prop · H3031d3 · 2015-09-21 00:00:00 — Därutöver ingår också arbetet med att ta till- vara de resultat från den nationalekonomiska forskningen som är relevanta för utformningen av den ekonomiska politiken. Verksamheten är i huvudsak anslagsfinansierad och bedrivs inom , (), och Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi (). ESV:s övriga verksamheter redovisas i avsnitt 4 Statlig förvaltningspolitik, inklusive budget- förslag. Målet för området är att åstadkomma tillförlit- liga och väldokumenterade prognoser, analyser och uppföljningar av den samhällsekonomiska och statsfinansiella utvecklingen. 8.3.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder För att bedöma måluppfyllelsen av prognos- och analysverksamheten används dels kvantitativa mått på prognosprecisionen för de viktigaste prognosvariablerna, dels de omdömen om prog- noserna och analyserna som lämnas av läsarna av rapportserie Konjunktur- läget. Resultatet redovisas både i beskrivande text och med hjälp av indikatorer som anges i an- slutning till respektive myndighet. prognosprecision är i linje med andra bedömares. Prognoserna har varit till- förlitliga och relativt träffsäkra. Skillnaderna mellan prognosmakarnas prognosfel är för- hållandevis små och det är svårt att påvisa att något prognosinstitut skulle vara bättre eller sämre än något annat. styrka ligger framför allt i tillförlitliga bedömningar av svensk eko- nomi där institutet visar på såväl djup som bredd samt god teoretisk och empirisk förankring. Prognosunderlagen är utförliga och väldispo- nerade. Underlagen har också relevanta fördjup- ningar som förklarar hur man gjort olika bedöm- ningar respektive pedagogiska fördjupningar av mer allmänbildande karaktär. I de senaste rapporterna har den fördjupande analysen fått ett allt större utrymme. Detta har skett utan att framställningen av prognosen blivit lidande. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 ESV:s prognosprecision är i linje med andra bedömares. ESV:s prognoser utgör underlag till regeringen för att bedöma om åtgärder behöver vidtas för att nå de budgetpolitiska målen. ESV:s prognoser är väl underbyggda och håller hög kvalitet. ESV har god träffsäkerhet i sina prognoser. bedriver prognosverksam- het fortlöpande samt utvecklar metoder och mo- deller för prognoser och makroekonomiska analyser. Prognoser för svensk och internationell ekonomi publiceras i rapport- serien Konjunkturläget. Myndigheten genomför även långsiktiga framskrivningar av de offentliga finanserna och bedömningar av de offentliga finansernas lång- siktiga hållbarhet. frågar svenska företag och hushåll om deras syn på ekonomin. Resultatet sammanställs i rapporten turbarometern som ska ge snabba, kvalitativa indikationer om viktiga ekonomiska variabler. I företagsbarometern tillfrågas drygt 6 000 företag om hur de upplever nuläget och vad de har för förväntningar om den närmaste framtiden. I hushållsbarometern intervjuas 1 500 svenska hushåll om deras syn på den egna och den svenska ekonomin, förväntningar om räntor och inflation samt om planerade inköp av kapital- varor och sparande. Systematiska fel och prognosprecision Prognosprecision och förekomsten av systema- tiska fel mäts vanligtvis genom kvantitativa mätningar av skillnader mellan prognosen och det faktiska utfallet. Genom att jämföra olika prognosmakares prognosprecision vid olika tid- punkter ges en kompletterande bild av hur lyckats i jämförelse med andra prognosmakare. Olika prognosmakare publi- cerar emellertid olika antal prognoser och vid olika tillfällen, vilket kan påverka både förutsätt- ningarna för och bedömningen av precisionen. En utvärdering av systematiska fel (medelfel) och prognosprecision (mätt med medelabsolut- fel) finns i sin helhet i Specialstudie Nr. 44 Utvärdering av makro- ekonomiska prognoser. I tabellerna nedan visas medelfel och medelabso- lutfel för BNP-tillväxt, arbetslöshet och KPI- inflation. Medelfel mäter medelvärdet av prog- nosfelen för prognoser gjorda . Positiva och negativa prognosfel som i genomsnitt är lika stora innebär att medelfelet blir noll. Måttet medelabsolutfel mäter medel- värdet av prognosernas absolutfel , måttet bortser därmed från om prog- nosfelen är positiva eller negativa och behandlar prognosfel proportionellt. I Konjunkturinsti- tutets prognoser var prognosprecision- en för inflation, reporänta och det offentlig- finansiella sparandet något bättre än genom- snittet för prognosinstituten. Prognospreci- sionen för BNP-tillväxt, arbetslöshet, sysselsätt- ning och timlön låg nära genomsnittet. Även sett till hela perioden –2014 var precisionen i prognoser i linje med övriga prognosmakare för samtliga variabler. överskattade BNP-tillväxt, arbetslöshet och KPI-inflationen , i lik- het med de flesta andra prognosmakare. –2014 har i genomsnitt överskattat BNP-utvecklingen, dock inte på ett statistiskt signifikant sätt. Medelfelen för arbetslöshet och KPI-inflation har däremot varit nära noll, med undantag för prognoserna KPI-inflation som KI i likhet med alla andra prognosmakare har över- skattat. Tabell 8.1 Prognosprecision för BNP-tillväxt Medelvärden av absolut prognosfel resp. av prognosfel. -0,2 -0,3 -0,1 -0,2 -0,1 -0,3 -0,1 -0,3 -0,2 -0,3 -0,1 -0,6 -0,2 -0,1 -0,6 -0,1 -0,3 -0,1 1Avser prognoser publicerade . 2Avser prognoser publicerade under resp. innevarande år. Tabell 8.2 Prognosprecision för arbetslöshet Medelvärden av absolut prognosfel resp. av prognosfel. -0,1 -0,1 -0,2 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,2 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 1Avser prognoser publicerade . 2Avser prognoser publicerade under resp. innevarande år. Tabell 8.3 Prognosprecision för KPI-inflation Medelvärden av absolut prognosfel resp. av prognosfel. -0,8 -1,0 -0,1 -0,6 -0,6 -0,9 -0,9 -0,6 -0,7 -0,1 -0,8 -0,1 -1,0 -0,1 -1,2 -0,1 -0,8 1Avser prognoser publicerade . 2Avser prognoser publicerade under resp. innevarande år. använder den kvartals- baserade modellen KIMOD regelbundet i prog- nosarbetet bl.a. för att prognostisera och simu- lera alternativa scenarier för den svenska ekono- min på kort och medellång sikt. Det kan vara simuleringar om bl.a. finanspolitik, penning- politik, arbetsmarknadsreformer, löner samt en rad utbudsrelaterade ekonomiska variabler. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Såväl den regelbundna kvantitativa prognosverk- samheten som den fördjupade makroekono- miska analysen förutsätter ett kontinuerligt metodutvecklingsarbete. Med anledning av detta gav regeringen i uppdrag att genomföra en förstudie av lämpligt modellstöd för arbetet med medel- fristiga (1–) makroekonomiska scenarier vid och (Fi- nansdepartementet). Förstudien innehåller en inventering av befintliga makroekonomiska mo- deller vid några motsvarande organisationer i omvärlden inklusive en bedömning av dessa modellers för- och nackdelar. Praktiska aspekter på användande av modeller i policymiljö har sär- skilt belysts. lämnade ett förslag till lämplig makroekonomisk modell som kan användas av både och Finansdeparte- mentet. genomför även fördjupade analyser inom olika specialområden av betydelse för förståelsen av den makroekonomiska ut- vecklingen. Analyserna ingår i det kontinuerliga utvecklingsarbetet och redovisas bl.a. i form av fördjupningar i publikationen Konjunkturläget. innehöll Konjunkturläget 15 för- djupningar, bl.a. följande: –långtidsarbetslösheten på svensk arbets- marknad, –kommunbarometern, och –arbetskraftsdeltagandet har ökat. har även i uppdrag att framställa en rapport om de samhällsekonomiska förutsättningarna för lönebildningen, den s.k. Lönebildningsrapporten. Institutet beslutar till- sammans med om rapportens utformning och publiceringstidpunkt med hän- syn till avtalsförhandlingarna. har fått regeringens uppdrag att analysera konsekvenserna av att ändra den målsatta nivån för det finansiella sparandet från en procent av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel till noll procent. Uppdraget har redovisats (dnr Fi2015/03926/E2). har i uppdrag att skriva en årlig rapport om miljöpolitikens samhälls- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Rapporten publicerades och fokuserade på jordbruks- området. Rapporten innehåller en beskrivning av jordbrukets inverkan på biologisk mångfald, övergödning och klimat samt en analys av ekonomiska styrmedel i jordbruket. Dessa var ekologisk produktion inom landsbygds- programmet, skatt på mineralgödsel, minskad nedsättning av koldioxidskatten och sub- ventioner till kolsänkor. genomförde även analyser om konsekvenser av Kommissionens föreslagna ramverk för klimat- och energipolitiken till 2030. Resultaten slut- redovisades . ESV ska tillgodose bl.a. regeringens och riks- dagens behov av information om den statliga ekonomin och de offentliga finanserna. följer ESV upp utfallet för statens budget. Varje kvartal redovisas kort- och medelfristiga prognoser över statens budget och de offentliga finanserna samt en uppföljning av de budgetpoli- tiska målen. Myndigheten tar även fram underlag till årsredovisningen för staten genom en resul- taträkning, en balansräkning och en finansi- eringsanalys för de statliga myndigheterna. ESV producerar också finansstatistik över den statliga verksamheten som underlag till nationalräken- skaperna. ESV:s prognoser baseras på prognoser för en- skilda anslag och inkomsttitlar. ESV förbättrar kontinuerligt verktygen för att kunna analysera och följa upp prognoserna. har fokus legat på att anpassa beräk- ningarna av den makroekonomiska utvecklingen och de offentliga finanserna till den nya standarden av Nationalräkenskaperna (ENS 2010). Därutöver har ESV bl.a. tagit fram en ny metod för månadsuppföljning av skatteintäkter samt tittat särskilt på metod och analys för prognoser inom områdena migration och ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp i enlighet med uppdrag i regleringsbrevet . I syfte att mäta måluppfyllelsen gör ESV en uppföljning av prognosprecisionen (Prognos- utvärdering , ESV 2015:46). I uppföljningen jämför ESV sin prognosprecision avseende BNP och den offentliga sektorns sparande med andra prognosmakare. När det gäller utgifterna och in- komsterna på statens budget jämförs ESV:s pre- cision med regeringens precision. ESV gör även en fördjupad utvärdering och analys av sina egna prognosavvikelser för utgifterna och inkoms- terna på statens budget. ESV:s utvärdering visar att samtliga studerade prognosmakare överskattade BNP . De statliga prognosinstituten var mer optimistiska än de flesta bankerna. ESV:s prognos för BNP var relativt nära utfallet. Prognosfelen för det finansiella sparandet följde samma mönster som för BNP, dvs. prog- nosen för det finansiella sparandet överskattades. ESV prognostiserade tidigare än andra statliga prognosinstitut ett underskott på , vilket var i linje med utfallet. ESV drog däremot 2014 ner prognosen ytterligare vilket visade sig vara för mycket. ESV och regeringen är de enda prognosma- karna som gör prognoser över statens budget med samma detaljeringsgrad och struktur varför en jämförelse är möjlig endast mellan dessa två. Jämförelserna av avvikelserna i tabell 8.4 avser prognoserna , mars och sep- tember 2013 samt . Sammantaget var ESV:s prognosprecision för budgetsaldot bättre än regeringens precision. Tabell 8.4 Prognosavvikelse jämförelse ESV och regeringen -8,9 -8,4 Avvikelse = prognos minus utfall. Anm.: Ett positivt värde på prognosavvikelsen innebär en överskattning, ett negativt värde en underskattning. ESV:s fördjupade utvärdering avseende sin prognosprecision Den fördjupade utvärderingen av träffsäkerheten i de egna prognoserna bygger på de fem progno- ser som ESV gjort mellan och avser statens inkomster och ut- gifter (takbegränsade). Tabell 8.5 ESV:s prognosavvikelse för statens inkomster -9,1 För statens inkomster var den genomsnittliga prognosavvikelsen -9,, dvs. en underskattning av utfallet . Detta innebär att prognosavvikelsen var lägre jämfört med då motsvarande avvikelse var av utfallet. Så gott som hela den genomsnittliga avvikelsen förklaras av effekter som beror på nya politiska beslut, ändrade mak- roekonomiska förutsättningar eller förändringar till följd av den nya Nationalräkenskapsredovis- ningen. Tabell 8.6 ESV:s prognosavvikelse för Takbegränsade utgifter -2,2 -Utgiftsområden exkl. räntor -2,2 -0,1 ESV:s utgiftsprognoser underskattade utgifterna vid samtliga prognostillfällen. I genomsnitt var prognosavvikelsen för utgifterna -2,, dvs. en underskattning av de takbegränsade utgifterna. Detta kan jäm- föras med 2013 då ESV underskattade de takbe- gränsade utgifterna med lika mycket. En stor del av prognosavvikelsen var effekter som beror på nya politiska beslut. När den aggregerade utgiftsprognosen bryts ned på utgiftsområden framkommer att de största avvikelserna mellan prognoser och utfall återfinns inom följande ut- giftsområden: –Försvar och samhällets krisberedskap (utg.omr. –Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning (utg.omr. –Arbetsmarknad och arbetsliv (utg.omr. –Kommunikationer (utg.omr. –Avgiften till Europeiska unionen (utg.omr. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 publicerade sin årliga rapport i serien Svensk finans- politik (Fi2015/02836/E4)). Årets rapport innehöll bl.a. bedömningar av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet, ändamålsenligheten hos målet för det finansiella sparandet, sysselsättningen och arbetslösheten, produktiviteten och infrastrukturen. Med den årliga rapporten som utgångspunkt anordnade finansutskottet en offentlig utfrågning av rådets ordförande och finansministern. Regeringen kommenterar rådets samtliga förslag i Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 12.3. Rådet har även anordnat konferenser i syfte att öka den offentliga diskussionen i samhället om den ekonomiska politiken. Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi ska bidra till att bredda och fördjupa underlaget för framtida samhällsekonomiska och finanspolitiska avgöranden. Uppgiften fullföljs framför allt genom att forskare och institutioner får i uppdrag att genomföra studier som ges ut i ESO:s skriftserie och publiceras på expert- gruppens hemsida. anordnar även semi- narier och konferenser i syfte att stimulera debatten och ESO-studiernas författare offent- liggör sina resultat för en bredare publik genom bl.a. debattinlägg i tidningar. publicerades åtta rapporter bl.a. om konkurrens i äldreomsorgen, de s.k. 3:12- reglerna, ägarbeskattning, företagsfinansiering, konkurrens inom hälso- och sjukvård, mått på de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet produktivitetsutveckling i offentlig sektor och institutionsvård av unga. I Specialstudie Nr. 44 Utvärdering av makroekonomiska prognoser visar utvärderingen att prognosprecision för perioden –2014 var i linje med övriga prognosinstitut. Vid sidan av det kontinuerliga arbetet med att förbättra den kvantitativa prognosprecisionen har Konjunk- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 turinstitutet utvecklat sina rapporter i riktning mot mer fördjupad analys. Genom framtagande av kvalificerade och för- djupade analyser bidrar till ökad förståelse för utvecklingen av svensk eko- nomi. prognoser används som jämförelse mot regeringens prognoser och bidrar på så sätt till utformningen av den ekono- miska politiken. På det miljöekonomiska området är Konjunk- turinstitutets arbete med analysen av den lång- siktiga klimat- och energipolitikens effektivitet av fortsatt stor vikt som underlag till beslut. Även årliga rapport om miljöpolitikens samhällsekonomiska aspekter, som bl.a. behandlar den ekonomiska politikens kort- och långsiktiga effekter på miljökvalitetsmål, utgör ett viktigt underlag. miljöekonomiskt relatera- de rapporter och remissvar inom andra områden utgör exempel på att miljöekonomisk analys bidrar med viktiga insikter inom hela miljö- politiken. Regeringen gör bedömningen att har uppnått målet för sin verksam- het. Regeringen fäster stor vikt vid att prognosmeto- derna inom vissa betydelsefulla utgiftsområden utvecklas och fördjupas så att kvaliteten säker- ställs. Det är viktigt att kontinuerligt följa upp prognosavvikelse särskilt för områden med stor ekonomisk betydelse. ESV har i regleringsbrevet fått i uppdrag att se över några ut- giftsområden med särskilt fokus på utgifts- område 8 Migration, utgiftsområde 10 Ekono- misk trygghet vid sjukdom och funktionsned- sättning och utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. En delrapport av arbetet över- lämnades till (Finansdepar- (dnr Fi2015/03520/BATOT). kommer aktivt att följa ESV:s metodutveck- lingsarbete. ESV har utarbetat prognoser och analyser med särskilt fokus på den statsfinansiella utveck- lingen. Prognoserna har utgjort underlag till dis- kussioner och beslut om den ekonomiska politi- ken. Regeringen bedömer att ESV uppnått målet för sin prognosverksamhet för statens budget och de offentliga finanserna. Prognoserna bedöms ha varit tillförlitliga. Finanspolitiska rådets huvudsakliga mål är att bidra till att finanspolitiken är långsiktigt hållbar. Regeringen bedömer att målet har uppnåtts ge- nom publicering av rapporten tik. Genom publiceringen av rapporten, under- lagsrapporter samt genom att arrangera konfe- renser och seminarier bedömer regeringen att rå- det även har uppnått sina mål vad gäller en ökad öppenhet och tydlighet kring den ekonomiska politikens syften och effektivitet. Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi Regeringen bedömer att har uppfyllt sitt mål genom att ha publicerat kvalificerade under- lag och på så sätt bidragit till att bredda och för- djupa underlaget för framtida samhällsekono- miska och finanspolitiska avgöranden. Regeringen lägger stor vikt vid att analyser som bygger på bästa praxis används som grund för den framtida ekonomiska politikens utformning. För att säkerställa att regeringen och har ändamålsenligt modellstöd för arbetet med medelfristiga makroekonomiska scenarier, har regeringen gett i uppdrag att utveckla en s.k. dynamisk stokastisk allmänjämviktsmodell (DSGE- modell). ska fortsätta att öka prognosprecisionen genom utveckling och fördjupning av den ekonomiska analysen. Vidare ska inom det miljöekono- miska området fortsätta att prioritera sådan samhällsekonomisk analysverksamhet som på kort- och lång sikt förbättrar beslutsunderlaget för svensk miljö- och klimatpolitik. ska även utvärdera den ekonomiska politikens kort- och långsiktiga effekter på de av uppsatta miljökvalitetsmålen. ESV ska fortsätta utveckla uppföljningen av sina prognosmetoder, särskilt för områden med stor ekonomisk betydelse. Tabell 8.7 Anslagsutveckling 1:6 2 Motsvarar 9 689 tkr prisnivå. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 8.9 Anslagsutveckling 1:7 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 61 830 tkr prisnivå. 3Motsvarar 61 833 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Finanspolitiska rådets förvaltningsutgifter. Tabell 8.8 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:6 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Tabell 8.10 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:7 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:6 . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . Anslaget ökas med 2016 för utvecklandet av ny makromodell. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:7 . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Området fastighetsförvaltning omfattar förvalt- ning av fastigheter som av försvarspolitiska, kulturhistoriska eller andra skäl har ansetts lämpliga att förvaltas av staten. Fastigheterna är bl.a. regeringsbyggnader, länsresidens, ambassa- der, de kungliga slotten, museer, teatrar, monument, försvarsfastigheter, markområden och vissa fastigheter som har donerats till staten. Kulturarvsfastigheter förvaltas tillsammans med vissa andra fastigheter av Statens fastighets- verk (SFV). (FortV) för- valtar fastigheter som främst används för försvarsändamål. Verksamheterna finansieras framför allt genom avgifter, dvs. Målet för området fastighetsförvaltning är en kostnadseffektiv statlig fastighetsförvaltning. Förvaltningen ska ske med rimligt risktagande samt med likvärdig avkastning och service i jämförelse med andra alternativ. I korthet innebär detta att de fastighetsförvaltande myndigheterna ska tillämpa följande över- gripande målsättningar: –Fastigheterna ska förvaltas så att god hushållning och hög ekonomisk effektivitet uppnås. –Fastigheternas värden ska bevaras på en för ägaren och brukaren långsiktigt lämplig nivå. –Hyresgästerna ska ges ändamålsenliga och konkurrenskraftiga lokaler, markområden och anläggningar. –Myndigheterna ska uppfattas som kompetenta och serviceinriktade hyres- värdar. –Myndigheterna ska inom sitt område verka för att uppfylla de nationella miljökvalitets- målen. Hänsynen till miljö- och kulturmiljövärden ska i tillämpliga delar motsvara vad som gäller för andra stora fastighetsförvaltare. SFV ska i sin verksamhet uppnå ett resultat efter finansiella poster motsvarande en avkast- ning om på av myndig- hetens genomsnittliga lån i Riksgälden. FortV ska i sin verksamhet uppnå ett resultat som efter finansiella poster motsvarar en avkastning om på det genomsnittliga myndighets- kapitalet. Inom SFV:s fastighetsbestånd finns det en kategori fastigheter som benämns bidrags- fastigheter. Bidragsfastigheterna är de fastigheter som saknar förutsättningar att ge ett långsiktigt ekonomiskt överskott. Målet för SFV:s bidrags- fastigheter är att deras intäkter ska öka. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 9.3.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Grunderna för resultatbedömningarna avseende SFV och FortV baseras på årsredovisningarna samt övrig redovisning och statistik. För att följa upp utvecklingen inom verksam- hetsområdet i förhållande till målen används i huvudsak följande indikatorer: –hyresintäkt i kronor per kvadratmeter, –driftkostnad i kronor per kvadratmeter, ber 2014 till . Det är en liten minskning jämfört med . investeringar i fastigheter för räkning höjt det bokförda värdet. överfördes förvaltningsansvaret för kulturfastigheter till . FortV:s bokförda värde för byggnader, mark och annan fast egendom uppgick den 31 decem- ber 2014 till . Det är en ökning jämfört med . över en längre tidsperiod har det bokförda värdet minskat, främst beroende på avyttringar och ned- –underhållskostnad i kronor per kvadrat- skrivningar med anledning av försvarsbeslut –driftnetto i kronor per kvadratmeter, –ekonomisk vakansgrad, –utveckling av kundnöjdhet, –utveckling avseende nöjda medarbetare. SFV och FortV är de två största förvaltarna av statens fastigheter. De förvaltar bl.a. olika kulturhistoriskt värdefulla byggnader och ett stort antal försvarsanläggningar med tillhörande byggnader. Fastigheternas värdeförändring framgår av tabell 9.1. Tabell 9.1 Statens byggnader, mark och annan fast egendom 1996, 2000 och 2004. Statens totala tillgångar ökade . Det berodde främst på att genomförde en rad bytesaffärer med de marker som togs över från Ersättningsmark i . ökade värdet på egendom med , vilket främst beror på dessa affärer. - varav inrikes fastigheter - varav utrikes fastigheter 1Försvarsanläggningar redovisas normalt som bruttoarea. Omräkningsfaktor till lokalarea, som är ett vanligare jämförelsetal, är 0,83. Källa: och . SFV:s och FortV:s andel Källa: Årsredovisningarna för staten 2013–2014.