prop · H20399 · 2015-04-15 00:00:00 — Regeringen har, med anledning av att vissa förutsättningar avseende ansvarsförhållanden mellan staten och landstingen inte har lösts, i budgetpropositionen anfört att staten bör ta ett utökat ansvar för vaccinförsörjning vid en influensapandemi (prop. 2014/15:1 utg.omr. 9 avsnitt 5.5). Ett uppdrag har därför lämnats till att säkerställa tillgången till vaccin i händelse av en influensapandemi samt, i samband med detta, leverans av vaccin till landstingen. Ett avtal med en vaccinproducent bör utifrån bedömning kunna omfatta en tidslängd . Det nuvarande bemyndigandet bör därför dels ökas med , dels förlängas fram . Regeringen bör mot denna bakgrund bemyndigas att för anslaget 2:2 Insatser för vaccinberedskap ingå avtal om pandemivaccin som medför behov av framtida anslag på högst 2016–2021. En framtida vaccination kan ge följder som inte är möjliga att förutsäga , vilket skulle kunna leda till vissa åtaganden . Regeringen kan därför behöva återkomma till avseende sådana framtida åtaganden. 2:3 Bidrag till WHO I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 2:3 Bidrag till WHO ökas med . Skälen för regeringens förslag: Till följd av valutakursförändringar behöver anslaget för medlemsavgiften till () ökas. Regeringen anser därför att anslaget 2:3 Bidrag till WHO bör ökas med . Finansiering sker delvis genom att anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård minskas med . 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken ökas med . Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslog i budgetpropositionen att 2 skulle anvisas anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken 2014/15:1 utg.omr. 9 avsnitt 7.10.5). 2014/15:SoU1, 2014/15:71). Regeringen anser alltjämt att anslaget bör ökas för att utöka bemanningen inom äldreomsorgen. Regeringen avser att avsätta 1 av anslaget 2015 för en satsning på ökad bemanning inom äldreomsorgen. Det bör medföra att satsningarna på att stärka kommunernas egenkontroll av verksamhet som angavs till , bättre samverkan mellan vård och omsorg som angavs till , en nationell demensplan som angavs till , förlängt investeringsstöd till äldreboende som angavs till , och ett nationellt måltids- lyft som angavs till , som socialutskottet tog ställning för, i stället bör användas till en satsning på ökad bemanning. Regeringen fortsätter således att prioritera en utökad bemanning i äldreomsorgen i syfte att skapa ökad trygghet och kvalitet för den enskilde. En utökad bemanning kan skapa utrymme för personalen att tillbringa med den enskilde, men också ge större möjligheter för personalen att gemensamt utveckla verksamheten. Att utöka bemanningen kan även förväntas förbättra arbetsmiljön och därigenom öka attraktionskraften för yrken inom äldreomsorgen. Eftersom satsningen genomförs senare än planerat blir dock anslagsbehovet mindre. Regeringen anser mot denna bakgrund att anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken bör ökas med 2015. –2018 bedöms utgifterna för den ovan nämnda reformen öka med 2 . bedöms utgifterna för andra satsningar på anslaget minska med 1 2016, 1 2017 och med 1 2018. Sammantaget bedöms därmed utgifterna öka med 2016, 2017 och med 2018. Finansiering sker genom de förslag till inkomstökningar och minskade anslag som lämnas i denna proposition. 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Något bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden har inte lämnats . Regeringens förslag: Anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. minskas med . Regeringen bemyndigas att för anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2016–2019. Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslog i budgetpropositionen att skulle anvisas anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. 2014/15:1 utg.omr. 9 avsnitt 7.10.7). beslutade dock att skulle anvisas anslaget (bet. 2014/15:SoU1, rskr. 2014/15:71). Den högre anslagsnivån motiveras delvis med att den s.k. fritidspengen ska fortsätta att finansieras från anslaget, vilket innebär utgifter på . lämnade dock ingen närmare motivering till resterande i högre anslagsnivå jämfört med regeringens förslag. Regeringen bedömer att det, utifrån planerade insatser som finansieras via anslaget, finns ett utrymme att minska anslaget . Regeringen anser därför att anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. bör minskas med . Minskningen bedöms inte påverka den verksamhet som finansieras från anslaget. Enligt och rådets förordning (EU) nr 223/2014 av om fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt ska samtliga europeiska medlemsstater införa en fond för att minska fattigdomen. Fonden kommer finnas tillgänglig 2015–2020 och kostnaderna för fonden belastar detta anslag. Kommuner och organisationer kan ansöka om projektmedel ur fonden. Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ESF- rådet) administrerar fonden och planerar en första utlysning av projektmedel. För att kunna göra en utlysning av och fatta fleråriga beslut om bidrag finns behov av ett bemyndigande från . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2016–2019. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta att får ta upp lån i som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst för beredskapsinvesteringar. Skälen för regeringens förslag: Regeringen har i budgetpropositionen lämnat förslag och redovisat bedömningar om en mer samlad kunskapsstyrning för hälso- och sjukvården och samt en mer renodlad myndighetsstruktur. En del i förslaget är att ska ta över ansvaret för ett antal beredskapsfrågor från . har beslutat i enlighet med regeringens förslag (prop. 2014/15:1 utg.omr. 9 avsnitt 4.6, bet. 2014/15:SoU1, rskr. 2014/15:71) Till följd av det utökade ansvaret behöver en låneram för att kunna göra beredskapsinvesteringar i syfte att hantera utbrott av smittsamma sjukdomar t.ex. influensapandemier. Regeringen bör därför bemyndigas att besluta att får ta upp lån i som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst för beredskapsinvesteringar. Den låneram som beslutats för beredskaps- investeringar kommer därmed att utnyttjas i begränsad utsträckning. 6.9Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Förslaget om en förändrad beräkning av inkomstrelaterad sjuk- och aktivitetsersättning Ärendet och dess beredning: Förslaget har ut- arbetats inom och beretts under hand med . Regeringen föreslog i budgetpropositionen att en förändrad beräkning av inkomstrelaterad sjuk- och aktivitetsersättning skulle införas från (prop. 2014/15:1 utg.omr. 10 avsnitt 3.6). Förslaget antogs dock inte av (bet. 2014/15:SfU1, rskr. 2014/15:46). Regeringens förslag: Hel inkomstrelaterad sjuk- ersättning och aktivitetsersättning lämnas för år räknat av den försäkrades antagandeinkomst. Ändringen träder i kraft . Äldre föreskrifter gäller fort- farande för förmåner som avser tid före ikraftträdandet. Skälen för regeringens förslag: Sjuk- och aktivitetsersättning betalas ut dels i form av inkomstrelaterad ersättning, dels som garanti- ersättning. Den inkomstrelaterade ersättningen uppgår till av den försäkrades antagandeinkomst. Antagandeinkomsten i sin tur beräknas som genomsnittet av den försäkrades pensionsgrundande inkomster och belopp upp till 7,5 prisbasbelopp med tillägg för den allmänna pensionsavgiften för de tre bästa inkomståren under en viss ramtid. är det maximala belopp som betalas ut i form sjuk- eller aktivitetsersättning . Regeringen anser att det är angeläget att förbättra situationen för denna grupp av personer med relativt sett låga inkomster och att förslaget om en förändrad beräkning av inkomstrelaterad sjuk- och aktivitetsersättning alltjämt ska genomföras. Därför föreslår regeringen att hel inkomstrelaterad sjuk- och aktivitetsersättning för år räknat höjs till av den försäkrades antagandeinkomst. Ändringen föreslås träda i kraft Äldre föreskrifter bör fortfarande gälla för förmåner som avser tid före ikraftträdandet. Förslaget föranleder ändringar i socialför- säkringsbalken, se avsnitt 2.2. Enligt beräkningar som har gjorts i SCB:s FASIT-modell innebär förslaget en förbättring för ca 218 000 personer. Av dessa är ca 127 000 kvinnor och ca 91 000 män. Den maximala höjningen uppgår till ca . Förslaget beräknas öka utgifterna på statens budget med 2015. – 2018 bedöms utgifterna öka med . Som en följd av förslaget ökar dessutom kostnader för it- utveckling (se anslag 2:1 ). Förslag om höjd sjukpenning vid arbetslöshet Ärendet och dess beredning: Inom Arbets- marknadsdepartementet har promemorian Höjd inkomstrelaterad ersättning inom arbetslöshets- försäkringen (dnr A2014/3522/A) utarbetats. En sammanfattning av promemorians förslag finns i bilaga 3, avsnitt 1. Promemorians lag- förslag avseende socialförsäkringsbalken finns i bilaga 3, avsnitt 2. Promemorian har remiss- behandlats. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 3, avsnitt 3. Remiss- yttrandena och en remissammanställning finns tillgängliga i (dnr A2014/3522/A). Se även avsnitt 6.13. Arbetslöshetsförsäkringen består av en grund- försäkring och en inkomstbortfallsförsäkring. Vid arbetslöshet lämnas ersättning i form av dagpenning. Dagpenning enligt inkomstbort- fallsförsäkringen betalas ut med ett belopp per dag som är baserat på tidigare förvärvsinkomster (dagpenning i form av inkomstrelaterad ersätt- ning) och med högst respektive lägst det belopp som regeringen fastställer. Det fanns tidigare en bestämmelse i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring om att dagpenningen i en ersättningsperiod kan lämnas med ett högre belopp än under resterande dagar. Den högsta dagpenningen kunde även begränsas i tiden för personer som utförde deltidsarbete. Denna bestämmelse avskaffades . Som anges i avsnitt 6.13 anser regeringen att den högsta inkomstrelaterade ersättningen i arbetslöshetsförsäkringen bör uppgå till i ersättnings- perioden och till därefter. För att kunna föreskriva ett förhöjt belopp under er- sättningsperiodens början behöver ändringar gö- ras i lagen om arbetslöshetsförsäkring. Beloppen kommer att regleras i förordningen (1997:835) om arbetslöshetsförsäkring. Regeringens förslag: Till den del en försäkrad är arbetslös lämnas hel sjukpenning med högst . De föreslagna ändringarna träder i kraft . Äldre före- skrifter gäller fortfarande för sjukpenning som avser tid före ikraftträdandet. Promemorians förslag: Överensstämmer i sak med regeringens. I promemorian föreslogs dock att ändringarna skulle träda i kraft . Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som har yttrat sig över förslaget har tillstyrkt det. Inspektionen för socialförsäkringen påpekar dock att någon fullständig harmonisering mellan sjukpenning och ersättning från arbetslöshets- ersättning inte har åstadkommits. Försäkrings- kassan anser att det är bra att ett högsta belopp anges för sjukpenning. Skälen för regeringens förslag: Med anled- ning av att regeringen i denna proposition redovisar sin avsikt att höja dagpenningen från arbetslöshetsförsäkringen bör även det högsta belopp som kan lämnas som sjukpenning till den som är arbetslös höjas. Dagpenning enligt arbetslöshetsförsäkringen betalas ut vid hel arbetslöshet, medan sjukpenning enligt socialförsäkringsbalken betalas ut . Det föreslås att hel sjukpenning till den som är arbetslös ska kunna lämnas med högst per dag, vilket motsvarar en dagpenning från arbetslöshetsförsäkringen om . Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) har påpekat att den nuvarande regeln i likhet med den nu föreslagna har den bristen att det i lag anges det högsta belopp som hel sjukpenning kan lämnas till den som är arbetslös medan nivån på dagpenning i arbetslöshetsförsäkring anges i förordning. ISF pekar också på att harmonise- ringen inte blir fullständig mellan sjukpenning och ersättningen från arbetslöshetsförsäkringen då flera belopp anges i arbetslöshetsförsäkringen och endast ett högsta belopp för sjukpenning. Vad gäller fullständig harmonisering av ersättningarna anser regeringen att det inte är möjligt av administrativa skäl. Detta är samma bedömning som gjordes då det nuvarande regelverket infördes . har också välkomnat att endast ett högsta belopp anges för sjukpenningen. Även fortsättningsvis bör bestämmelsen inte gälla sjukpenning i förebyggande syfte m.m. som regleras i 27 kap. 6 § socialförsäkringsbalken. Ändringarna föreslås träda i kraft . Äldre föreskrifter bör fortfarande gälla för sjukpenning som avser tid före ikraftträdandet. Några övergångsbestäm- melser bedöms i övrigt inte nödvändiga. Förslaget föranleder ändringar i socialför- säkringsbalken, se avsnitt 2.2. En höjning av det högsta beloppet som lämnas i form av sjukpenning till personer som är arbetslösa beräknas på helårsbasis innebära att 57 000 personer (31 000 kvinnor och 26 000 män) får höjd sjukpenning och att statens utgifter för sjukförsäkringen beräknas öka med 2015. Utgifterna bedöms därefter öka med 2016, 2017 och med 2018. 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 34 . Regeringens förslag: Anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. ökas med 2 . Skälen för regeringens förslag: Utgifterna för sjukpenning har ökat mer än beräknat, i huvudsak till följd av ett ökat antal sjukfall. Vidare översteg utfallet anvisade medel på anslaget, varför ett underskott fördes över till 2015. Ytterligare medel på 2 behöver därför tillföras anslaget. Utöver detta föreslås ovan en höjd sjukpenning vid arbets- löshet fr.o.m. . Detta innebär att utgifterna beräknas öka med . Regeringen anser mot denna bakgrund att anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. bör ökas med 2 . Finansiering av de ökade utgifterna till följd av höjd sjukpenning sker genom de förslag till inkomstökningar och minskade anslag som lämnas i denna proposition. 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 50 . Regeringens förslag: Anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. ökas med . Skälen för regeringens förslag: De ovan föreslagna ändringarna avseende beräkningen av antagandeinkomst för sjuk- och aktivitetsersättning medför att utgifterna för dessa stöd beräknas öka. Regeringen anser därför att anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. bör ökas med . Utgifterna bedöms öka med 2016–2018. Finansiering sker genom de förslag till inkomstökningar och minskade anslag som lämnas i denna proposition. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 7 . Regeringens förslag: Anslaget 2:1 Försäkrings- kassan ökas med . Skälen för regeringens förslag: De förändringar av underhållsstödet (avsnitt 6.11), arbetslöshetsförsäkringen (avsnitt 6.13) samt sjuk- och aktivitetsersättningen som föreslås och redovisas i denna proposition medför ökade förvaltningskostnader för . Vidare avser regeringen lämna förslag om att av föräldrapenningen ska reserveras för vardera föräldern, vilket också kommer att påverka förvaltningskostnaderna. gör regeringen i denna proposition bedömningen att jämställdhetsbonusen i föräldraförsäkringen inte bör förstärkas (se avsnitt 6.11) vilket medför minskade kostnader för myndigheten. Regeringen anser mot denna bakgrund att anslaget 2:1 bör ökas med . Finansiering sker genom de förslag till inkomstökningar och minskade anslag som lämnas i denna proposition. 6.10Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Förslag om ändringar gällande bostadstillägg, särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd Ärendet och dess beredning: Förslaget om höjning av bostadstillägget och om höjning av den skäliga levnadsnivån inom förmånerna särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd har beretts under hand med . Regeringen lämnade i budgetpropositionen förslag om ändring i socialförsäkringsbalken i syfte att förbättra den ekonomiska situationen för ålderspensionärer med lägst ekonomisk standard och avsatte för detta för förbättring av bostadstillägget till pensionärer och äldreförsörjningsstödet (prop. 2014/15:1 utg.omr. Förslagen antogs dock inte av (bet. 2014/15:SfU2, rskr. 2014/15:47). Regeringens förslag: Bostadstillägg till den som har fyllt lämnas fr.o.m. av bostadskostnaden upp till bostadskostnadstaket. Den skäliga levnadsnivån för dem som är inom förmånerna särskilt bostadstillägg till pensionärer och äldreförsörjningsstöd höjs fr.o.m. till 1,473 gånger prisbasbeloppet för den som är ogift och till 1,204 gånger prisbasbeloppet för den som är gift. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för förmåner som avser tid före ikraftträdandet. Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser alltjämt att åtgärder för de ekonomiskt sämst ställda ålderspensionärerna behöver vidtas och föreslår därför förbättringar som motsvarar de som föreslogs i budgetpropositionen . Regeringen föreslår att den del av Bostadstillägg till dem som har fyllt bostadskostnaden upp till ett tak på och månad. Därutöver lämnas ett generellt tillägg om per hushåll och månad. Bostadstillägget är inkomstprövat mot i princip alla inkomster och mot förmögenhet. Det är därför en förmån som når de ålderspensionärer som har de minsta ekonomiska resurserna. För dem som får bostadstillägg är förmånen också av stor betydelse för att upprätthålla en rimlig ekonomisk standard och den bidrar starkt till att minska andelen pensionärer med en låg ekonomisk standard (av medianinkomsten). Eftersom kvinnor i genomsnitt har lägre pensioner än män är det främst kvinnor som får bostadstillägg. Av de 285 000 ålderspensionärer som får bostadstillägg är kvinnor. I genomsnitt får kvinnor också något högre bostadstillägg än män. Genom att ersättningsgraden höjs får alla ålderspensionärer med bostadstillägg en förbättring. Kvinnor är i större utsträckning än män ekonomiskt utsatta och dominerar bland dem som får bostadstillägg. av de medel som avsätts för förbättringen av bostadstillägget går till kvinnor. Höjningen blir för dem med en bostadskostnad på eller mer. I genomsnitt blir höjningen . Utöver bostadstillägget finns även särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd. Det är ett extra ekonomiskt skyddsnät för dem med hög hyra och en särskilt låg inkomst, som oftast beror på att de inte har tjänat in en hel garantipension. Genom dessa förmåner garanteras ålderspensionärerna en viss lägsta skälig levnadsnivå. Det handlar om en begränsad grupp om ca 15 000 personer som får en sådan förmån. Förbättringen av bostadstillägget omfattar även ålderspensionärer som har särskilt bostadstillägg respektive äldreförsörjningsstöd. Dessa förmåner minskas dock mot alla inkomster, inklusive mot bostadstillägget, vilket innebär att den föreslagna höjningen av bostadstillägget leder till en motsvarande sänkning av det särskilda bostadstillägget respektive av äldreförsörjningsstödet. För att även dessa ålderspensionärer med den allra lägsta ekonomiska standarden ska få en förbättrad disponibel inkomst föreslår regeringen en höjning av den garanterade nivån för äldreförsörjningsstöd och särskilt bostadstillägg för dem . föreslås den skäliga levnadsnivån höjas från 1,4468 till 1,473 gånger prisbasbeloppet för den som är ogift och från 1,191 till 1,204 gånger prisbasbeloppet för den som är gift. Höjningen av den skäliga levnadsnivån motsvarar höjningen av bostadstillägget, dvs. de som får särskilt bostadstillägg eller äldreförsörjningsstöd får en motsvarande höjning av sin ekonomiska standard. Äldre föreskrifter bör fortfarande gälla för bostadstillägg, särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd som avser tid före ikraftträdandet. Förslagen föranleder ändringar i socialför- säkringsbalken, se avsnitt 2.2. En höjning av bostadstillägget innebär att En höjning av äldreförsörjningsstödet bedöms 2016 och framåt. 1:3 Bostadstillägg till pensionärer I statens budget finns för dessa ändamål uppförda ramanslag på 8 respektive . Regeringens förslag: Anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer ökas med . Anslaget 1:4 Äldreförsörjningsstöd ökas med . Skälen för regeringens förslag: De förslag till ändringar avseende bostadstillägg, särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd som lämnas ovan medför att utgifterna för dessa stöd beräknas öka. Regeringen anser därför att anslagen 1:3 Bostadstillägg till pensionärer och 1:4 Äldreförsörjningsstöd bör ökas med respektive med . Finansiering sker genom de förslag till inkomstökningar och minskade anslag som lämnas i denna proposition. 6.11Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Förslag till höjt underhållsstöd Ärendet och dess beredning: Förslaget om höjt underhållsstöd har beretts under hand med och Kronofogdemyndig- heten. Regeringen föreslog i budgetpropositionen att underhållsstödet skulle höjas (prop. 2014/15:1 utg.omr. Förslaget antogs dock inte av (bet. 2014/15:SfU3, rskr. 2014/15:48). Något yttrande från Lagrådet har inte inhämtats då lagförslaget författningstekniskt och även i övrigt är av sådan beskaffenhet att Lagrådets granskning skulle sakna betydelse. Regeringens förslag: Underhållsstödsbeloppet höjs med och barn. Förslaget träder i kraft och tillämpas första gången i fråga om underhållsstöd och betalningsskyldighet som avser tid efter . Skälen för regeringens förslag: Ensamstående föräldrar, oftast kvinnor, har vanligen en svagare ekonomi än föräldrar som är gifta eller sambor. Deras disponibla inkomst består till en större andel av familjeekonomiska stöd som t.ex. underhållsstöd och bostadsbidrag. Underhållsstödets belopp är inte knutet till prisutvecklingen i samhället och har inte höjts . Dagens underhållsstöd täcker inte längre hälften av normalkostnaden för barnet efter det att hänsyn har tagits till barnbidraget. Detta gäller särskilt de äldre barnen inom underhållsstödssystemet. Då många barn med låg ekonomisk standard lever i hushåll som är mottagare av underhållsstöd är det dessutom fördelningspolitiskt träffsäkert att höja underhållsstödet. Regeringen anser därför alltjämt att det finns anledning att höja stödet med per barn och månad. Förslaget föreslås träda i kraft och tillämpas första gången i fråga om underhållsstöd och betalnings- skyldighet som avser tid efter . Förslaget föranleder ändringar i socialför- säkringsbalken, se avsnitt 2.1. Ett höjt underhållsstödsbelopp innebär även en högre betalningsskyldighet för den bidrags- skyldige eftersom betalningsbeloppet ökar för honom eller henne. En majoritet, , av de bidragsskyldiga är män. Därutöver har framfört att för bidragsskyldiga som har skulder för obetalda underhållsstöd riskerar förslaget att innebära en ökad skuldbörda. Kronofogde- myndigheten har vidare framfört att förslaget påverkar deras administration i och med att pågående löneutmätningsbeslut måste ändras för de gäldenärer som är mottagare av underhållsstöd eller betalningsskyldiga för lämnat underhållsstöd. Som en följd av förslaget ökar kostnader för it-utveckling, se avsnitt 6.9. Höjningen av underhålls- stödsbeloppet beräknas vidare öka utgifterna på statens budget med . Därefter bedöms utgifterna öka med 2016, 2017 och med 2018. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 39 . Regeringens förslag: Anslaget 1:2 Föräldra- försäkring minskas med . Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslog i budgetpropositionen att 39 skulle anvisas anslaget 1:2 Föräldraförsäkring (prop. 2014/15:1 utg.omr. 39 003 861 000 2014/15:SfU3 s. 11, rskr. 2014/15:48). gav i samband med beslutet regeringen tillkänna att jämställdhetsbonusen skulle förstärkas. Regeringen hade i budget- propositionen beskrivit sin syn på jämställdhetsbonusen (prop. 2014/15:1 utg.omr.