prop · H30357 · 2015-12-01 00:00:00 — och exklusiva behörighet (se avsnitt 7.2). angivna bakgrunden anser regeringen att samtliga tvistemål och ärenden som ska handläggas i patent- och marknadsdomstolarna bör omfattas av en förkortad instanskedja. När det gäller de immaterialrättsliga brottmålen väger dock, liksom för brottmål i allmänhet, intresset av att kunna få målet prövat även i Högsta Dessa mål bör därför kunna överklagas till Högsta Prop. domstolen enligt regler. Ett fullföljdsförbud med s.k. ventil för tvistemål och ärenden När det gäller frågan hur en förkortad instanskedja för tvistemål och ärenden i patent- och marknadsdomstolarna bör åstadkommas har synpunkter förts fram av ett antal remissinstanser. anser att begränsningar bör införas när det gäller möjligheten att överklaga Patent- och avgöranden i sådana mål och ärenden som enligt nuvarande ordning kan prövas endast i Marknads- domstolen. SPOF föreslår, som ett av sina alternativ, motsvarande ord- ning för invändningsärendena om patent. Den ordning som Marknads- domstolen och SPOF således förordar skulle visserligen innebära att tyngdpunkten i domstolsprövningen kom att ligga i första instans. Ordningen skulle dock, enligt såväl som SPOF:s förslag, endast omfatta vissa av de mål och ärenden som omfattas av den nu aktuella reformen. Den skulle därför inte leva upp till den inlednings- vis uppsatta utgångspunkten att prejudikatbildningen så långt möjligt ska tillgodoses på ett enhetligt sätt. Ett stort mervärde med reformen är att den möjliggör gemensam handläggning av olika mål och ärenden som prövas i olika domstolar. Regeringen anser att det inte är lämpligt att olika överklaganderegler gäller för mål och ärenden som handläggs i en rättegång. Det nu anförda gör sig också gällande i förhållande till vad anför om olika överklaganderegler för å ena sidan de mål och ärenden som omfattas av patent- och marknadsdomstolarnas exklusiva behörighet och å andra sidan övriga tvistemål som kan komma att handläggas i domstolarna. Även , Trä- och Möbelföretagen, Företagarna, för Marknadsrätt och SIPF menar att domstols- prövningen som huvudregel bör begränsas till en instans, men anser att denna instans bör vara Patent- och marknadsöverdomstolen. , Företagarna och Näringslivets Delegation för Marknadsrätt förordar en sådan lösning såväl för de mål och ärenden som enligt nuvarande ordning är föremål för prövning endast i som för överklagade beslut från i invänd- ningsärenden. Trä- och Möbelföretagen, SIPF och även SPOF, som ett alternativ till den ordning som redogörs för ovan, anser att eninstans- prövningen bör omfatta enbart invändningsärendena. Att på det föreslag- na sättet inleda domstolsprövningen i andra instans skulle dock komma i konflikt med grundtanken i det reformarbete som har bedrivits inom rättsväsendet , nämligen att tyngdpunkten i domstolsprövningen ska ligga i första instans. Det skulle också innebära att den grundläggande rollfördelningen mellan domstolsinstanserna inte skulle kunna upprätthållas eftersom Patent- och marknadsöverdomstolen i vissa fall skulle vara första instans och i vissa fall andra instans. Detta skulle i sig vara negativt för effektiviteten i domstolsprövningen. Det skulle dessutom förutsätta särskilda procedurregler, eftersom samman- sättnings- och handläggningsreglerna för hovrätten är mindre väl lämpa- de för att pröva mål och ärenden som första instans. lösning skulle det vidare inte vara möjligt att kumulera de mål och ärenden som skulle inledas i Patent- och marknadsöverdomstolen med övriga mål och ärenden i flera betydelsefulla fall. inte vara möjligt att kumulera ett varumärkesmål och ett mål om vilse- ledande efterbildning eller ett ärende om invändning mot beviljande av patent och ett mål om ogiltighet av samma patent. viktigt mervärde med reformen gå förlorat. domstolarna, och , har också motsatt sig en sådan ordning. Regeringen delar inte heller den uppfattning som bl.a. för fram om att denna åtgärd är nödvändig för att säkerställa den tekniska kompetensen i dömandet. utvecklas i avsnitt 11.2.2 bedömer regeringen att det finns förutsättningar för att ha det antal anställda tekniska ledamöter i såväl Patent- och som Patent- och marknadsöverdomstolen som remissinstanserna bedömt vara nödvändigt för att tillgodose behovet av framhåller dessutom att det även vid ett eventuellt minskat målantal till följd av inrättandet av den enhetliga europeiska patentdomstolen kommer att vara möjligt att upprätthålla nödvändig teknisk kompetens i Patent- och marknadsöverdomstolen. Detta i och med att det torde finnas goda förutsättningar för Patent- och marknadsöverdomstolen att förordna tekniska experter som annars är verksamma vid den enhetliga europeiska patentdomstolen. framhåller även möjligheten att utifrån de specifika behov som uppstår i respektive mål förordna externa tekniska ledamöter att redan i ett tidigt skede delta i beredningen av målen. bedömning av möjligheten att hantera ett eventuellt sjunkande målantal. Regeringen anser sammantaget att övervägandena i fråga om hur en förkortad instanskedja i patent- och marknadsdomstolarna ska uppnås bör göras utifrån de utgångspunkter som gäller för instanskedjan i domstolarna i allmänhet, nämligen att tyngdpunkten för domstols- prövningen ska ligga i första instans och att en prövning i minst två domstolsinstanser bör vara möjlig. Regeringen vill alltså åstadkomma en förkortad instanskedja för alla i patent- och marknadsdomstolarna förekommande tvistemål och ärenden på ett annat sätt. Det alternativ som det ligger närmast till hands att överväga är det i departementspromemorian och promemorian föreslagna fullföljdsförbudet med ventil. Med en sådan lösning kommer Patent- och marknadsöverdomstolens avgöranden i tvistemål och ärenden inte att få överklagas till om inte Patent- och marknadsöver- domstolen ger sitt tillstånd till överklagande. För de mål och ärenden där ett sådant tillstånd inte ges skulle med andra ord Patent- och marknads- överdomstolens dom eller beslut innebära att målet respektive ärendet var slutligt avgjort. Ett övergripande syfte med den föreslagna reformen är att tillgodose behovet av kvalitet och effektivitet inom rättsområden som hör till de mest komplicerade som handläggs i domstol. Som konstateras ovan finns det på de aktuella rättsområdena ett tydligt behov av prejudikat. inrättandet av en särskild domstol i första och andra instans på dessa rättsområden kommer en mer effektiv och kompetent organisation att byggas upp där Patent- och marknadsöverdomstolen som andra instans, oavsett hur reglerna om överklagande utformas, i praktiken kommer att få ett stort ansvar för utvecklingen av praxis. Det bör också framhållas att på många av de aktuella rättsområdena träder rättsläget inte fram genom enstaka avgöranden utan snarare genom den bild som ett större antal avgöranden tillsammans ger. Det är därmed en fördel om den instans som ges det huvudsakliga ansvaret för praxisbildningen också har förut- sättningar att pröva ett större antal mål. Mot bakgrund av den specialist- kompetens på immaterialrättens, marknadsföringsrättens och konkurrens- rättens områden som kommer att finnas i den särskilda domstolen kan behovet av rättsbildning på dessa områden genom prejudicerande avgöranden från också antas vara mindre än på andra rättsområden som handläggs i de allmänna domstolarna. Eftersom pröv- ningen koncentreras till en domstol i första respektive andra instans kommer det inte heller att finnas något behov av att ena en splittrad underrättspraxis. Det är med andra ord ofrånkomligt att Patent- och marknadsöverdomstolen kommer att ha en betydande roll för praxisbild- ningen på immaterialrättens, marknadsföringsrättens och konkurrens- rättens områden. Behov av prejudikat från kan dock uppkomma trots att Patent- och marknadsöverdomstolen kommer att vara enda överrätt för de mål och ärenden som omfattas av patent- och marknadsdomstol- arnas exklusiva behörighet. Det finns, som påpekar, på dessa rättsområden ett behov av att säkerställa en enhetlighet i bedömningen med beaktande av vad som gäller på andra rättsområden och i andra situationer. Ett exempel är att en prövning av avtalsvillkors marknadsrättsliga tillåtlighet i allmänhet inbegriper förutom marknads- föringsrättsliga också konsumenträttsliga och andra civilrättsliga över- väganden. Motsvarande koppling till civilrätten finns inom konkurrens- rätten. Som ett annat exempel kan nämnas att det i immaterialrättsliga mål inte sällan finns behov av att ta ställning till allmänna avtalsrättsliga, ersättningsrättsliga och sakrättsliga frågor. Det kan också vid bedöm- ningen av ensamrätternas omfattning finnas anledning att eftersträva en enhetlig syn i förhållande till vad som gäller på andra rättsområden. Även i övrigt kan det finnas ett prejudikatintresse kopplat till de frågor som är specifika för de mål och ärenden som omfattas av den exklusiva behörigheten. Dessutom kan det i målen uppkomma t.ex. processuella eller skadeståndsrättsliga frågor där det finns ett intresse av praxis- bildning i förhållande till såväl patent- och marknadsdomstolarna som andra domstolar. Som framgår av avsnitt 7.2 anser regeringen att patent- och marknadsdomstolarna bör ha möjlighet att tillsammans med de mål som omfattas av domstolarnas exklusiva behörighet pröva även andra tvistemål. I dessa mål kan det naturligtvis finnas behov av prejudikat från i samma utsträckning som om målen hade prövats av tingsrätt och hovrätt. Fullföljdsförbud med ventil är, som konstateras i både departements- promemorian och promemorian, ett både beprövat och lämpligt sätt att balansera prejudikatintresset med intresset av skyndsamhet. Historiskt sett har fullföljdsförbud med ventil använts för mål- och ärendetyper som ansetts vara relativt sett mindre betydelsefulla och där prövningen är rutinbetonad. Som exempel gäller en sådan ordning för hovrättens beslut i mål om felparkeringsavgift (10 § lagen [1976:206] om felparkerings- avgift). har åtgärden använts också för andra måltyper, t.ex. för hovrättens avgörande i mål om eller ogiltighetstalan avseende 2015/16:57 en skiljedom (43 § andra stycket lagen [1999:116] om skiljeförfarande) liksom för vissa mål som handläggs i mark- och miljödomstol (5 kap. 5 § lagen [2010:921] om mark- och miljödomstolar). Det är också den lösning som enligt i första hand bör väljas i syfte att åstadkomma en förkortad instanskedja (se SOU 2010:44 s. 352 f.). Det kan därtill konstateras att flertalet remissinstanser har godtagit förslaget i departementspromemorian respektive promemorian att rätten att över- klaga Patent- och marknadsöverdomstolens avgöranden ska begränsas genom ett fullföljdsförbud i kombination med en s.k. ventil. Patent- och marknadsöverdomstolen har, mot bakgrund av att dom- stolen är enda överrätt, goda förutsättningar att välja ut de mål och ären- den där det finns skäl för att pröva om det finns behov av ett prejudikat. Med en sådan lösning ges goda förutsättningar att fullgöra sin prejudikatbildande roll. Härigenom bedöms det behov av rättsbildning av , som och pekar på, tillgodoses. Sammantaget bedöms ett fullföljdsförbud med ventil vara den metod som bäst uppfyller det grundläggande kravet att instansordningen ska hållas så kort som möjligt som den tillgodoser prejudikatbildningsbehovet för de tviste- mål och ärenden som handläggs i patent- och marknadsdomstolarna. Ett fullföljdsförbud med ventil bedöms också innebära en väl avvägd lösning såvitt avser Patent- och marknadsöverdomstolens roll i prejudikatbild- ningen. Den lösningen bör därför väljas för samtliga tvistemål och ären- den som handläggs i patent- och marknadsdomstolarna med ett undantag som framgår av nästa avsnitt. Möjligheten för Patent- och marknadsöver- domstolen att tillåta överklagande bör mot bakgrund av vad som anförs ovan om behovet av att säkerställa en enhetlig rättstillämpning såväl på de områden som omfattas av patent- och marknadsdomstolarnas exklu- siva behörighet som på övriga områden gälla förutsättningslöst och utan begränsningar till vissa angivna områden eller problemställningar. Särskilt om mål om företagskoncentrationer Enligt konkurrenslagens bestämmelser får parterna i en företagskoncent- ration inte vidta några åtgärder för att fullfölja koncentrationen så länge en prövning av denna pågår. Det kan därför antas att det i dessa mål finns ett särskilt intresse av att så snart det är möjligt få ett slutligt avgörande i fråga om ett eventuellt förbud eller åläggande med anledning av koncentrationen. Enligt nuvarande ordning har viss skyndsamhet i dom- stolsprövningen uppnåtts genom att lagstiftningen anger tidsfrister inom vilka domstolarna måste avgöra ett mål om förbud eller åläggande med anledning av en företagskoncentration (4 kap. 15 § KL). Dessa tidsfrister kommer att gälla även för prövningen i patent- och marknadsdomstolarna och på så sätt ange en bortre gräns för när ett slutligt besked från domstolarna i fråga om koncentrationen senast kan erhållas. Med hänvisning till att det är av stor betydelse för de berörda företagen att få ett snabbt besked om en företagskoncentration ska förbjudas eller inte finns det dock anledning att överväga att införa ett fullföljdsförbud utan möjlighet till ventil till när det gäller mål om företagskoncentrationer. Det kan konstateras att frågan om en företags- koncentration ska tillåtas eller inte sällan kommer under domstols pröv- En domstolsprövning förutsätter att väcker talan Prop. 2015/16:57 om förbud eller åläggande med anledning av koncentrationen. förinnan måste ha beslutat om särskild undersökning av företagskoncentrationen och även ha tagit ställning till om eventuella åtaganden från en part i företagskoncentrationen medför att koncen- trationen ska lämnas utan åtgärd. har dessutom endast två avgöranden rörande företagskoncentration överklagats från till . Detta talar för att företagens behov av ett snabbt slutligt avgörande gör sig särskilt starkt gällande i dessa fall. Till detta kommer att behovet av prejudikat i dessa mål får anses vara begränsat. Sammantaget görs därför bedömningen att det för mål om företagskoncentrationer finns skäl att inte kombinera ett fullföljdsförbud för Patent- och marknadsöverdomstolens avgöranden med ventil. Regeringens förslag: Patentbesvärsrätten och ska avvecklas och upphöra som myndigheter. Departementspromemorians förslag överensstämmer med regeringens (Ds 2014:2 s. 210). Remissinstanserna: Remissinstanserna tillstyrker eller har inte några invändningar mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: Reformen innebär att de immaterial- rättsliga, marknadsföringsrättsliga och konkurrensrättsliga mål och ären- den som enligt nuvarande ordning handläggs i allmän domstol, allmän förvaltningsdomstol, Patentbesvärsrätten och ska bli föremål för en koncentrerad och enhetlig domstolsprövning i Patent- och och Patent- och marknadsöverdomstolen. Vidare ska vissa mål i Patentbesvärsrätten flyttas till allmän förvaltningsdomstol (se avsnitt 13). Samtliga mål och ärenden i Patentbesvärsrätten och kommer alltså att prövas i annan domstol. Som en konsekvens av förslagen, som föreslås träda i kraft , kommer Patentbesvärsrätten och att avvecklas och upphöra som myndigheter . Närmare om Patent- och marknads- Allmänna utgångspunkter för Patent- och Regeringens förslag: Patent- och ska vara exklusivt behörig att pröva immaterialrättsliga, marknadsförings- rättsliga och konkurrensrättsliga mål enligt det som anges i relevanta materiella lagar. Från Patent- och behörighet ska det dock undantas vissa tvister som ska handläggas enligt lagen om rättegången i arbetstvister. Patentlagen ska ändras så att det uttryckligen framgår att Patent- och är behörig att pröva mål om bättre rätt till en patentsökt uppfinning. Dessutom införs en bestämmelse i patentlagen som gör det möjligt för Patent- och att pröva frågor om informationsföreläggande eller intrångsundersökning även om parterna har ingått ett skiljeavtal. Växtförädlarrättslagen ändras på motsvarande sätt som patentlagen när det gäller behörigheten att pröva mål om bättre rätt. Departementspromemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens (Ds 2014:2 s. 13–14). Departementspromemorian innehåller dock inte något förslag i fråga om mål som ska handläggas enligt lagen om rättegången i arbetstvister eller om mål angående bättre rätt. Remissinstanserna: anser att det bör klargöras vilka typer av mål och ärenden som omfattas av Patent- och behörighet och efterfrågar ett fördjupat resonemang med vägledande exempel, bl.a. på hur stora patenträttsliga inslag som ska krävas för att en tvist ska tas upp av Patent- och . anser att det lagtekniskt bör förtydligas att Patent- och får exklusiv behörighet i marknadsrättsliga mål. efterfrågar ett klargörande av om Patent- och behörighet omfattar mål angående bättre rätt till exempelvis en patentsökt uppfinning, ett mönster eller en växtsort. anser att det i de immaterialrättsliga lagarna bör tas in en uppräkning av de mål som Patent- och ska vara exklusivt behörig att pröva. Hovrätten anser vidare i likhet med bl.a. Patentbesvärsrätten, vid och Ingenjörer, att Patent- och bör vara behörig att pröva tvistemål med anknytning till immaterial- rätten, t.ex. mål om bättre rätt till en immateriell rättighet och mål om skadestånd på grund av avtalsbrott som rör en immateriell rättighet. Patentbesvärsrätten nämner som ytterligare exempel kontraktsrättsliga frågor rörande licens eller överlåtelse av immateriella rättigheter. anser att det bör belysas närmare hur civilrätts- liga frågor med anknytning till immaterialrätten, exempelvis licensavtals- tvister, ska hanteras. efterfrågar ett förtydligande av vilken domstol som är behörig att pröva upphovsrättsliga tvister med arbetsrättslig koppling. ifrågasätter om inte förslaget att samla bl.a. de upphovsrättsliga målen till en domstol strider mot och rådets förordning (EG) nr 861/2007 av om inrättande av ett europeiskt småmålsförfarande (småmålsförordningen). Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Promemorians förslag innebär dock en något annorlunda lagteknisk lösning (promemorian s. 41–43). Remissinstanserna: De remissinstanser som yttrar sig särskilt i denna del, bl.a. , , och , tillstyrker att Patent- och ska vara behörig att pröva mål om bättre rätt till patentsökt uppfinning. tillstyrker även förslaget att det i patentlagen tas in ett förtydligande om detta. ifrågasätter behovet av ett sådant förtydligande. har inte några invändningar mot att mål om bättre rätt till patent på grund av omständigheter som har inträffat efter det att patentet meddelats, t.ex. tvister avseende överlåtelse av ett meddelat patent eller andra kontraktsrättsliga frågor i samband med en sådan överlåtelse, inte omfattas av Patent- och exklusiva behörighet. anser att dessa mål, liksom mål om bättre rätt till andra immateriella rättigheter, ställer samma krav på särskild sakkunskap som övriga mål som föreslås omfattas av Patent- och behörighet. efterfrågar en tydligare analys av vad som ska anses vara mål enligt de materiella lagarna till skillnad från mål som endast har anknytning till dessa lagar. vid anser att avgränsningen av Patent- och behörighet bör förtydligas och att det bör övervägas att upprätta en för- teckning över de mål- och ärendetyper som omfattas av domstolens behörighet. Arbetsdomstolen anser att förslaget att Patent- och ska vara en särskild domstol med exklusiv behörighet att pröva bl.a. immaterialrättsliga mål leder till frågor om vad som ska gälla beträffande domstols behörighet i sådana immaterialrättsliga tvister som också är arbetstvister. Enligt Arbetsdomstolen bör denna fråga övervägas närmare och domstolen avstyrker därför förslaget i dess nuvarande lydelse. För att bibehålla nuvarande ordning föreslår Arbetsdomstolen att det i den nya lagen om patent- och marknadsdomstolar införs en bestämmelse som anger att immaterialrättsliga arbetstvister undantas från Patent- och behörighet och att det även görs vissa ändringar i lagen om rättegången i arbetstvister. Arbetsdomstolen påpekar vidare att förslaget att ge Patent- och exklusiv behörighet att pröva bl.a. immaterialrättsliga mål påverkar möjligheten för såväl tingsrätt som Arbetsdomstolen att med en arbetstvist kumulera en annan tvist i de fall den sistnämnda tvisten är t.ex. en upphovsrättstvist. Unionen och TCO understryker vikten av att det arbetsrättsliga tvist- lösningssystemet behålls. Ingenjörer och akademikers centralorganisation () efterfrågar en tydligare analys av frågan vilken domstol som är behörig att handlägga en talan som baseras på olika rättsregler, t.ex. lagen om skydd för företagshemligheter, upphovs- 2015/16:57 rättslagen, avtalslagen och skadeståndslagen, eventuellt i kombination med en talan om brott mot den lojalitetsplikt som följer av anställnings- avtal. Skälen för regeringens förslag I enlighet med det som föreslås i departementspromemorian, och som remissinstanserna tillstyrkt eller inte haft några invändningar mot, bör Patent- och vara exklusivt behörig att pröva mål och ärenden enligt det som anges i relevanta materiella lagar. Av de materiella lagarna bör det framgå i vilken utsträckning som en talan kan föras vid Patent- och . Som föreslås i lagråds- remissen bör det i den nya lagen om patent- och marknadsdomstolar tas in en upplysning om att dessa lagar innehåller regler om Patent- och behörighet. När det gäller bestämmelsens ut- formning bör det, i enlighet med vad Lagrådet föreslår, tydligare framgå av lagtexten att det endast rör sig om en sådan upplysning. I lagråds- remissen föreslås att ett antal lagar, däribland de immaterialrättsliga och de marknadsrättsliga lagarna, ska räknas upp i bestämmelsen. När det gäller Lagrådets förslag att därutöver infoga vissa associationsrättsliga lagar i uppräkningen, gör regeringen följande bedömning. Som Lagrådet pekar på införs i de aktuella lagarna en bestämmelse om att beslut att vägra registrering av en firma överklagas till Patent- och marknads- domstolen. Den uppräkning som görs i lagrådsremissens lagförslag när det gäller de materiella lagar i vilka domstolens behörighet anges är alltså inte uttömmande. Det bör därför tydliggöras att det finns regler om domstolens behörighet även i andra lagar. Patent- och marknads- domstolens behörighet enligt de associationsrättsliga lagarna är emeller- tid begränsad till beslut om vägrad registrering av en firma och det rör sig om ett relativt stort antal lagar. Att infoga samtliga dessa i upp- räkningen skulle därför riskera att ge en missvisande bild av vilka typer av mål och ärenden som handläggs i domstolen. Enligt regeringen bör kravet på tydlighet i stället tillgodoses genom att det anges att Patent- och även handlägger mål och ärenden enligt vad som föreskrivs i annan lag (jfr 1 kap. 3 § lagen om mark- och miljödomstolar). Patent- och kommer att vara en särskild domstol vid (se avsnitt 6). I organisatoriskt hänseende kommer domstolen att utgöra allmän underrätt (tingsrätt) i rättegångs- balkens mening (se Fitger m.fl. 1:4 f. och exempelvis 2 kap. 2 § RB och 5 § lagen [1990:746] om betalningsföreläggande och handräckning). I processuellt hänseende kommer dock Patent- och mark- nadsdomstolen att vara en särskild domstol i den mening som avses i bl.a. 10 kap. 17 § första stycket 1 och 19 § RB. Det innebär bl.a. att en tvistemålstalan som borde ha väckts vid Patent- och men som väckts vid tingsrätt ska avvisas självmant av tingsrätten och att högre domstol har att självmant beakta behörighetsfrågan (för brott- målens del se 19 kap. 9 och 10 §§ RB). Det innebär även att det i samt- liga mål och ärenden ankommer på Patent- och att självmant pröva om målet eller ärendet är av sådant slag att det omfattas av domstolens behörighet. Regeringen anser det härigenom är tillräckligt tydligt att Patent- och behörighet är exklusiv.