prop · H203100 · 2015-04-15 00:00:00 — De finanspolitiska ut- maningar som behandlas i detta avsnitt verkar på mycket lång sikt och beräkningarna sträcker sig därför långt in . Den långa beräk- ningshorisonten medför ett betydande inslag av osäkerhet. Till detta ska läggas att kalkylerna är starkt beroende av de antaganden som görs. Kal- kylerna ska, som redan nämnts, inte uppfattas som prognoser för en sannolik utveckling, utan som effektanalyser där effekten av olika föränd- ringar i beräkningsantagandena redovisas. I tabell 11.3 sammanfattas hur de alternativa antaganden som ligger till grund för beräkningarna i avsnitt 11.1 och 11.2 påverkar S1 och S2. 113 Economic Policy Reforms – Going for Growth 2011 (2011). De mest effektiva länderna inom hälso- och sjukvårdsområdet enligt är och P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 redovisas ytterligare ett antal känslighetskalky- ler.114 Allmänt kan sägas att finanspolitiken är hållbar i de flesta av de olika beräkningarna. S1- indikatorn är negativ i alla redovisade scenarier utom vid ett försämrat utgångsläge, och S2 end- ast positiv i det sistnämnda scenariot och vid kontinuerligt ökande krav på högre standard i den skattefinansierade produktionen. Tabell 11.3 S1 och S2 i de olika scenarierna -1,5 -1,1 Högre efterfrågan på fritid och välfärdstjänster Mer fritid Ökad standard Högre jämviktsarbetslöshet Försämrat utgångsläge -1,1 -1,3 -1,2 -1,3 -0,7 -1,9 -3,0 -1,8 -1,7 -1,6 -2,4 -1,7 -1,6 Högre arbetsutbud bland kvinnor -1,9 -2,5 -1,8 -4,2 Högre produktivitet i offentlig sektor -1,6 -2,2 Anm.: Positiva värden anger att det offentliga sparandet måste förstärkas permanent för att finanspolitiken ska vara långsiktigt hållbar, och negativa värden att en permanent försvagning är möjlig. Källa: Egna beräkningar. I beräkningen Högre jämviktsarbetslöshet antas att jämviktsarbetslösheten är högre alla år efter 2019, vilket försämrar S2 med av BNP. I bedömningen av utvecklingen fram antas att finanspolitiken är oförändrad och att inga reformer genomförs utom de som redan är beslutade eller aviseras i denna proposition. För att beskriva betydelsen av ett sämre utgångs- läge antas i en alternativ bedömning att de tak- begränsade utgifterna ökar –2019, så 114 I scenarierna Mer fritid och Ökad standard är antagandena desamma som i scenariot Ökad efterfrågan på fritid och välfärdstjänster, och i scenarierna Lägre inträdesålder och Högre utträdesålder desamma som i scenariot Ett längre arbetsliv. I promemorian Utvecklad bedömning av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet (2015), som finns tillgänglig på regeringens hemsida, , finns en närmare beskrivning av var och en av känslighetsanalyserna. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 att budgeteringsmarginalen motsvarar 1,5 pro- cent av de takbegränsade utgifterna, vilket är den minsta nivån på budgeteringsmarginalen när budgetåret inleds enligt regeringens riktlinje. Denna försämring i sparandet, som motsvarar av BNP 2019, antas ske utan någon motsvarande finansiering på budgetens inkomst- sida, dvs. det primära finansiella sparandet för- sämras i samma utsträckning som utgifterna ökar. Det innebär att det primära finansiella spa- randet motsvarar ca -2,av BNP 2019, jämfört med ca -0,i övriga scenarier. Det primära finansiella sparandet i de långsiktiga beräkningarna förskjuts därmed nedåt med av BNP hela framskrivnings- perioden, vilket illustreras i diagram 11.15. Diagram 11.15 Primärt finansiellt sparande vid ett försäm- rat utgångsläge Källor: och egna beräkningar. Vid en sådan utveckling försämras S1 och S2 till av BNP. Risken för att finanspolitiken blir ohållbar ökar således om det finansiella sparandet är betydligt lägre än det år då framskrivningarna startar. Hållbarheten är något försvagad jämfört med tidigare bedömning I scenariot med ett oförändrat beteende uppgår S1 till –1,av BNP och S2 till -1,av BNP. ekonomiska vårproposition beräknades S1 till -2,av BNP och S2 till -1,av BNP i samma scenario. En anledning till att hållbarheten för- sämrats något sedan bedömningen ekonomiska vårproposition är skillnaden i ut- gångsläge för beräkningen. Det strukturella spa- randet i slutåret av den medelfristiga beräkning- en som ligger till grund för långsikts- framskrivningen är av potentiell BNP lägre än ekonomiska vårpropo- sition. Allt annat lika betyder detta att den lång- siktiga hållbarheten mätt med S2 försämras av BNP. Ett skäl till att S1-indikatorn reviderats ned är att den konsoliderade bruttoskulden reviderats upp relativt mycket sedan 2014 års ekonomiska vårproposition. Detta beror framför allt på Kärn- avfallsfondens och ändrade hantering av transaktioner med åter- köpsavtal s.k. repor och omvända repor.115 Faktorer som bidrar till att stärka finans- politikens långsiktiga hållbarhet något är att den nya befolkningsprognos som den aktuella be- räkningen bygger på har en något snabbare ut- veckling av befolkningen i arbetsför ålder än tidigare prognos, och att arbetskraftutbudet per person i olika åldrar, av olika ursprung och kön är något starkare än i tidigare bedömning. 11.4Andra bedömningar av den finansiella hållbarheten Bedömningar av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet i görs av flera olika bedömare. De flesta bedömningar indikerar en svag risk för att finanspolitiken är ohållbar Den svenska finanspolitiken är svagt ohållbar i finansiell mening enligt de flesta bedömningar som inkluderas i denna sammanställning. Hållbarhetsindikatorn S1 baseras i regeringens och Europeiska kommissionens bedömningar på att bruttoskulden ska motsvara av BNP 2030. Eftersom bruttoskuld ligger väl under denna nivå är finanspolitiken finansiellt hållbar enligt denna indikator i rege- ringens och Europeiska kommissionens bedöm- ningar (se tabell 11.4). och Internat- ionella valutafondens (IMF) S1-värden är dock svagt positiva, men inte jämförbara med rege- ringens och Europeiska kommissionens bedöm- 115 Se avsnitt 8.3 för en mer utförlig redovisning av denna förändring. ningar eftersom de utgår från det striktare kravet att skuldkvoten 2030 ska vara oförändrad på utgångsårets nivå. Enligt uppgår S2 för till ett spann mellan av BNP. bedömer att finanspolitiken är mindre hållbar beror dels på att dess bedömning av utvecklingen på medel- lång sikt är mer pessimistisk, dels på att har en definition av begreppet oförändrad politik som gör att den offentliga konsumtionen växer i betydligt snabbare takt än i regeringens beräkning. antar i sin bedömning att standarden inom de skattefinansierade tjänsterna ökar med 0,6 pro- cent , medan regeringen räknar med en oförändrad standard. Tabell 11.4 Hållbarhetsindikatorer för -1,5 -1,1 (mar 2015) Europeiska kommissionen (dec -2,7 Anm.: Indikatorvärdena är inte direkt jämförbara eftersom de bygger på olika beräkningsantaganden (se texten). S1 anger den permanenta budgetförändring som behövs för att bruttoskulden ska uppgå till antingen av BNP 2030 (Europeiska kommissionen och regeringen) eller dagens nivå 2030 (och ). Källor: , , Europeiska komm issionen, , () och egna beräkningar. Även Finanspolitiska rådets rapport uppvisar S2- värden som pekar på ett mindre konsoliderings- behov för att finanspolitiken ska vara strikt håll- bar. Rådet bedömer dock att finanspolitiken kan anses vara hållbar på lång sikt.116 Enligt Europe- iska kommissionen ligger S2-indikator något över den gräns som anses utgöra gränsen för en låg hållbarhetsrisk på lång sikt.117 Den huvudsakliga anledningen till att beräk- ningarna skiljer sig åt är att definitionen av oför- 116 baserar sin bedömning på underlagsrapporten , Moog och Raffelhüschen, A Generational Accounting Analysis of , 2012. 117 Den övre gränsen för låg hållbarhetsrisk är enligt Europeiska kom- missionen S2-värdet 2,0 P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 ändrad politik är olika. Regeringen utgår i sina beräkningar från att standarden för offentligt tillhandahållna välfärdstjänster hålls , medan övriga bedömare antar att den reala stan- darden för en viss tjänst ökar räknat per brukare inom åldersgruppen. Framskrivningarna förut- sätter därmed att det i viss utsträckning fattas politiska beslut med en sådan inriktning. I käns- lighetsberäkningen Ökad standard görs ett lik- nande antagande. I detta scenario uppgår av BNP, vilket ligger närmare övriga bedömares beräkningar. En annan anledning till att S2 kan skilja sig åt är att olika bedömare gör explicita beräkningar för det primära sparandet på olika lång sikt. I beräkningen av S2-värdet diskonteras värdet av framtida primära över- och underskott så att saldon som uppkommer långt in gradvis får minskad betydelse. Diskonterings- faktorn, som är skillnaden mellan den nominella tillväxttakten och den nominella statsskulds- räntan, är dock så liten att även primära saldon in blir betydelsefulla för S2-värdet. Normalt görs dock endast beräk- ningar av primärsaldon för den tid som det finns meningsfull demografisk information, och däref- ter antas att primärsaldot är oförändrat. Rege- ringen och gör beräkningar till 2100, medan Europeiska kommissionen i stället har 2060 som slutår. Det faktum att primära saldon även efter slut- året för de faktiska beräkningarna påverkar S2- värdets storlek i relativt stor utsträckning gör att dess relevans för policyslutsatser minskar. I sce- nariot med oförändrat beteende uppgår det pri- mära finansiella sparandet exempelvis till av BNP 2100, medan det endast uppgår till av BNP 2060. Om 2060 används som slutår i beräkningen av S2 i stället i detta scenario försämras indikator- värdet med av BNP, från -1,1 till -0,av BNP. I scenariot där efterfrå- gan på både välfärdstjänster och fritid ökar för- bättras S2 från 3,8 till 2,6 när slutåret ändras till 2060, vilket ligger nära kommissionens bedöm- ning. Att S2 förbättras beror på att den trend- mässigt ökande efterfrågan på fritid och välfärds- tjänster påverkar de offentliga inkomsterna och utgifterna när antalet fram- skrivningsår minskar. Resultatet av beräkningarna kan även skilja sig åt av andra anledningar, t.ex. på grund av olika P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 antaganden kring potentiell tillväxttakt, pris- ökningar, räntor, arbetslöshet, demografi etc. Finanspolitikens hållbarhet är bättre än i många andra länder Finanspolitikens hållbarhet bedöms vara god i ett internationellt perspektiv. Europeiska kom- missionen, och gör alla återkom- mande internationella jämförelser av finanspoli- tikens hållbarhet. Europeiska kommissionen bedömer finanspolitiken i samtliga medlemslän- der utifrån tre indikatorer. Diagram 11.16 Riskindex för finanspolitikens hållbarhet Källor: Europeiska kommissionen och egna beräkningar. Nedan visas IMF:s håll- barhetsindikator för ett antal länder. Indikatorn visar hur stor budgetkonsolidering IMF bedö- mer är nödvändig för att för att stabilisera brut- toskulden på av BNP 2030, eller nivå om bruttoskulden är lägre än av BNP detta år. I denna jämförelse har det femte lägsta indextalet, vilket indike- rar en låg risk för en ohållbar utveckling.119 Diagram 11.17 IMF:s hållbarhetsindikator Anm.: Anger den permanenta budgetförstärkning som krävs för att 2030 stabilisera bruttoskulden på av BNP, eller nivå om bruttoskulden detta år är lägre än av BNP. Källa: IMF. En sammantagen bedömning av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet I diagram 11.16 redovisas ett index för hållbarhet baserat på dessa indikatorer.118 Indexet varierar mellan 0,33 och 1. Högsta värdet 1 ges till länder som av Europeiska kommissionen bedöms ha hög risk för en ohållbar utveckling enligt samt- liga indikatorer, medan det lägsta värdet 0,33 ges till länder som bedöms ha låg risk enligt samtliga indikatorer. , som klassas som ett medel- riskland i en kategori, får indextalet 0,44. I och jämförelser ligger bland de länder som bedöms ha låg risk för en 118 Europeiska kommissionen delar in medlemsländerna i tre riskgrupper (hög, medel, låg) för varje indikator (S0, S1 och S2). Utifrån detta har ett riskindex beräknats på följande sätt: Låg risk för en indikator motsvarar 1 poäng, medel risk 2 poäng, hög risk 3 poäng. För S0 finns det endast två riskkategorier: hög (3 poäng) och låg (1 poäng). Indexet beräknas genom att dela summan av poängen för de tre indikatorerna med 9 (dvs. högsta möjliga risknivå). Resultatet blir en 7-gradig skala som varierar mellan 0,33 och 1. Finanspolitiken bedöms vara långsiktigt hållbar i ett scenario med oförändrat beteende hos olika aktörer, och där inga ofinansierade reformer förutom de som redan är beslutade eller aviseras i denna proposition genomförs. S1 uppgår då till -1,av BNP och S2 till -1,av BNP. Det finansiella sparandet och den kon- soliderade skulden ligger inom ramarna för de uppsatta gränserna i stabilitets- och tillväxtpak- ten i de flesta av de redovisade scenarierna. Där- med är ett viktigt krav som ligger till grund för marknadernas värdering av hållbarheten uppfyllt. Pensionssystemet skapar starka incitament att arbeta längre upp i åldrarna när medellivslängden ökar, eftersom pensionärernas inkomster mins- 119 Det bör noteras att IMF:s hållbarhetsindikator bygger på prognoser för det strukturella primära sparandet som även tar hänsyn till de förvän- tade ekonomiska effekterna av de omfattande reformer som flera kris- drabbade länder har genomfört. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 kar i förhållande till de förvärvsaktivas om utträ- desåldern inte senareläggs. –2035 karaktäriseras av ett stigande demografiskt utgiftstryck. De primära offentliga utgifterna bedöms öka med av BNP dessa år på grund av en demografiskt be- tingad ökad efterfrågan på skattefinansierade välfärdstjänster. Ett försämrat offentligfinansiellt utgångsläge när det demografiska utgiftstrycket ökar kring 2020 kan medföra med försvagat offentligt sparande. Den ovan nämnda problematiken visar även på vikten av en politik fortsatt inriktad på att öka antalet arbetade timmar. En förutsättning för att pensionärer ska ha en god ekonomisk standard och för offentligt finansierade tjänster av god kvalitet, är ett långt och produktivt arbetsliv. Med en ökad medellivslängd finns möjligheten att både öka fritiden och tiden i arbete. I takt med att medellivslängden ökar är det därför vik- tigt med ett högt arbetskraftsdeltagande långt upp i åldrarna, både bland kvinnor och bland män. Ändrad fördelning av ändamål och verksamheter på utgiftsområden P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 12 Ändrad fördelning av ändamål och verksamheter på utgiftsområden 12.1Flytt av ändamål och verksamheter Enligt tilläggsbestämmelse 9.5.3 till riksdags- ordningen ska beslut om vilka ändamål och verk- samheter som ska innefattas i ett utgiftsområde fattas av i samband med beslut med anledning av den ekonomiska vårpropositionen. I detta avsnitt lämnar regeringen förslag till såd- ana beslut. Ändringarna bör tillämpas . De föreslagna ändringarna beaktas dock inte i de beräkningar för utgiftsområdena som görs i denna proposition. Regeringens förslag: De ändamål och verk- samheter som avser handläggning av ärenden enligt lagen (2006:412) om allmänna vatten- tjänster och som finansieras byggande samt konsumentpolitik flyttas till utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Skälen för regeringens förslag: I syfte att säker- ställa en långsiktigt hållbar organisation och en effektiv prövning av hög kvalitet avser regering- en att föreslå att prövningen av ärenden som enligt nuvarande ordning handläggs i Statens va- nämnd i stället ska prövas av mark- och miljö- domstolarna samt att avveck- las. Den nya ordningen avses träda i kraft . Mot denna bakgrund föreslår regeringen att de ändamål och verksamheter som avser hand- läggning av ärenden enligt lagen (2006:412) om allmänna vattentjänster och som finansieras från anslaget 1:9 under utgiftsom- råde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik flyttas till utgiftsområde 4 Rättsväsendet. För de beräknade utgiftsramarna in- nebär förslaget att utgiftsområde 4 Rätts- väsendet ökar med samt att utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostads- försörjning och byggande samt konsument- politik minskar med motsvarande belopp. Regeringens förslag: De ändamål och verksam- heter som avser upphandlingsstöd och som fi- nansieras från anslagen 1:15 och 1:23 under ut- giftsområde 24 Näringsliv flyttas till utgifts- område 2 Samhällsekonomi och finans- förvaltning. P R O P . 2 0 14 / 1 5 : 1 0 0 Skälen för regeringens förslag: Ett samordnat upphandlingsstöd spelar en nyckelroll i genom- förandet av regeringens politik inom upphand- lingsområdet. Genom att en fristående myndig- het bildas förbättras förutsättningarna för att arbeta med upphandling utifrån ett strategiskt perspektiv. Rätt använd kan upphandlingen ut- göra ett effektivt instrument för att åstadkomma flera positiva effekter i samhället, inklusive främja en ökad tillväxt och sysselsättning samt en hållbar utveckling med hänsyn till miljömäss- iga, sociala och etiska aspekter. En särskild myn- dighet för upphandlingsstöd blir även mer synlig för målgrupperna. Offentlig upphandling är betydelsefull för den offentliga sektorns funkt- ion och för en väl fungerande samhällsservice som tillgodoser medborgarnas förväntningar. Genom att bilda en ny myndighet med ansvar för upphandlingsstödet bedömer regeringen att förutsättningarna för att åstadkomma väl funge- rande upphandlingar skulle förbättras. Enligt tilläggsbestämmelse 7.5.1 och bilagan till riksdagsordningen ska finansutskottet bl.a. bereda ärenden om upphandling i allmänhet samt anslag inom utgiftsområde 2 Samhälls- ekonomi och finansförvaltning. Mot bakgrund av det ovan anförda, samt bl.a. och Upphand- lingsutredningens slutsatser, och remissinstan- sernas yttranden över dessa betänkanden, bedö- mer regeringen att det statliga upphandlingsstö- det bör förstärkas och samordnas genom att en ny myndighet för upphandlingsstöd bildas. I budgetpropositionen aviserade rege- ringen också att en ny organisation för upphand- lingsstöd skulle bildas dit nuvarande upphandlingsstöd vid skulle flyttas (prop. 2014/15:1 utg. omr. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att de ändamål och verksamheter som avser upp- handlingsstöd och som finansieras från anslagen 1:15 och 1:23 Upphandlings- myndigheten under utgiftsområde 24 Näringsliv flyttas till utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. För de beräknade utgiftsramarna in- nebär förslaget att utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning ökar med och att utgiftsområde 24 Näringsliv minskar med motsvarande belopp. 12.2Ändrat namn på utgiftsområde Regeringens förslag: Utgiftsområde 13 ändrar namn till Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. Skälen för regeringens förslag: För att bättre stämma överens med regeringens nya politik inom integrationsområdet bör utgiftsområde 13 benämnas Jämställdhet och nyanlända invandra- res etablering. Förslaget medför ändringar i riksdags- ordningen. Ett lagförslag finns i avsnitt 2.1. Tabellsamling makroekonomisk utveckling och offentliga finanser P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 B i l a ga 1 Tabellsamling makroekonomisk utveckling och offentliga finanser Tabeller till avsnitt 4 Den makroekonomiska utvecklingen ................................ Tabeller till avsnitt 7 Utgifter .............................................................................. Tabeller till avsnitt 8 Offentliga sektorns finanser, statens budgetsaldo och P R O P . 2 0 1 4 / 15 : 1 0 0 B i l a g a 1 Tabell 1 BNP-tillväxt i omvärlden .................................................................................... Tabell 2 Försörjningsbalans, fasta priser .......................................................................... Tabell 3 Försörjningsbalans, fasta priser. Tabell 4 Försörjningsbalans, löpande priser..................................................................... Tabell 5 Försörjningsbalans, deflatorer ............................................................................ Tabell 6 Bidrag till BNP-tillväxt........................................................................................ Tabell 7 Fasta bruttoinvesteringar .................................................................................... Tabell 8 Hushållens ekonomi............................................................................................ Tabell 9 Näringslivets produktion, baspris ...................................................................... Tabell 10 Offentlig produktion, baspris........................................................................... Tabell 11 Bytesbalans......................................................................................................... Tabell 12 Bruttonationalinkomst (BNI) .......................................................................... Tabell 13 Arbetsmarknad ................................................................................................ Tabell 14 Sysselsatta i näringslivet .................................................................................. Tabell 15 Sysselsatta i offentliga myndigheter............................................................... Tabell 16 Resursutnyttjande och potentiella variabler .................................................. Tabell 17 Löneutveckling och inflation.......................................................................... Tabell 18 Räntor och valutor .......................................................................................... Tabell 19 Utgiftstak och budgeteringsmarginal ............................................................ Tabell 20 Utgifter per utgiftsområde –2019 .......................................................... Tabell 21 Utgifter per utgiftsområde –2019 .......................................................... Tabell 22 Utgifternas procentuella andel av takbegränsade utgifter, 2004–2019......... Tabell 23 Den konsoliderade offentliga sektorns finanser............................................ Tabell 24 Statens finanser................................................................................................ Tabell 25 Ålderspensionssystemet.................................................................................. Tabell 26 Kommunsektorns finanser ............................................................................. Tabell 27 Strukturellt sparande ....................................................................................... P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 B i l a ga 1 1 Tabeller till avsnitt 4 Den makroekonomiska utvecklingen Tabell 1 BNP-tillväxt i omvärlden Procentuell förändring, fasta priser. Utfall –2014, prognos –2019 -0,7 -0,4 -0,4 Källor: , och egna beräkningar. Tabell 2 Försörjningsbalans, fasta priser Procentuell förändring, fasta priser, om inte annat anges. Utfall –2014, prognos –2019 -0,1 -1,7 -1,9 -2,2 -0,2 -0,4 -0,7 -0,9 -2,8 -0,6 -2,1 -0,5 -0,2 -0,9 -1,9 -1,1 -0,2 -1,7 -0,7 -0,8 -2,3 -0,3 1Fasta priser, referensår 2013. 2Lagerinvesteringarna är uttryckta som bidrag till BNP -tillväxt (procentenheter) och inte som procentuell volymförändring. 3I summering av BNP utgör importen en avdragspost. Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 B i l a ga 1 Tabell 3 Försörjningsbalans, fasta priser. Procentuell förändring, fasta priser. Utfall –2014, prognos –2019 -0,4 -1,4 -1,7 -2,2 -0,4 -0,4 -0,8 -2,8 -0,3 -2,0 -0,8 -0,3 -0,9 -1,9 -0,2 -1,7 -0,7 -2,3 1Referensår 2013, ej kalenderkorrigerade. 2I summering av BNP utgör importen en avdragspost. Källor: och egna beräkningar. Tabell 4 Försörjningsbalans, löpande priser Procentuell förändring, löpande priser. Utfall –2014, prognos –2019 -2,0 -0,9 -0,5 -2,7 -1,4 -5,1 -0,6 -3,6 -2,7 -6,1 Nettoexporten som andel av BNP 1 I summering av BNP utgör importen en avdragspost. Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 B i l a ga 1 Tabell 5 Försörjningsbalans, deflatorer Utfall –2014, prognos –2019 -63,2 -0,7 -1,0 -1,0 -2,6 -1,0 -1,6 -1,7 -3,4 -0,5 -0,1 -0,2 -1,1 -2,9 -0,3 -1,9 -3,9 -1,4 -0,4 -0,5 -0,8 -0,1 -0,1 -0,2 -0,2 -0,2 Källor: och egna beräkningar. Tabell 6 Bidrag till BNP-tillväxt