prop · H30348 · 2015-12-15 00:00:00 — Dessa och nya kontaktytor är i många fall viktiga för att stödja svenska företag genom näringslivsfrämjande på strategiska marknader och områden. –Regeringen har ambitionen att öppna nya ambassader och generalkonsulat på viktiga marknader och i viktiga städer. En översyn görs av var har, och bör ha, honorära konsulat. Business ges resurser så att närvaron på tillväxtmarknaderna Behoven för exportföretagen ska vara vägledande. – ”en dörr in” till exportrådgivning Det är viktigt att ett företag erbjuds stöd i sin internationalisering eller exportsatsning oberoende var i landet det är verksamt. Många små och medelstora företag runt om i landet upplever att det är svårt att hitta rätt bland de olika offentliga aktörer som på olika sätt ger stöd till företag inom affärsutveckling och internationalisering. Till problemet bidrar att olika statliga aktörer inte alltid hänvisar företagen vidare till varandra, eller har system som stöttar varandras insatser i frågor som rör export och internationalisering. Det finns också regionala skillnader där vissa aktörer finns i några regioner men inte i andra, liksom skillnader mellan branscher. –Regionala exportcentra skapas enligt principen ”en dörr in”. –Regionala exportcentra ska ha kännedom om och vara väl bemannade i regionen. –Regionala exportcentra etableras tillsammans med regionala och lokala kontor för , Business , , och andra relevanta organisationer. Utformningen ska ske i samarbete med de regionalt utvecklingsansvariga. Möjligheterna att även inkludera lokala och regionala/länsvisa kontor för näringslivsutveckling undersöks, med bibehållen flexibilitet för regionerna. –En kartläggning genomförs för att säkerställa vilka stöd som erbjuds av olika nationella och regionala offentligfinansierade aktörer. –Regionala exportcentra organiseras med en tydlig ansvarsfördelning mellan aktörerna och där en part får det övergripande samordningsansvaret. –Business nätverk av regionala exportrådgivare förstärks så att exportrådgivning kan tillhandahållas i alla delar av landet. 4.4 Digital exportinformation – ”ett enda fönster” Trots det stora utbudet av tjänster som erbjuds mindre företag för att öka sin export och internationalisering är de statliga aktörerna påfallande Denna okunskap riskerar att resultera i att små och medelstora företag inte använder det stöd som finns, och i värsta fall gör misstag i sina exportsatsningar som hade kunnat undvikas. om att informationen till företag som vill exportera är fragmentiserad. Olika myndigheter och organisationer med uppdrag att stödja företagens export och internationalisering länkar till varandra, men det finns inte en enda digital ingång för ett företag som vill ha stöd med export. Detta är Skr. 2015/16:48 en olycklig skillnad jämfört med det digitala stödet för att starta och driva mindre företag som samlas på hemsidan ””. –En digital ingång för exportrådgivning och -service skapas. På denna ska hela det offentliga utbudet av export- och internationaliseringsstöd samlas. –En informationskampanj genomförs för att upplysa företagen om det stöd som finns att få för export och internationalisering. 4.5Stärk viljan att exportera återkommande undersökningar visar att ett viktigt skäl för svenska små och medelstora företag att inte välja att exportera, eller försöka ta sig in på nya marknader, är att man bedömer riskerna och merarbetet som för stort. vittnar svenska ambassader och handelskontor om att företagares bild av enskilda länder är mer negativ än vad verkligheten utvisar. Detta gäller för tillväxtmarknader i högre grad än för närmarknader och höginkomstländer. Den samlade effekten kan bli att möjliga svenska exportframgångar uteblir. Det är därför viktigt att inte bara stödja de små och medelstora företagen i dess satsningar, utan även ge företagen en mer nyanserad bild av den globala ekonomin, av enskilda marknader och intressera dem för nya exportsatsningar. –Att inom ramen för den informationskampanj som beskrivs ovan informera små och medelstora företag om enskilda marknader och arbeta för att påverka attityderna till export och till enskilda marknader. Finansiering kan vara en kritisk faktor vid export. Internationell handel medför särskilda utmaningar såsom valutarisker och risker för utebliven eller försenad betalning. De statliga exportkrediterna är uppskattade av näringslivet, men omgärdas av villkor såsom som gör att de i ganska låg grad utnyttjas av små och medelstora företag. vittnar dessa företag om att privata banker och kreditförsäkrare har blivit försiktigare med att finansiera mindre exportaffärer. –och AB uppmanas att öka sin marknadsföring gentemot små och medelstora företag. –utökar sitt samarbete med och AB . – En arbetsgrupp tillsätts mellan de viktigaste statliga aktörerna på området och affärsbankerna för att gemensamt identifiera skälen till problemen som beskrivs ovan och föreslå möjliga lösningar. leds gemensamt av AB och . 4.7 De största affärerna och svenska företag har lösningar för modernisering och utbyggnad av infrastruktur och system som vi kan exportera. Systemexport förutsätter ofta medverkan av både stora och små företag, inklusive tekniska konsulter. Stora system upphandlas i långa processer, ofta med inslag av politiska beslut. har i vissa fall lyckats paketera våra erbjudanden på ett sätt som kunnat konkurrera med företagsgrupperingar från andra länder, men ingen samlad ansats har gjorts. Projektgrupper behöver skapas för varje enskild stor affär med medverkan från berörda företag, , och relevanta myndigheter i syfte att samordna statliga främjandeinsatser såsom t.ex. delegationsbesök och högnivåbesök. –Business ges i uppdrag att tillsammans med intresserade företag löpande identifiera de största globala affärerna som har störst potential för svensk export och sysselsättning i . –Möjligheten att finansiera projektförberedande och projektunderstödjande konsultstudier undersöks. –Relevanta sakmyndigheter ges i uppdrag att när det är påkallat medverka i främjandeinsatser för att beskriva de svenska lösningarna ur ett myndighetsperspektiv. –När nya bilaterala samförståndsavtal (MoU) och blandkommissioner övervägs ska näringslivets intressen och konkreta affärsmöjligheter beaktas, men också långsiktig positionering, t.ex. inom forskning och innovation. 4.8 Övergång från bistånd till bredare ekonomiskt samarbete Det svenska utvecklingsbiståndet har fasats ut i ett antal länder , men det har visat sig vara en utmaning att ersätta de goda utvecklingsrelationerna med motsvarande handelsrelationer. De kontaktnät som etablerats tas inte nödvändigtvis tillvara som ett stöd för handelsrelationerna. Det goda namn som byggt upp i landet genom biståndet urholkas gradvis i takt med att nya generationer tar över och andra länder hamnar i deras fokus. bör kunna bli bättre på att hantera övergången från bistånd till handel i relationerna med dessa länder, inklusive i form av forsknings- och innovationssamarbeten. – Exportfrämjande insatser bör samordnas med utvecklingssamarbetet Skr. 2015/16:48 inom sektorer och i länder där det både finns behov av utvecklings- samarbete, en stark svensk resursbas och en konkret efterfrågan både av och från svensk resursbas. –Fem pilotländer väljs ut för att testa hur övergången från biståndstill handelsbaserade relationer kan hanteras strategiskt. –Möjligheten undersöks att skapa ett biståndsfinansierat utbildningsinstrument inom sektorer där svensk resursbas har systemkunnande och där de svenska samarbetsländerna har behov av modernisering, för att brygga över från bistånd till handel. 4.9Ökat utbyte med internationella organisationer FN-systemets samlade upphandlingar har ökat dramatiskt . köptes varor och tjänster för 16,1 miljarder USD, men endast 28,5 miljoner USD (0,) fakturerades från företag i . FN:s upphandlingssystem moderniseras dock, vilket kan innebära nya öppningar för svenska leverantörer. Utvecklingsbankerna och andra internationella finansiella institutioner (IFI) genomför finansiering av infrastruktur och stora systemlösningar i utvecklings- och övergångsekonomier, vilket leder till omfattande upphandling genom IFI och av lokala myndigheter. Svenska företag hävdar sig dock relativt dåligt i dessa upphandlingar och detsamma gäller för EU:s externa utvecklings- och samarbetsprogram. Ett mer systematiskt angreppssätt behöver utvecklas. –En samlad strategi för att öka svensk försäljning av varor och tjänster till FN-systemet, liksom för internationella finansiella institutioner och EU tas fram. –Ett långsiktigt arbete inleds för att påverka och förändra FN- systemets upphandlingskrav så att långsiktighet och hållbarhet i högre grad vägs in i besluten. –Sekonderingen av svensk personal till FN, till tredjelands myndigheter och till multilaterala utvecklingsbanker och internationella finansiella institutioner breddas. –Undersöka möjligheterna att göra till kandidat vid etablering av nya . 4.10Det ska vara enkelt att importera och exportera För företag som ingår i globala värdekedjor är det av stor betydelse att handeln över gränserna fungerar effektivt. Länder med enkla och förutsägbara tullprocedurer har en komparativ fördel gentemot andra länder när det gäller att skapa gynnsamma förutsättningar för internationell handel. Exportföretagen är också beroende av att det finns effektiva tullhanteringsprocesser i de länder som de exporterar sina varor till, eller som de importerar varor från. –ska ge mer behovsanpassad information. Målet är att företagen ska få bättre förutsättningar för att kunna fatta långsiktiga och hållbara beslut i tullrelaterade frågor. –Satsningar ska göras på kapacitetsutveckling och teknisk assistans i länder utanför EU som inte har lika effektiva tullhanteringsprocesser. 4.11Förenkla gränsöverskridande e-handel och dataflöden För många företag är e-handel en första språngbräda ut på en stor, dynamisk internationell marknad. Det finns outnyttjad potential i gränsöverskridande e-handel, både inom och utanför EU. De problem som finns för denna handel består bland annat i fragmenterade regler, bristfällig information och rådgivning men också en tilltagande digital protektionism. Att kunna flytta data över gränser är en förutsättning för många företags möjlighet att handla med utlandet. –ska verka för att EU accepterar förslag i tjänstehandelsavtalet och andra frihandelsavtal om friare dataflöden och förbud mot krav på lokalt placerad datorutrustning och lokal datalagring. –Den kostnadsfria, digitala e-handelsexportrådgivningen utvecklas till att omfatta fler länder . –Informationen till och e-tjänster för utländska företag som önskar rikta sin försäljning till förbättras. 4.12 Främja personrörligheten till och från Att på ett enkelt sätt kunna resa och verka i andra länder har blivit en allt viktigare faktor för handeln. Svenska exportföretag behöver snabbt och enkelt kunna bjuda in potentiella kunder, agenter, leverantörer och affärs- partners till för att besöka anläggningar, förhandla om kontrakt, diskutera problem i genomförandet eller få särskilda specialisttjänster För utländska företag som överväger att etablera sig i är det av mycket stor vikt att de själva, deras utsända personal och eventuella specialister som behöver arbeta för att starta upp företaget kan få visering, uppehålls- eller arbetstillstånd utan onödiga En utmaning för svenska företag är att få tillgång till rätt arbetskraft för att kunna expandera och nå nya marknader. nationella företag har inte som förr personal med motsvarande kompetens i många länder utan samlar spetskompetens på ett eller ett fåtal platser i världen. Även studenter och forskare är i hög grad internationellt mobila vilket förutsätter en snabb hantering av visering För att locka turister från länder utanför EU är en effektiv viserings- hantering också av stor vikt. –Undersöka hur utlandsmyndigheterna kan arbeta för kortare handläggningstider för viseringar. –Möjligheten att öka viseringssamarbetet mellan svenska utlandsmyndigheter och företag med tydliga intressen i för att effektivisera ansökningsprocessen undersöks. –Tydlig information till företag och arbetstagare om gällande regler för personrörlighet ska ges. –ska verka för ett väl fungerande regelverk för personrörlighet som underlättar för företag. 4.13Satsa på internationell standardisering Internationell standardisering är ett viktigt instrument som bidrar till konkurrenskraft, eftersom svenska företag därmed slipper anpassa sig till olika kravnivåer på samma produkt på olika exportmarknader, och istället kan delta i specificeringen av standarder. har historiskt varit mycket engagerat och framgångsrikt i den internationella standardiseringen, men vår starka ställning har försvagats . Genom sekretariatsfunktionen kan vinnlägga en god påverkan på hur nya standarder utformas på produkter av särskild betydelse för svensk handel. Vi behöver därför både behålla de sekretariatsåtaganden som har , men också kunna anta nya. –De svenska standardiseringsorganisationerna ges ökade möjligheter att kunna åta sig sekretariatsansvar för internationell standardisering på för strategiskt viktiga områden. –Uppdrag ges till utvalda centrala myndigheter att prioritera standardiseringsarbetet. 4.14 Kartlägg export- och importproblem och handelshinder Trots att den fria handeln och rörligheten säkras av regelverket på EU:s inre marknad, i WTO-avtalen och i olika bilaterala och regionala frihandelsavtal möter företagen administrativa och byråkratiska hinder på Det kan röra det sig om tullar, regler och kvoter som det internationella arbetet för frihandel ännu inte lyckats röja bort, men ibland är det fråga om handelshinder som strider mot de gällande avtalen Inhämtning av information om upplevda och faktiska handelshinder på den inre marknaden och internationellt sker för Handelshinderinformationen är en färskvara och därför behövs en mer strukturerad och regelbunden kartläggning. skulle ge regeringen och berörda myndigheter ett bättre beslutsunderlag för åtgärder nationellt samt för agerande i förhandlingar och diskussioner bilateralt, inom EU och internationellt. –ges i uppdrag att genomföra en större kartläggning av hinder som svenska företag upplever i sina handelsförbindelser inom såväl EU som med övriga omvärlden. –Kartläggningen ska därefter uppdateras regelbundet. 4.15Höjd ambition för hållbart företagande Svenska företag har generellt en stark hållbarhetsprofil och ser detta som en konkurrensfördel. Regeringen förväntar sig att svenska företag respekterar mänskliga rättigheter i all sin verksamhet. Det kräver särskild uppmärksamhet när affärer görs i länder där dessa rättigheter inte respekteras fullt ut i lagstiftningen och myndighetsutövningen. upplever många svenska företag att de behöver stöd från statliga aktörer vid affärer på sådana komplexa marknader. Regeringen hoppas att den nationella handlingsplanen för företagande och mänskliga rättigheter ska kunna bidra till näringslivets hållbarhetsarbete. har även en stark och konkurrenskraftig näringslivssektor där hållbarhet är själva affärsidén. –En plattform tas fram som bl.a. kan bistå utlandsmyndigheterna att bidra till hållbart företagande i exportfrämjandesammanhang. –Generell kunskapshöjning inom hållbart företagande genomförs på utlandsmyndigheterna. –Övriga åtgärder som listas i regeringens nationella handlingsplan för företagande och mänskliga rättigheter utgör också en del av genomförandet av exportstrategin. 4.16Utländska företag ska vilja investera i ses internationellt som ett framstående innovationsland och det finns potential att kunna attrahera kunskapsintensiva företag att investera och förlägga verksamhet här. Utländska investeringar till bidrar till tillväxt och sysselsättning. Det ökar konkurrensen och tvingar därigenom svenska företag att anpassa sig och öka sin produktivitet. Men de bidrar också med idéer, kapital och nätverk som spiller över på svenska företag och ökar deras innovationskraft. Särskilt i organiserade klustersamarbeten med hög kunskapsnivå ger utländska företag nya stimulanser. Även joint-ventures och andra strategiska partnerskap mellan svenska och utländska företag är en form av investeringar som stärker den svenska konkurrenskraften när det leder till ökad verksamhet i . Investeringsfrämjandet bygger på att information om svenska lagar, regler och förhållanden finns lätt tillgängligt. Men eftersom alla investeringar alltid sker i en lokal miljö behövs ett nära samspel med aktörer för regionalt och lokalt investeringsfrämjande, i kontakterna med den utländske investeraren. –Team Sweden-samordning skapas även för investeringsfrämjandet. –En av dess första åtgärder blir att ge förslag till strategisk inriktning för investeringsfrämjandet. –En genomlysning görs av den långsiktiga finansieringen till regionernas investeringsfrämjande, i syfte att göra dem mindre beroende av kortsiktiga projektmedel. –Resurser anslås till Business för att förstärka dess kompetens att utgöra stöd till det regionala investeringsfrämjandet. –Utländska investeringar som leder till ny produktion och export från ges särskild uppmärksamhet. 4.17Innovativa och tidigt internationaliserade företag I vissa branscher t.ex. it, dataspel, mode, musik, design och handel är nystartade företag globala från starten. Ofta sker försäljning via internet. Dessa företag har behov av stöd för att kunna fortsätta expandera internationellt, men delvis av annorlunda natur än företag som först byggt upp en inhemsk verksamhet. Bland annat kan stöd med e-handel, betalningar, rekrytering av personal med unika kompetenser, finansiering, internationella nätverk eller samverkan med myndigheter behövas. Dessa företag kan behöva en större mängd intensiv rådgivning av högspecialiserad karaktär som kan vara relativt kostsam per deltagande företag. Det statliga exportfrämjandet ska kunna bistå även dessa företag med sina behov. Uppmärksamhet måste dock ägnas så att stödet inte leder till att företagen, helt eller i hög omfattning, flyttar ut sin verksamhet från . –Export- och internationaliseringsrådgivningen anpassas så att den kan möta behov av mer specialiserad karaktär hos innovativa och tidigt internationaliserade företag. –Efter att en kartläggning genomförts av överlappningar mellan olika statliga aktörer ges ett tydligt uppdrag till en av aktörerna att ansvara för att ta fram ett program för internationella snabbväxare (born globals). 4.18Stärk Sverigebilden i utlandet Bilden av utomlands är förhållandevis stark. i relation till storlek har vi topplaceringar i internationella rankningar om allt från samhällsstyre och välfärdslösningar via öppenhet, transparens till kreativitet, innovation, hållbarhet och investeringsklimat. Den stora utmaningen ligger i att kännedomen om är låg eller rent av minskar i länder längre bort, till exempel i och , och 2015/16:48 bland yngre generationer. För en positiv Sverigebild spelar särskilt de kulturella och kreativa näringarna en viktig roll. –En kraftsamling görs kring en handfull länder där Sverigebilden är svag men där potentialen för export är stor. Sverigebilden mäts, en kort- och långsiktig plan för hur vi ska arbeta integrerat med olika verktyg i det samlade främjandet utformas och insatser genomförs. Därefter görs en uppföljning av vilka effekter satsningen gett. –Ett svenskt varumärkesbyggande sker för utvalda branscher, liknande konceptet ”Try Swedish” för svenska livsmedel/svensk gastronomi. –Möjligheten undersöks att göra svenska ambassader till testfastigheter/showrooms för innovativa svenska lösningar och tekniker. –Tillsammans med berörda aktörer genomförs en satsning för att öka internationaliseringen inom de kulturella och kreativa näringarna samt främja kulturdriven export. Satsningen inkluderar en jämförelsestudie med andra länder. –Möjligheten att lansera ett digitalt skyltfönster för de kulturella och kreativa näringarna undersöks. Den globala och svenska turismen fortsätter att växa. Nya ökande turistströmmar tillkommer från tillväxtländer, särskilt i . Majoriteten av företagen i den svenska besöksnäringen är små och har begränsade möjligheter att driva destinationsutvecklingsarbete och marknadsföra sig på internationella marknader. För att tillvarata den tillväxt- och sysselsättningspotential som besöksnäringen har är det centralt med fortsatta insatser för destinationsutveckling, samverkan och insatser för att marknadsföra som besöksmål utomlands. –VisitSweden fortsätter sitt uppdrag och tillförs ytterligare resurser för att marknadsföra som turistland och få fler turister till . –VisitSweden kommer att genomföra särskilda satsningar för att stärka närvaron på tillväxtmarknader, som och , profilera inom eko- och naturturism på landsbygden och genomföra insatser för att förlänga utländska besökares vistelse i . –insatser för fler exportmogna destinationer kommer att kompletteras med insatser i tidigare skeden, där särskilt fokus riktas på insatser som stärker utvecklingen av nya hållbara produkter och upplevelser som kan bidra till fler besökare och växande företag. För att kunna arbeta högt i värdekedjan behövs tillgång till världsledande utbildning och forskning. Det är därför viktigt att kunna attrahera forskare, studenter och medarbetare från hela världen. Antalet studenter som studerar utanför det egna landet ökar i världen och beräknas 2015 uppgå till 4,5 miljoner. tar emot av dessa. Att rekrytera en större andel av denna stora grupp skulle bidra positivt till förutsättningarna för svensk export dels genom att antalet personer med erfarenhet av ökar i världen, dels genom att kompetensförsörjningen för svenska företag förbättras i och utomlands. Internationella studenter som studerat vid svenska universitet och lärosäten har goda kunskaper om vårt land och har särskilt goda förutsättningar att i sin fortsatta verksamhet stärka handeln och annat utbyte mellan och hemlandet. Många utlandsfödda svenskar har sina rötter i två kulturer och behärskar både språk och kulturella/sociala koder och har tillgång till nätverk, som ger många fördelar i utrikeshandel. har organiserat besöksprogram för utländska journalister, och även för potentiella framtida ledare i andra länder. Däremot har liknande besöksprogram inte genomförts för andra strategiskt utvalda personer. –Möjligheten att inrätta ett stipendieprogram, med delfinansiering från näringslivet, riktat till högt kvalificerade utomeuropeiska studenter på områden såsom teknik, design, naturvetenskap, medicin, innovation och entreprenörskap undersöks. –Besöksprogram skapas för kvalificerade målgrupper av beslutsfattare inom teman såsom innovation, entreprenörskap, miljöteknik etc. –En alumnplattform skapas för utlandsmyndigheter, lärosäten och svenska företag. –Arbetet som syftar till att tillvara utlandsfödda svenskars och utländska studenters unika kompetens och värde för utrikeshandel utvecklas. –Marknadsföringen av som studiedestination stärks för att öka antalet internationella studenter som sedan kan främja svenska intressen efter utbildningen. 4.21Sök de globala evenemangen Stora globala evenemang kan hjälpa till att positionera ett land eller en region och påverka landsbilden positivt. Det finns ekonomiska risker med att arrangera stora event, men det kan också generera vinster (i form av hotellnätter, måltider, shopping etc.) och möjligheter till nya arbetstillfällen. Dessutom är reklamvärdet stort, men också det politiska förändringsarbete som möjliggörs kan ha positiva effekter (OS-satsning och tillblivelsen av är ett bra exempel). och besöksnäringen har tagit fram en gemensam strategi för hur ska få arrangera fler internationella idrotts- 2015/16:48 evenemang. Det finns också anledning att fundera över vilka andra större evenemang bör försöka attrahera. –Regeringen ska tillsammans med idrottsrörelsen och andra relevanta aktörer verka för att fler internationella arrangemang förläggs till . 4.22Fler direktlinjer till och från