prop · H30357 · 2015-12-01 00:00:00 — För flertalet mål- och ärendetyper innebär den instansordning som föreslås gälla för patent- och marknadsdomstolarna ingen ändring i för- hållande till den ordning som gäller. För ett fåtal mål- och ärendetyper kommer instansordningen att innebära att prövningen som huvudregel kan ske i ytterligare en instans i förhållande till nuvarande ordning, vilket för dessa mål- och ärendetyper kan innebära att kostnaden för domstolsprövningen ökar trots effektiviseringen av förfarandet. En sådan eventuell kostnadsökning bedöms dock inte bli annat än marginell. bedöms dessutom reformen medföra en mer rationell och effektiv hantering av de berörda målen och ärendena, vilket i sin tur bör kunna medföra totalt sett minskade kostnader för verksamheten. 2015/16:57 Ekonomiska konsekvenser för domstolarna m.m. Den reform som föreslås är huvudsakligen av organisatorisk natur och innebär att uppgifterna i Patentbesvärsrätten och förs över till Domstolar. Detta kommer att medföra permanenta kostnadsökningar för Domstolar och, som och påpekar, därmed kräva att resurser förs till. Med hänsyn till att Patentbesvärsrättens och upp- gifter genom reformen förs över till Domstolar är det till att börja med en rimlig utgångspunkt att kostnaderna för personal i patent- och marknadsdomstolarna i vart fall inledningsvis i stort sett kommer att motsvara kostnaden för personalen i Patentbesvärsrätten respektive samt berörd personal inom Domstolar. Vissa personalkostnader kan tänkas tillkomma, bl.a. till följd av att patent- och marknadsdomstolarna kan komma att behöva tillföras domarresurser till följd av att målen i avgörs med till övervägande del externa ledamöter. bör det finnas en effektiviseringspotential i de nya domstolarna framför allt såvitt avser den administrativa verksamheten samt möjligtvis även på ledamotssidan. Domarbehovet kommer dessutom även i patent- och marknads- domstolarna till en del att täckas med externa ledamöter. Som Dom- stolsverket påpekar kan dock minskningen i antalet mål vid domstolarna i resten av landet till följd av reformen antas vara så begränsad att någon omedelbar påverkan på verksamheten där inte kan förväntas. Inte heller den omständigheten att vissa nya måltyper kommer att kunna prövas av tingsrätt respektive Arbetsdomstolen i den för arbetstvister föreskrivna ordningen bedöms påverka dessa domstolars verksamhet. Även när det gäller lokaler och övriga förvaltningsutgifter bedömer regeringen att dessa kommer att motsvara kostnaderna för Patentbesvärs- rätten och samt berörda delar av Dom- stolar. Sammantaget bedömer således regeringen att omfattningen av kost- nadsökningarna för Domstolar huvudsakligen kommer att mot- svara nuvarande kostnader för verksamheten i Patentbesvärsrätten respektive samt berörda delar av och . För att täcka de kostnader som inte redan belastar Domstolars anslag bör därför, i samband med att uppgifterna i Patentbesvärsrätten och förs över dit, anslaget för Domstolar som utgångspunkt ökas med resurser motsvarande befintliga anslag för Patentbesvärsrätten och Marknads- domstolen. Regeringen avser att återkomma med förslag till anslagsöver- föringar i budgetpropositionen . När det gäller fördelningen av de tillkommande anslagen kan det kon- stateras att merparten av verksamhetsöverföringen från Patentbesvärs- rätten och kommer att ske till Patent- och marknads- domstolen som första instans. Viss del av verksamheten kommer dock att föras till Patent- och marknadsöverdomstolen och motsvarande del av det samlade anslaget för Patentbesvärsrätten och bör därför föras dit. Regeringen delar således inte upp- fattning att medel för finansiering av den i tillkommande Den närmare fördelningen av det samlade anslaget hanteras inom ramen för den ordinarie budgetprocessen i Domstolar. Reformen kan därutöver antas medföra vissa omställningskostnader för Domstolar bl.a. i form av kostnader för förstärkningspersonal, information, flyttkostnader och kostnader för nedlagd tid i genom- förandeprojektet (se nedan om planerade uppdrag). Det gäller för såväl och som . Till detta kan även, som påpekar, komma vissa kostnader för utbildning och andra kompetenssamlande åtgärder. Härtill kommer eventuella kostnader för avveckling av Patentbesvärsrätten och . Regeringen bedömer att omställningskostnaderna och avvecklingskostnaderna i samband med reformens genomförande ryms inom befintliga ramar. En översyn av ytterligare kostnader tillkommer för Domstolar. Som utgångspunkt bör gälla att kostnadsökningen inte blir så stor att den inte ryms inom befintliga anslag för Domstolar. anför att reformen i förhållande till nuvarande ordning kan komma innebära vissa ökade kostnader för såväl parterna, framför allt i de kumulerade tvistemålen, som för det allmänna, i första hand i brottmålen. För tvistemålens del bedöms den möjlighet som införs i fråga om att kumulera mål som omfattas av Patent- och marknads- domstolens exklusiva behörighet med andra mål inte komma att aktualiseras i annat än ett begränsat antal fall. När det gäller brottmålen kan konstateras att antalet immaterialrättsliga brottmål är relativt få (ca 20 mål ) och att risken för blandade åtal av betydelse får anses vara liten (jfr avsnitt 7.3). Av betydelse i sammanhanget är också möjligheten att närvara i sammanträden och förhandlingar via videolänk. Därtill kommer att en samlad prövning i såväl de aktuella tvistemålen som brottmålen innebär att bl.a. parterna behöver inställa sig i endast en dom- stol. Sammantaget bedömer regeringen att det inte uppkommer någon beaktansvärd kostnadsökning vare sig för enskilda parter eller för det allmänna i nu aktuella avseenden. Enligt regeringens uppfattning innebär dessutom reformen i övrigt sådana fördelar ur såväl kompetens- som effektivitetshänseende att fördelarna även för de nu aktuella parterna väger över. Närmare om konsekvenserna för myndigheterna Genom inrättandet av patent- och marknadsdomstolarna blir och , på motsvarande sätt som redan gäller för och de andra registreringsmyndigheterna för firma samt och , part i vissa av de ärenden som överklagas från respektive myndighet. Detta kan, bl.a. beroende på i vilken utsträckning patent- och marknads- domstolarna kommer att kommunicera handlingarna i ärendet med dessa myndigheter, komma att medföra visst merarbete i förhållande till nuvarande ordning. måste det beaktas att och genom att vara part i domstolsprocessen även får klagorätt. Därigenom kan förutsättningarna för prejudikatbildningen förbättras, vilket i sin tur kan bidra till en effek- tivare handläggning av ärenden i myndigheterna. 2015/16:57 sammantaget att de eventuella kostnadsökningar som kan uppkomma för och i de fall de blir part i patent- och marknadsdomstolarna i vart fall inte blir större än att de ryms inom befintliga ramar. Närmare om konsekvenser för företagen När det gäller reformens konsekvenser för företagen anför att konsekvensbeskrivningarna i departementspromemorian och promemo- rian är bristfälliga bl.a. i det avseendet att de inte beskriver antal berörda företag och effekter på företagens kostnader och konkurrensförhållanden. pekar också på brister i beskrivningen av effekter för små företag. De rättsområden som omfattas av den samlade domstolsprövningen i patent- och marknadsdomstolarna är typiskt sett sådana där såväl små som stora företag förekommer som parter. Antalet berörda företag, deras storlek eller inom vilka branscher de verkar är dock inte möjligt att ange eftersom dessa faktorer påverkas av i vilken omfattning mål eller ärenden anhängiggörs i domstol och vilka parter som då berörs. Enligt regeringens bedömning kommer dock den samlade prövningen i patent- och marknadsdomstolarna att omfatta ca 400 mål . I merparten av dessa kommer åtminstone ett företag att vara inblandat. Det ska emellertid framhållas å ena sidan att mer än ett företag kan förekomma på såväl kärande- som svarandesidan i ett mål och å andra sidan att ett eller flera företag kan vara part i flera mål eller ärenden, t.ex. såväl i ett ärende om invändning mot registrering av en immateriell rättighet som i ett intrångsmål. Mot denna bakgrund är det enligt regeringens upp- fattning inte möjligt att närmare beskriva vilka företag som berörs eller deras storlek. Antalet mål som omfattas av reformen kan dock ge en fingervisning om hur många företag som berörs. Det är inte heller mot bakgrund av det anförda rimligt att särskilt ta hänsyn till de små företagen vid utformningen av förslagen. Regeringen noterar dock att ställt sig positivt till reformen. Inrättandet av patent- och marknadsdomstolarna innebär inte någon ändring av de materiella reglerna på de berörda rättsområdena och refor- men påverkar därmed inte hur företagen har att förhålla sig till den aktuella lagstiftningen. Enligt regeringens uppfattning bör därmed inte heller någon ökning av företagens administrativa eller övriga kostnader uppkomma. Det kan däremot konstateras att de positiva effekter av reformen för domstolsprövningen i form av bl.a. förkortade handläggningstider som redovisas ovan även kommer att komma företagen till del. Därmed kan såväl stora som små företags behov av snabba besked i frågor som påverkar etableringsvillkor, innovations- verksamhet, investeringar och konkurrensförhållanden tillgodoses. Detta kan, som konstaterar, snarare komma att innebära minskade administrativa kostnader för företagen, men också minskade kostnader även i övrigt t.ex. i form av minskade kostnader för ombud. Det är dock inte möjligt att närmare ange hur stor denna förändring blir. För vissa av de mål- och ärendetyper som omfattas av reformen innebär den nya ordningen för domstolsprövningen att handläggningen kommer att ske vid domstolar belägna i i stället för den domstol som ett företag svarar vid enligt allmänna forumbestämmelser. I dessa fall kan, om inställelse vid sammanträde i patent- och marknads- domstolarna blir aktuellt, de berörda företagens kostnader bli högre än enligt nuvarande ordning. Det ska dock även här framhållas att merparten av de mål och ärenden som omfattas av reformen redan enligt nuvarande ordning handläggs vid domstolar som är belägna i , varför en eventuell kostnadsökning i detta avseende inte ska överdrivas. I ett för företagen relevant hänseende skiljer sig regeringens förslag från departementspromemorians förslag och det gäller formerna för pre- judikatbildningen. Det är också framför allt när det gäller effekterna av instanskedjans längd som , Företagarna, för Marknadsrätt och har syn- punkter på den bedömning av konsekvenserna som görs i departements- promemorian. Enligt regeringens uppfattning innebär särskilt den omständigheten att det som huvudregel inte kommer att vara möjligt att överklaga Patent- och marknadsöverdomstolens avgöranden, tillsammans med förslagen om åtgärder för att tillförsäkra en effektiv process, att den risk för negativa konsekvenser för företagen i form av längre hand- läggningstider till följd av reformen som dessa remissinstanser ger uttryck för inte längre kvarstår eller i vart fall minskas betydligt. Konsekvenser för personalen och uppdrag för genomförandet Regeringen har gett , och i uppdrag att förbereda inrättandet av Patent- och marknadsdom- stolen och Patent- och marknadsöverdomstolen och att i Dom- stolar inordna de uppgifter som Patentbesvärsrätten och Marknads- domstolen ansvarar för. Uppdraget innefattar att överväga såväl organisationens närmare utformning, bl.a. bemanning, lokaler och verksamhetsstöd, som hur behovet av särskild kompetens kan tillgodo- ses. Regeringen har gett Patentbesvärsrätten och i uppdrag att dels förbereda överföring av sina uppgifter till Domstolar, dels förbereda en avveckling av respektive myndighet så att de kan upphöra som myndigheter . Uppdragen har getts med förbehåll för godkännande i nöd- vändiga delar. Vid genomförande av uppdragen ska, som Arbetsgivar- verket lyfter fram, , Patentbesvärsrätten och Marknads- domstolen beakta 6 b § lagen (1982:80) om anställningsskydd. Inrättandet av patent- och marknadsdomstolarna grundas på övervägan- den rörande den mest ändamålsenliga utformningen av domstolspröv- ningen på de berörda rättsområdena ur ett nationellt perspektiv. Några generella regler på EU-nivå om hur domstolsprövningen på de aktuella områdena ska vara utformad finns inte. I materiellt hänseende finns dock en omfattande EU-reglering som även innehåller vissa bestämmelser om t.ex. koncentration av domstolsprövningen (se t.ex. rådets förordning om gemenskapsvarumärken). Den föreslagna reformen ligger i linje med dessa EU-rättsakter. 2015/16:57 Förslagen bedöms inte leda till några konsekvenser för landstingen, det kommunala självstyret, jämställdheten, brottsligheten och den offentliga servicen i olika delar av landet eller för möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. Som konstateras i avsnitt 5.1 bedöms förslagen stärka den svenska konkurrenskraften. Generellt sett medför en stärkt konkurrenskraft positiva effekter på sysselsättningen. Inrättandet av patent- och marknadsdomstolarna syftar till att skapa en mer bärkraftig dömande verksamhet som innebär att både resurser och kompetens kan användas mer effektivt. Att reformen får avsett genomslag är av stor betydelse såväl för verksamheten vid berörda domstolar och myndigheter som för företagen. För att säkerställa att regelverket för patent- och marknadsdomstolarna har en så ändamålsenlig utformning som möjligt och att reformen även i övrigt får avsett genomslag, t.ex. när det gäller konsekvenserna för företagen, bör en uppföljning ske. För att uppföljningen ska vara meningsfull bör den inte ske förrän reformen har varit i kraft . Vissa effekter kan dock bedömas tidigare än andra. Som SFIR anför kan det därför vara värdefullt med en utvärdering i omgångar. Regeringen anser mot denna bakgrund att reformen bör följas upp efter såväl två som tre och . Uppföljningen bör utgå från en nuvärdesanalys och avse såväl reformens effekt på handläggningstider och kvalitet i dömandet som kostnadskonsekvenser för både enskilda och det allmänna. I uppföljningen bör bl.a. ingå att bedöma reformens effekter när det gäller kontinuiteten i dömandet och kompetensuppbyggnaden på lång sikt. Vidare bör det, som bl.a. pekar på, inom ramen för uppföljningen ges utrymme för att bedöma behovet av eventuella justeringar av patent- och marknadsdomstolarnas behörighet och andra förändringar av regelverket. 16.1Förslag till lag om patent- och marknadsdomstolar Lagen är ny och ersätter bestämmelserna i lagen (1970:417) om marknadsdomstol m.m., MDL, lagen (1977:729) om Patentbesvärsrätten, PBRL, och vissa bestämmelser i de materiella lagar som omfattas av patent- och marknadsdomstolarnas behörighet. 1 kap. 1 § Denna lag gäller handläggningen av mål och ärenden i Patent- och marknads- domstolen och Patent- och marknadsöverdomstolen samt sådan handläggning i som följer av bestämmelser i denna lag. Paragrafen reglerar lagens tillämpningsområde. Övervägandena finns i Prop. 2015/16:57 avsnitt 5 och 6. Av paragrafen framgår att bestämmelserna i lagen gäller den handlägg- ning som sker i Patent- och och Patent- och Den gäller också sådan handläggning i Högsta domstolen som följer av bestämmelser i denna lag. finns i 3 kap. 1–7 och 10 §§. 1 kap. 2 § Patent- och marknadsdomstol är . Patent- och marknadsöverdomstol är . I paragrafen anges vilka domstolar som är patent- och marknadsdom- Övervägandena finns i avsnitt 6.4. I första stycket anges att det är som är Patent- och Patent- och är första domstols- I andra stycket anges att det är som är Patent- och mark- Patent- och marknadsöverdomstolen är andra dom- Patent- och och Patent- och marknadsöver- domstolen är alltså en del av den befintliga tingsrätts- respektive De utgör dock särskilda domstolar i den mening som avses i bl.a. 10 kap. 17 § första stycket 1 , RB, se närmare författningskommentaren till 1 kap. 4 §. 1 kap. 3 § Patent- och domar och beslut får överklagas till Patent- och marknadsöverdomstolen, om inte något annat är föreskrivet. Patent- och marknadsöverdomstolens domar och beslut i brottmål får över- klagas till , om inte något annat är föreskrivet. Patent- och marknadsöverdomstolens domar och beslut i tvistemål och ärenden får inte överklagas. Patent- och marknadsöverdomstolen får dock, utom i de fall som avses i 4 kap. 13 § konkurrenslagen (2008:579), tillåta att ett avgörande överklagas till om det är av vikt för ledning av rättstillämp- ningen att överklagandet prövas av . Paragrafen innehåller bestämmelser om instansordningen. dena finns i avsnitt 6.6. Enligt första stycket får Patent- och domar och beslut överklagas till Patent- och marknadsöverdomstolen, om inte något annat är föreskrivet. Regler om överklagbarhet finns bl.a. i rättegångs- balken, vilka genom hänvisningen i 3 kap. 1 § är tillämpliga också i Patent- och (se 49 kap. RB). Enligt andra stycket får Patent- och marknadsöverdomstolens domar och beslut i brottmål överklagas till , om inte något annat är föreskrivet. I vilka fall ett avgörande av en hovrätt i ett brottmål inte får överklagas framgår av reglerna i 54 kap. RB, vilka genom hänvisningen i 3 kap. 1 § är tillämpliga också i Patent- och marknads- Av tredje stycket framgår att Patent- och marknadsöverdomstolens av- göranden i tvistemål och ärenden som huvudregel inte får överklagas. 2015/16:57 andra meningen framgår dock att det finns en möjlighet för Patent- och marknadsöverdomstolen att, när domstolen anser att det är av vikt för ledning av rättstillämpningen, tillåta ett överklagande till Högsta dom- stolen, s.k. ventil. Även i detta fall gäller bestämmelser om överklagbarhet (se 54 kap. RB). Om Patent- och marknadsöver- domstolen har meddelat ett beslut om att tillåta ett överklagande gäller vanliga regler om prövningstillstånd i . Ett undantag från möjligheten att tillåta ett överklagande gäller i mål om förbud eller åläggande rörande företagskoncentrationer. Det innebär att Patent- och marknadsöverdomstolens avgörande i dessa mål alltid är slutligt. 1 kap. 4 § Patent- och handlägger mål och ärenden enligt det som föreskrivs i 1.lagen (1949:345) om rätten till arbetstagares uppfinningar, patentlagen (1967:837), lagen (1971:1078) om försvarsuppfinningar, lagen (1978:152) om svensk domstols behörighet i vissa mål på patenträttens område m.m. och växtförädlarrättslagen (1997:306), 2.lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk, mönsterskyddslagen (1970:485), firmalagen (1974:156), lagen (1992:1685) om skydd för kretsmönster för halvledarprodukter och varumärkeslagen (2010:1877), 3.konkurrenslagen (2008:579), marknadsföringslagen (2008:486), lagen (1984:292) om avtalsvillkor mellan näringsidkare, lagen (1994:1512) om avtals- villkor i konsumentförhållanden, lagen (2000:1175) om talerätt för vissa utländ- ska konsumentmyndigheter och konsumentorganisationer, försäkringsavtalslagen (2005:104), lagen (2005:590) om insyn i vissa finansiella förbindelser m.m., lagen (2006:484) om franchisegivares informationsskyldighet, lagen (2010:510) om lufttransporter, lagen (2010:1350) om uppgiftsskyldighet i fråga om marknads- och konkurrensförhållanden, lagen (2014:836) om näringsförbud och lagen (2014:1344) med kompletterande bestämmelser till EU:s tåg-, fartygs- och busspassagerarförordningar, och Paragrafen innehåller bestämmelser om Patent- och verksamhetsområde. Övervägandena finns i avsnitt 5 och 7. Vilka mål och ärenden som ska handläggas i Patent- och marknads- domstolen framgår av bestämmelser i flera olika författningar. Dessa för- fattningar räknas upp i paragrafen. I punkt 1 räknas de immaterialrätts- liga författningar upp där särskilda sammansättningsregler gäller (jfr 4 och 5 kap.). I punkt 2 räknas övriga immaterialrättsliga författningar upp. I punkt 3 räknas de konkurrensrättsliga och marknadsföringsrättsliga författningarna upp liksom ett antal författningar enligt vilka marknads- föringslagen ska tillämpas. I uppräkningen ingår även lagen om närings- förbud, som i vissa fall aktualiseras vid överträdelser mot konkurrens- lagen. Med annan lag i punkt 4 avses vissa associationsrättsliga lagar som anger att en myndighets beslut att vägra registrering av en firma överklagas till Patent- och . Som exempel kan nämnas 31 kap. 2 § andra stycket aktiebolagslagen (2005:551). Patent- och behörighet omfattar tvistemål, brottmål och ärenden – såväl ansökningsärenden som ärenden som inleds genom överklagande av myndighetsbeslut – enligt vad som anges i de aktuella lagarna. Patent- och och Patent- och marknadsöverdom- Prop. 2015/16:57 stolen är särskilda domstolar i den mening som avses i 10 kap. 17 § första stycket 1 RB. Det innebär att en tvistemålstalan som skulle ha väckts vid Patent- och men som väcks vid en tingsrätt i princip ska avvisas utan foruminvändning och att högre rätt har att självmant beakta forumfrågan (se 10 kap. 17 § första stycket 1 och 19 § RB). Enligt 10 kap. 20 a § RB ska dock en stämningsansökan under vissa förutsättningar i stället lämnas över till en behörig domstol. Motsvarande gäller i fråga om brottmål (se 19 kap. 9, 10 och 11 a §§ RB). I fråga om överlämnande av ärenden enligt lagen (1996:242) om domstolsärenden, ÄL, till behörig domstol och avvisning på grund av domstolens bristande behörighet finns bestämmelser i 8 och 10 §§ ÄL. Att mål som handlagts vid enligt lagen (1990:746) om betalningsföreläggande och handräckning kan över- lämnas till Patent- och om de faller inom domstolens behörighet följer av att begreppet tingsrätt i den lagen även innefattar tingsrätt i dess egenskap av särskild domstol (se 5 § den lagen och prop. 1989/90:85 s. 104). I 5 § finns bestämmelser om andra situationer där Patent- och är behörig. 1 kap. 5 § I samband med ett tvistemål som avses i 4 § får Patent- och pröva även ett annat tvistemål mellan samma eller olika parter, om domstolen anser att det är lämpligt med hänsyn till utredningen och övriga omständigheter. Domstolen får dock inte pröva en tvist som ska handläggas enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. Paragrafen, som utformas efter Lagrådets förslag, innehåller bestämmel- ser om Patent- och behörighet att pröva en tviste- målstalan som inte omfattas av domstolens exklusiva behörighet. Över- vägandena finns i avsnitt 7.2. Av paragrafen framgår att Patent- och är behörig att, gemensamt med tvistemål som omfattas av domstolens exklusiva be- hörighet (jfr 4 §) pröva andra tvistemål. En förutsättning för detta är att domstolen i det enskilda fallet anser att det är lämpligt med hänsyn till utredningen och övriga omständigheter. Även om domstolen förfogar över frågan, är parternas uppfattning av betydelse. Avgörande för domstolens bedömning av om den bör pröva ett annat tvistemål ska framför allt vara om en gemensam handläggning kan antas medföra processekonomiska fördelar. Det är inget krav att partsställningen är den- samma eller att talan väcks i de olika målen. Den omständig- heten att talan väcks först på ett sent stadium av handläggningen av ett immaterialrättsligt, marknadsföringsrättsligt eller konkurrensrättsligt mål kan dock tala mot att det är lämpligt att Patent- och prövar det andra tvistemålet. Det är ofta mindre lämpligt att domstolen prövar det andra tvistemålet om talan väcks sedan huvudförhandling i det immaterialrättsliga, marknadsföringsrättsliga eller konkurrensrättsliga målet påbörjats eller det målet på något annat sätt har företagits till avgörande. Om målet kräver särskild skyndsamhet bör det särskilt beaktas av domstolen. 2015/16:57 Lämpligheten av gemensam handläggning måste också bedömas utifrån vilka omständigheter i sak som föreligger. Ett exempel på när det kan vara lämpligt att Patent- och prövar ett annat tvistemål är om det i domstolen pågår ett mål om intrång i en ensamrätt och käranden väcker en talan mot samma svarande med påstående om att denna brutit mot ett avtal angående samma ensamrätt, t.ex. ett licens- avtal.