveckling –2014..................................................................... Tabell 2.9 Inkomna ärenden –2014 ........................................................................ Tabell 2.10 Kostnadsutveckling –2014................................................................... Tabell 2.11 Uppfyllelse av verksamhetsmål: omloppstid i månader för avgjorda mål 2012–2014, ................................................................................. Tabell 2.12 Den totala målutvecklingen (exkl. migrationsmål) 2012–2014 ................ Tabell 2.13 Kostnadsutveckling –2014................................................................... Tabell 2.14 Kostnadsutveckling –2014................................................................... Tabell 2.15 Kostnadsutveckling –2014................................................................... Tabell 2.16 Utbetald brottsskadeersättning fördelat på brottstyper ........................... Tabell 2.17 Antal anställda inom rättsväsendet 2012–2014 .......................................... Tabell 2.18 Andel sjukfrånvaro i förhållande till tillgänglig arbetstid inom rättsväsendet 2012–2014 ...................................................................................... Tabell 2.19 Utgiftsutveckling –2015 ...................................................................... Tabell 2.20 Anslagsutveckling 1:1 ................................................... Tabell 2.21 Offentligrättslig verksamhet ....................................................................... Tabell 2.22 Uppdragsverksamhet ................................................................................... Tabell 2.23 Härledning av anslagsnivån 2016–2019, för 1:1 .......... Tabell 2.24 Anslagsutveckling 1:2 Säkerhetspolisen ..................................................... Tabell 2.25 Härledning av anslagsnivån 2016–2019, för 1:2 Säkerhetspolisen ............ Tabell 2.26 Anslagsutveckling 1:3 .............................................. Tabell 2.27 Härledning av anslagsnivån 2016–2019, för 1:3 ..... Tabell 2.28 Anslagsutveckling 1:4 .......................................... Tabell 2.29 Härledning av anslagsnivån 2016–2019, för 1:4 . Tabell 2.30 Anslagsutveckling 1:5 Domstolar ................................................ Tabell 2.31 Offentligrättslig verksamhet ....................................................................... Tabell 2.32 Härledning av anslagsnivån 2016–2019, för 1:5 Domstolar ....... Tabell 2.33 Anslagsutveckling 1:6 Kriminalvården ....................................................... Tabell 2.34 Avgiftsbelagd verksamhet............................................................................ Tabell 2.35 Härledning av anslagsnivån 2016–2019, för 1:6 Kriminalvården .............. Tabell 2.36 Anslagsutveckling 1:7 ...................................... P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 4 Tabell 2.37 Härledning av anslagsnivån 2016–2019, för 1:7 Brottsförebyggande Tabell 2.38 Anslagsutveckling 1:8 .............................................. Tabell 2.39 Uppdragsverksamhet. Tabell 2.40 Uppdragsverksamhet. Tabell 2.41 Uppdragsverksamhet. Tabell 2.42 Härledning av anslagsnivån 2016–2019, för 1:8 ..... Tabell 2.43 Anslagsutveckling 1:9 ................................................ Tabell 2.44 Härledning av anslagsnivån 2016–2019, för 1:9 ....... Tabell 2.45 Anslagsutveckling 1:10 ........................................ Tabell 2.46 Härledning av anslagsnivån 2016–2019, för 1:10 Tabell 2.47 Anslagsutveckling 1:11 Ersättning för skador på grund av brott.............. Tabell 2.48 Härledning av anslagsnivån 2016–2019, för 1:11 Ersättning för skador på grund av brott....................................................................................... Tabell 2.49 Anslagsutveckling 1:12 Rättsliga biträden m.m. ........................................ Tabell 2.50 Härledning av anslagsnivån 2016–2019, för 1:12 Rättsliga Tabell 2.51 Anslagsutveckling 1:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. ......... Tabell 2.52 Härledning av anslagsnivån 2016–2019, för 1:13 Kostnader för vissa Tabell 2.53 Anslagsutveckling 1:14 Avgifter till vissa internationella Tabell 2.54 Härledning av anslagsnivån 2016–2019, för 1:14 Avgifter till vissa Tabell 2.55 Anslagsutveckling 1:15 Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete ....... Tabell 2.56 Härledning av anslagsnivån 2016–2019, för 1:15 Bidrag till lokalt Tabell 2.57 Anslagsutveckling 1:16 .......... Tabell 2.58 Härledning av anslagsnivån 2016–2019, för 1:16 Säkerhets- och Tabell 2.59 Anslagsutveckling 1:17 Domarnämden ...................................................... Tabell 2.60 Härledning av anslagsnivån 2016–2019, för 1:17 Domarnämden ............. Tabell 2.61 Anslagsutveckling 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet................................................................................. Tabell 2.62 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet .............................................. Tabell 2.63 Härledning av anslagsnivån 2016–2019, för 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet .............................................. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 4 Diagram 2.1 Förtroendet för rättsväsendet 2006–2014 ............................................... Diagram 2.2 Förtroendet för myndigheter i rättsväsendet, 2006–2014 ...................... Diagram 2.3 Indikatorer på otrygghetens utveckling, 2006–2014............................... Diagram 2.4 Indikatorer på mäns och kvinnors otrygghet 2014 ................................. Diagram 2.5 Andel kvinnor och män utsatta för brott mot person samt andel hushåll utsatta för brott mot egendom 2006–2013 ............................................ Diagram 2.6 Andelen anmälda brott fördelat på ingripandebrott samt offerbrott med och utan interaktion..................................................................................... Diagram 2.7 Antal personuppklarade brott samt antal anmälda brott 2006–2014 ..... Diagram 2.8 Avgjorda brottmål i tingsrätt fördelat på domslut med påföljden böter och övriga domslut –2014 ............................................................................ Diagram 2.9 Utdömd straffmassa (i antal fängelseår) samt medelbeläggning Diagram 2.10 Andel frigivna från fängelse som återfaller i brott ............. Diagram 2.11 Utvecklingen av medelantal klienter i frivård och medelbeläggning i anstalt 2010–2014 ................................................................................................. Diagram 2.12 Brottsutsattas erfarenheter av polisens arbete, enligt NTU 2009–2014................................................................................................... Diagram 2.13 Brottsutsattas erfarenheter av åklagare respektive bemötande i domstol, enligt NTU 2009–2014......................................................................... Diagram 2.14 Inkomna och avgjorda ärenden .............................................................. Diagram 2.15 Utbetald brottsskadeersättning och intäkter av regress ....................... P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 4 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017-2022 (avsnitt 2.6.18), 2.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 4 Rättsväsendet enligt följande uppställning: Ersättning för skador på grund av brott Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Avgifter till vissa internationella sammanslutningar Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 4 Huvuddelen av resurserna inom utgiftsområdet avser kriminalpolitiskt inriktad verksamhet. I övrigt är rättsväsendets verksamhet inriktad på att avgöra rättsliga tvister mellan enskilda och mellan enskilda och det allmänna samt att handlägga olika typer av ärenden. Den kriminalpolitiskt inriktade verksamheten syftar till att upprätthålla allmän ordning och säkerhet, förebygga brott, utreda brott, se till att den som begått brott lagförs, verkställa påföljder och rättsliga anspråk samt ge stöd till dem som drabbats av brott. Utgiftsområdet innefattar myndigheter inom polisen och åklagarväsendet, Domstolar samt Kriminalvården. Dessutom ingår , (Brå), , , och . P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 4 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet 1:11 Ersättning för skador på grund av brott 1:12 Rättsliga biträden m.m. 1:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. 1:14 Avgifter till vissa internationella 1:15 Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet Totalt för utgiftsområde 4 Rättsväsendet 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Förändringar av anslagen inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet redovisas under avsnitt 2.6 Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2016–2019. Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Tabell 2.3 Ramnivå 2016 realekonomiskt fördelad. Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten t.ex. hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Målet för kriminalpolitiken är att minska brottsligheten och att öka människors trygghet. Målet för rättsväsendet är den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet. Rättssäkerhet innebär att rättsskipning och annan myndighetsutövning ska vara förutsebar och enhetlig samt bedrivas med hög kvalitet. Med rättstrygghet avses att enskilda personer och andra rättssubjekt ska vara skyddade mot brottsliga angrepp på liv, hälsa, frihet, integritet och egendom. Målen är beslutade av (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:JuU1, rskr. 1997/98:87). P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 4 ska vara ett tryggt land att leva i. Det bästa sättet att minska det lidande som brottslighet leder till är att förhindra att brott begås. Arbetet med att förebygga brott är därför högt prioriterat av regeringen. För att skapa ett tryggt samhälle krävs såväl en aktiv och inkluderande välfärdspolitik som ett strategiskt och målmedvetet brottsförebyggande arbete. De sociala klyftorna behöver minska och människor ges samma förutsättningar att leva ett bra liv. Det innebär också att personer som verkställer påföljd i anstalt eller frivård ska få hjälp och stöd som syftar till att förhindra återfall och bidra till återanpassning i samhället. behöver rättsväsendets arbete med att förebygga och beivra brott utvecklas kontinuerligt, med kunskap som grund. Verksamheterna, liksom lagstiftningen, måste anpassas efter de förändrade förutsättningar som teknikutvecklingen och den ökade globaliseringen medför. För regeringen är det centralt att fler brott förhindras och att fler brott upp. Det gäller både vardagsbrott och brottslighet som utgör ett hot mot det demokratiska samhället, som grov organiserad brottslighet och terrorism. ska de personer som drabbas av brott få stöd och skydd. Vissa grupper är särskilt utsatta för brott. Att ett stort antal personer, oftast kvinnor, blir utsatta för brott av närstående är oacceptabelt. Skyddet mot våld, hot och sexualbrott ska stärkas. Även insatserna mot hatbrott och brott mot yrkesgrupper av särskild betydelse för demokratin behöver intensifieras. I allt detta arbete är samverkan central, både inom och utom rättsväsendet. För regeringen är jämställdhet en grundstomme i strävan efter ett bättre samhälle. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter att forma samhället och sina egna liv. Såväl kvinnor som män, flickor som pojkar, ska kunna leva trygga liv utan brottslighet. För att stärka jämställdheten har regeringen identifierat jämställdhetspolitiska mål inom olika utgiftsområden. För rättsväsendet är dessa mål att P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 4 andelen personer i befolkningen som blir offer för våld i nära relation ska minska, att rättsväsendets förmåga att ingripa mot hot och kränkningar på nätet ska stärkas, att uppklaringen av våldtäkter ska öka, att personer som utsatts för sexualbrott ska få adekvat professionellt stöd från målsägandebiträde tidigt i processen och att andelen kvinnor inom ska öka. På dessa områden har regeringen vidtagit eller kommer att vidta åtgärder för ökad jämställdhet. Regeringen kommer också noga följa utvecklingen på dessa områden. förutsättningar för e-tjänster som till exempel ger möjligheter för personer att kunna följa sitt ärende genom rättskedjan. ligger, vid en internationell jämförelse, i framkant när det gäller elektroniskt informationsutbyte mellan myndigheter i brottmålshanteringen. Regeringen anser att arbetet med att digitalt sammanlänka rättskedjan är av stor betydelse och bör vara fortsatt prioriterat. Ett utvecklat nationellt och internationellt samarbete Rättsväsendets myndigheter behöver också 2.4.1Kunskap och samarbete för ökad stärka samverkan med myndigheter och aktörer En verksamhet byggd på kunskap Regeringen ställer höga krav på att verksamheten inom rättsväsendet ska baseras på kunskap. Välutvecklade strukturer för uppföljning, utvärdering och omvärldsbevakning är grundläggande för det kunskapsbaserade arbetet. Därtill är det viktigt att myndigheterna har förmåga att omsätta och tillämpa kunskaperna i det praktiska arbetet. Det är även angeläget att medarbetarnas kompetens och kunskap tas tillvara och utgör en central del av utvecklingsarbetet. I detta sammanhang har även (Brå) en central roll som centrum för forsknings- och utvecklingsverksamhet inom rättsväsendet. Förstärkt rättskedjeperspektiv i brottmålshanteringen prioriterar myndigheterna målmedvetet ett långsiktigt arbete där de gemensamt och med ett tydligt rättskedjeperspektiv utvecklar ett elektroniskt informationsutbyte i brottmålshanteringen. Genom detta kan handläggningstiderna kortas och kvaliteten i verksamheten öka. Det kommer också att ge bättre underlag för kunskap, analys och uppföljning inom rättskedjan. Arbetet genomförs med beaktande av den personliga integriteten. kommer utvecklingen av informationsutbytet i rättskedjan tillsammans med det arbete som bedrivs med e-förvaltning att skapa utanför rättsväsendet, såsom kommuner, landsting, aktörer i det civila samhället och i näringslivet. Inte minst gäller det i arbetet för att förebygga brott, stödja brottsutsatta och förhindra återfall i brott. För att insatserna på dessa områden ska bli heltäckande och konsekventa ställs det stora krav på aktivt deltagande från olika samhällsaktörer och samverkan mellan dessa. I detta avseende bedömer regeringen att det finns en utvecklingspotential. Därför kommer regeringen att vidta åtgärder för att stärka samverkan, bl.a. gällande det brottsförebyggande arbetet (se avsnitt 2.4.3 Samlade insatser för ett tryggare samhälle). Att samarbeta över nationsgränser behöver vara en naturlig del av vardagen för brottsutredare och annan personal inom rättsväsendet. Till stöd finns en mängd olika internationella rättsliga och operativa verktyg, kollegor i andra länder samt myndigheter och internationella organisationer såsom Eurojust, Europol, Frontex och . Användande av flygpassageraruppgifter (PNR-data) i det brottsbekämpande arbetet är ett instrument på både nationell och internationell nivå för att bekämpa grov brottslighet. Bland annat är PNR-data ett viktigt instrument för narkotikabekämpning. kan insamlandet av sådana uppgifter vara känsligt ur integritetssynpunkt. Brottsbekämpande myndigheter i har rätt att ta del av PNR-uppgifter men det sker ingen systematisk lagring av uppgifterna i . Förhandlingar pågår nu om ett EU- direktiv som bland annat innehåller förslag för hur PNR-uppgifter ska lagras och tillgängliggöras för brottsbekämpande myndigheter samt vilka villkor som ska uppställas för att tillgodose kravet på skydd för den personliga integriteten. Informationsutbyte med andra länder i operativa ärenden blir också allt viktigare och ger nya möjligheter. är ett av många länder som är med i internationella program för avstående av visumkrav (Visa Waiver Program), vilket förutsätter att vissa krav uppfylls. undertecknades ett avtal om informationsutbyte som bl.a. rör utbyte av uppgifter om fingeravtryck. Avtalet kräver godkännande och inom pågår arbete med att ta fram den lagstiftning som behövs för genomförandet av avtalet. arbetar också med förslag till hur svensk polis i större utsträckning ska kunna ta hjälp från utländska brottsbekämpande myndigheter. Bland annat övervägs att polismän från våra grannländer ska kunna delta i gemensamma patruller på svenskt territorium i syfte att upprätthålla allmän ordning och säkerhet samt förebygga brott. En väl utvecklad samverkan med internationella aktörer är även av betydelse när det gäller internationell civil krishantering och utvecklingssamarbete. deltar rättsväsendet i biståndsfinansierade insatser utomlands inom ramen för FN, EU och () för att skapa rättssäkerhet och rättstrygghet i postkonfliktländer. Detta deltagande leder även till att skapa trygghet i . (Se även utg.omr. 5 Internationell samverkan, avsnitt 2.) Den personliga integriteten måste säkras Regeringen verkar för att säkra rättssäkerheten och den personliga integriteten. Regeringen har bl.a. gett en särskild utredare i uppdrag att överväga hur ett mer samlat integritetsskydd kan fungera inom en och samma myndighetsstruktur genom att tillsynen över behandling av personuppgifter samlas hos en myndighet. Vidare pågår inom ramen för en parlamentariskt sammansatt kommitté en kartläggning och analys av riskerna för otillbörliga integritetsintrång i samband med användningen av modern informationsteknik, också i ljuset av att fler privata aktörer samlar in information om konsumenter. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 4 2.4.2Åtgärder för att utveckla rättsväsendets verksamheter En polisverksamhet under utveckling ombildades , och de 21 polismyndigheterna till en nationell myndighet: . Arbetet med att fullt ut genomföra reformen kommer att prägla den nya myndigheten . ska löpande hålla underrättat om det fortsatta genomförandearbetet. Syftet med reformen är att skapa bättre förutsättningar för ett förbättrat verksamhetsresultat och en högre kvalitet i polisens arbete genom tydligare ledning och styrning, ökad flexibilitet, större enhetlighet och starkare lokal förankring. som vissa funktioner måste centraliseras i den nya är ett av regeringens mål med reformen att verksamheten ska bedrivas närmare medborgarna och i samverkan med lokalsamhället. Lokalpolisområdena utgör kärnan i den nya myndigheten och ska stärka samverkan med lokalsamhället bl.a. genom en fortsatt utveckling av lokala samverkansöverenskommelser. Till huvuduppgifter hör att upprätthålla allmän ordning och säkerhet samt att bekämpa brott. Myndigheten har dock med tiden tillförts en mängd uppgifter som i mindre utsträckning har anknytning till dessa huvuduppgifter. bereds förslag om att föra över vissa resurskrävande uppgifter, som lika väl eller bättre skulle kunna utföras av en annan huvudman, från . Det handlar om t.ex. omhändertagande av misskötta eller övergivna djur och att ge handräckning till andra myndigheter. En omvärld i ständig förändring och utveckling ställer ökade krav och förväntningar på och dess anställda. Regeringen förväntar sig såväl en ekonomi i balans som förbättrade verksamhetsresultat. Enligt regeringens mening är det viktigt med såväl utbildade polismän som civilanställda för att myndigheten ska kunna fullgöra sina uppgifter. Regeringen anser därför att verksamhetens behov ska styra sammansättningen av såväl de anställdas kompetenser som antalet anställda inom den nya myndigheten och att P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 4 själv ska förfoga över vilken kompetens som ska rekryteras. Regeringen kommer noga att följa utvecklingen i detta avseende. legitimitet och allmänhetens förtroende för den påverkas av hur väl de anställda vid myndigheten avspeglar befolkningens sammansättning. måste, enligt regeringens mening, bli väsentligt bättre på att attrahera kvinnor och personer med utländsk bakgrund. Jämställdhet och mångfald i myndigheten utgör en viktig del av samlade förmåga att lösa sitt uppdrag. Att andelen kvinnor ska bli fler inom är också ett av regeringens jämställdhetsmål.