prop · H30372 · 2015-12-21 00:00:00 — En handling enligt denna lag som ska vara undertecknad får, om något annat inte anges, undertecknas med en sådan avancerad elektronisk underskrift som avses i artikel 3 i och rådets förordning (EU) nr 910/2014 av om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden och om upphävande av direktiv /93/EG, i den ursprungliga lydelsen. Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1570) Prop. Härigenom föreskrivs att 1 kap. 7 § lagen (1995:1570) om medlems- banker ska ha följande lydelse. 7 §1 En handling enligt denna lag som ska vara undertecknad får, om något annat inte anges, undertecknas med avancerad elektronisk signatur enligt lagen (2000:832) om kvalificerade elektroniska signaturer. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2007:1464. 2015/16:72 2.14 Förslag till lag om ändring i revisionslagen Härigenom föreskrivs att 2 a § och rubriken närmast före 2 a § revisionslagen (1999:1079) ska ha följande lydelse. 2 a §2 En handling enligt denna lag som ska vara undertecknad får undertecknas med avancerad elektronisk signatur enligt lagen (2000:832) om kvalificerade elektroniska signaturer. Denna lag träder i kraft . Senaste lydelse 2008:91. Senaste lydelse 2008:91. Förslag till lag om ändring i lagen (2002:93) Härigenom föreskrivs att rubriken närmast före 1 kap. 6 § lagen (2002:93) om kooperativ hyresrätt ska ha följande lydelse. Bestämmelsen i 1 kap. 7 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar gäller också i fråga om kooperativa hyresrättsföreningar. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2008:85. 2015/16:72 2.16 Förslag till lag om ändring i lagen (2004:1199) om handel med utsläppsrätter Härigenom föreskrivs att 4 kap. 5 § lagen (2004:1199) om handel med utsläppsrätter ska ha följande lydelse. En ansökan om att öppna ett En ansökan om att öppna ett konto eller en ansökan om regi- konto eller en ansökan om regi- strering i unionsregistret ska vara strering i unionsregistret ska vara egenhändigt undertecknad av sö- egenhändigt undertecknad av sö- kanden eller dennes ombud. kanden eller dennes ombud. dan ansökan får signeras och över- dan ansökan får undertecknas och Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2011:1103. Förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen Härigenom föreskrivs att 1 kap. 13 § och rubriken närmast före 1 kap. 13 § aktiebolagslagen (2005:551) ska ha följande lydelse. En handling enligt denna lag som skall vara undertecknad får, om något annat inte anges, undertecknas med avancerad elektronisk signatur enligt lagen (2000:832) om kvalificerade elektroniska signaturer. En handling enligt denna lag som ska vara undertecknad får, om något annat inte anges, undertecknas med en sådan avancerad elektronisk underskrift som avses i artikel 3 i och rådets förordning (EU) nr 910/2014 av om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden och om upphävande av direktiv /93/EG, i den ursprungliga lydelsen. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2006:486. 2.18Förslag till lag om ändring i lagen (2007:1091) om offentlig upphandling Härigenom föreskrivs att 2 kap. 10 § och 9 kap. 3 § lagen (2007:1091) om offentlig upphandling ska ha följande lydelse. Med kontrakt avses ett skriftligt avtal med ekonomiska villkor som 1.sluts mellan en eller flera upphandlande myndigheter och en eller flera leverantörer, 2.avser utförande av byggentreprenad, leverans av varor eller tillhandahållande av tjänster, och 3. undertecknas av parterna eller 3. undertecknas av parterna eller signeras av dem med en elektro- skrivs under av dem med en elek- Information om de specifikationer som är nödvändiga för elektronisk inlämning av anbudsansökningar och anbud, inbegripet kryptering, skall finnas tillgänglig för alla berörda parter. En upphandlande myndighet får kräva att elektroniska anbud skall vara försedda med en avancerad elektronisk signatur enligt lagen (2000:832) om kvalificerade elektroniska signaturer. En upphandlande myndighet skall ha sådan utrustning att den elektroniskt kan ta emot anbudsansökningar, anbud, ritningar och planer på ett säkert sätt. Utrustningen skall vara försedd med sådana säkerhetsanordningar att vissa uppgifter går att få fram, att bara behöriga personer skall få tillgång till uppgifterna och att det skall gå Information om de specifikationer som är nödvändiga för elektronisk inlämning av anbudsansökningar och anbud, inbegripet kryptering, ska finnas tillgänglig för alla berörda parter. En upphandlande myndighet får kräva att elektroniska anbud ska vara försedda med en sådan avancerad elektronisk underskrift som avses i artikel 3 i och rådets förordning (EU) nr 910/2014 av om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden och om upphävande av direktiv /93/EG, i den ursprungliga lydelsen. En upphandlande myndighet ska ha sådan utrustning att den elektroniskt kan ta emot anbudsansökningar, anbud, ritningar och planer på ett säkert sätt. Utrustningen ska vara försedd med sådana säkerhetsanordningar att vissa uppgifter går att få fram, att bara behöriga personer ska få tillgång till uppgifterna och att det ska gå att spåra om att spåra om någon obehörig har någon obehörig har tagit del av upp- Prop. tagit del av uppgifterna. Regeringen meddelar närmare föreskrifter om säkerhetsanordningarna. Denna lag träder i kraft . 2.19Förslag till lag om ändring lagen (2007:1092) om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster Härigenom föreskrivs att 2 kap. 10 § och 9 kap. 3 § lagen (2007:1092) om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster ska ha följande lydelse. Med kontrakt avses ett skriftligt avtal med ekonomiska villkor som 1.sluts mellan en eller flera upphandlande enheter och en eller flera leverantörer, 2.avser utförande av byggentreprenad, leverans av varor eller tillhandahållande av tjänster, och 3. undertecknas av parterna eller 3. undertecknas av parterna eller signeras av dem med en elektro- skrivs under av dem med en elek- Information om de specifikationer som är nödvändiga för elektronisk inlämning av anbudsansökningar och anbud, inbegripet kryptering, skall finnas tillgänglig för alla berörda parter. En upphandlande enhet får kräva att elektroniska anbud skall vara försedda med en avancerad elektronisk signatur enligt lagen (2000:832) om kvalificerade elektroniska signaturer. En upphandlande enhet skall ha sådan utrustning att den elektroniskt kan ta emot anbudsansökningar, anbud, ritningar och planer på ett säkert sätt. Utrustningen skall vara försedd med sådana säkerhetsanordningar att vissa uppgifter går att få fram, att bara behöriga personer skall få tillgång till upp- Information om de specifikationer som är nödvändiga för elektronisk inlämning av anbudsansökningar och anbud, inbegripet kryptering, ska finnas tillgänglig för alla berörda parter. En upphandlande enhet får kräva att elektroniska anbud ska vara försedda med en sådan avancerad elektronisk underskrift som avses i artikel 3 i och rådets förordning (EU) nr 910/2014 av om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden och om upphävande av direktiv /93/EG, i den ursprungliga lydelsen. En upphandlande enhet ska ha sådan utrustning att den elektroniskt kan ta emot anbudsansökningar, anbud, ritningar och planer på ett säkert sätt. Utrustningen ska vara försedd med sådana säkerhetsanordningar att vissa uppgifter går att få fram, att bara behöriga personer ska få tillgång till uppgif- gifterna och att det skall gå att spå- terna och att det ska gå att spåra ra om någon obehörig har tagit del om någon obehörig har tagit del av Regeringen meddelar närmare föreskrifter om säkerhetsanordningarna. Denna lag träder i kraft . 2015/16:72 2.20 Förslag till lag om ändring i lagen (2008:962) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 2 § lagen (2008:962) om valfrihets- system ska ha följande lydelse. Med kontrakt avses ett skriftligt avtal med ekonomiska villkor som 1.sluts mellan en eller flera upphandlande myndigheter och en eller flera leverantörer, 2.avser tillhandahållandet av tjänster, och 3. undertecknas av parterna eller 3. undertecknas av parterna eller signeras av dem med en elektro- skrivs under av dem med en elek- Kontraktet kan även innehålla andra villkor än ekonomiska. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i konsumentkreditlagen (2010:1846) Härigenom föreskrivs att 43 § konsumentkreditlagen (2010:1846) ska ha följande lydelse. Kreditgivaren får hos Kronofog- Kreditgivaren får hos Kronofog- för att återta varan under förutsätt- för att återta varan under förutsätt- ning att det rörande kreditköpet i ning att det rörande kreditköpet i en handling eller i någon annan en handling eller i någon annan läsbar och varaktig form som är läsbar och varaktig form som är tillgänglig för köparen har doku- tillgänglig för köparen har doku- menterats uppgifter om förbehållet menterats uppgifter om förbehållet om återtaganderätt, kontantpriset, kreditbeloppet, kreditavtalets löp- tid, kreditfordran och tidpunkterna tid, kreditfordran och tidpunkterna undertecknats av köparen eller sig- undertecknats av köparen eller skri- nerats av denne med en sådan vits under av denne med en sådan som avses i 2 § lagen (2000:832) som avses i artikel 3 i Europaparla- om kvalificerade elektroniska sig- mentets och rådets förordning (EU) nr 910/2014 av om elektronisk identifiering och be- transaktioner på den inre markna- den och om upphävande av direktiv 1999/93/EG, i En ansökan om handräckning ska göras skriftligen. Det ska anges i ansökan hur stor del av kreditfordran som är obetald. Om kreditgivaren gör anspråk på dröjsmålsränta, ska det också uppges i ansökan vad kreditgivaren fordrar i den delen. En styrkt kopia av det dokument som anges i första stycket ska fogas till ansökan. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2012:69. 2015/16:72 2.22 Förslag till lag om ändring i försäkringsrörelselagen (2010:2043) Härigenom föreskrivs att 12 kap. 4 § försäkringsrörelselagen (2010:2043) ska ha följande lydelse. Bestämmelserna i 1 kap. 4–7 §§ lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar om moderförening, dotterföretag, koncern och avancerad elektronisk signatur ska gälla för ömsesidiga försäkringsbolag. Bestämmelserna i 1 kap. 4–7 §§ lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar om moderförening, dotterföretag, koncern och avancerad elektronisk underskrift ska gälla för ömsesidiga försäkringsbolag. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (2011:1029) Prop. om upphandling på försvars- och Härigenom föreskrivs att 2 kap. 14 § och 10 kap. 3 § lagen (2011:1029) om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet ska ha följande Med kontrakt avses ett skriftligt avtal med ekonomiska villkor som 1.sluts mellan en eller flera upphandlande myndigheter eller enheter och en eller flera leverantörer, 2.avser utförande av byggentreprenad, leverans av varor eller tillhandahållande av tjänster, och 3. undertecknas av parterna eller signeras av dem med en elektronisk signatur. 3. undertecknas av parterna eller skrivs under av dem med en elektronisk underskrift. Information om de specifikationer som är nödvändiga för elektronisk inlämning av anbudsansökningar och anbud, inbegripet kryptering, ska finnas tillgänglig för alla berörda parter. eller enhet får kräva att elektro- eller enhet får kräva att elektro- niska anbud ska vara försedda med niska anbud ska vara försedda med en avancerad elektronisk signatur enligt lagen (2000:832) om kvali- underskrift som avses i artikel 3 i ficerade elektroniska signaturer. förordning (EU) nr 910/2014 av identifiering och betrodda tjänster den inre marknaden och om upp- hävande av direktiv /93/EG, i den ursprungliga lydelsen. En upphandlande myndighet eller enhet ska ha sådan utrustning att den elektroniskt kan ta emot anbudsansökningar, anbud, ritningar och planer på ett säkert sätt. Utrustningen ska vara försedd med sådana säkerhetsanordningar att vissa uppgifter går att få fram, att bara behöriga personer ska få tillgång till uppgifterna och att det ska gå att spåra om någon obehörig har tagit del av uppgifterna. Regeringen meddelar närmare föreskrifter om säkerhetsanordningarna. Denna lag träder i kraft . Om en handling som avses i första stycket upprättas elektroniskt, ska den undertecknas med en sådan avancerad elektronisk underskrift som avses i artikel 3 i och rådets förordning (EU) nr 910/2014 av om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden och om upphävande av direktiv /93/EG, i den ursprungliga lydelsen. 2015/16:72 2.24 Lag om ändring i lagen (2014:105) om insyn i Härigenom föreskrivs att 11 § lagen (2014:105) om insyn i finansiering av partier ska ha följande lydelse. En intäktsredovisning eller en anmälan enligt 10 § andra stycket ska skrivas under av den som är behörig företrädare för partiet på central nivå. Om en handling som avses i första stycket upprättas elektroniskt, ska den undertecknas med en avancerad elektronisk signatur enligt lagen (2000:832) om kvalificerade elektroniska signaturer. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning och rådet har antagit förordning (EU) nr 910/2014 av om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden och om upphävande av direktiv /93/EG (i fortsättningen benämnd EU:s förordning om elektronisk identifiering). Förordningens materiella delar ska börja tillämpas . Förordningstexten finns i bilaga 1. Under förhandlingarna upprättades och överlämnades en faktapromemoria till (2011/12:FPM162). har promemorian Kompletterande bestämmelser till EU-förordningen om elektronisk identifiering utarbetats. I promemorian föreslås en ny lag med kompletterande bestämmelser till förordningen. Genom förordningen upphävs och rådets direktiv /93/EG av om ett gemenskapsramverk för elektroniska signaturer (i fortsättningen benämnt signaturdirektivet). I promemorian lämnas förslag till de följdändringar som detta föranleder. Promemorian har i huvudsak samma innehåll som propositionen. Promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissyttrandena finns tillgängliga i (dnr N2015/04373/EF). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 8.2 och författningskommentaren. Elektronisk identifiering, elektronisk underskrift och e-legitimationer Våra namnteckningar är i det dagliga livet ofta nödvändiga för att genomföra olika transaktioner i affärslivet, i förhållande till myndigheter och i privatlivet. I takt med att vi utför fler och fler transaktioner elektroniskt ökar behovet av elektroniska ersättare för våra namnteckningar. Det måste finnas säkra metoder för att identifiera privatpersoner och företag och för att underteckna elektroniska handlingar, t.ex. ansökningar. Elektronisk identifiering och elektronisk underskrift är därför viktiga förutsättningar för att privatpersoner och företag ska kunna använda digitala tjänster. En e-legitimation är en elektronisk identitetshandling som kan användas för att identifiera innehavaren på elektronisk väg. E-legitimationen kan användas av enskilda och av företrädare för företag eller myndigheter vid åtkomst till olika typer av e-tjänster. Den används också i andra sammanhang, som vid informationsutbyte mellan myndigheter och internt i organisationer. 2015/16:72 var tidigt ute med tjänster för elektronisk identifiering på internet och nådde snabbt en hög användning av e-legitimationer. finns det mer än sju miljoner e-legitimationer utfärdade i , vilket innebär att en stor andel av befolkningen använder eller har tillgång till e- legitimationer. Internationellt sett är detta en hög siffra. Användningen av e-legitimationer i offentlig sektors e-tjänster ökar snabbt. ökade antalet transaktioner . Dagens avtal om tjänster för elektronisk identifiering i offentlig sektor kan som längst användas till . arbetar med att ansluta myndigheter och leverantörer till Svensk e-legitimation, en ny modell för försörjning av offentlig sektors behov av enkel och säker elektronisk identifiering och underskrift. De e-legitimationer som används i den offentliga förvaltningens e- tjänster kan utfärdas antingen som en fil som innehavaren kan lagra på ett minne i t.ex. en dator, en mobiltelefon eller en surfplatta (mjuk lagring) eller i form av en fysisk bärare (hård lagring), såsom ett s.k. smart kort. Dagens e-legitimationer gör det möjligt för användaren att både identifiera sig elektroniskt vid inloggning och liknande i e-tjänster och att förse uppgifter med en elektronisk underskrift. En elektronisk underskrift är uppgifter i elektronisk form som används för att kontrollera att innehållet i en elektronisk handling kommer från den som har undertecknat handlingen. En avancerad elektronisk underskrift är en elektronisk underskrift på vilken det ställs höga krav på säkerhet och kryptering. Det finns också kvalificerade elektroniska underskrifter med mycket höga sådana krav. För att hantera elektronisk identifiering och elektronisk underskrift krävs det flera aktörer. Förutom innehavaren av e-legitimationen finns det även en tjänstetillhandahållare som använder internet som gränssnitt mot sina kunder eller användare och en utfärdare som tillhandahåller e- legitimationer och som själv eller med hjälp av någon annan part utför identifieringen vid användningen av e-legitimationer. För att ett system med e-legitimationer ska fungera krävs att samtliga inblandade parter uppfattar det som tillförlitligt. Detta säkerställs genom att det i avtal mellan tillhandahållare av e-tjänster, utfärdare av e-legitimationer och innehavare av e-legitimationer fastställs vilka regler var och en ska följa. Tjänstetillhandahållaren förlitar sig på e-legitimationen för att identifiera innehavaren av denna eller för att kontrollera innehavarens underskrift av ett elektroniskt dokument utifrån information som tillhandahålls av utfärdaren av e-legitimationen, eller någon som handlar på dennes vägnar. Tjänstetillhandahållaren kallas därför även förlitande part. För de tjänster som utfärdaren av e-legitimationen, eller någon som handlar på dennes vägnar, utför används i EU:s förordning om elektronisk identifiering termen betrodda tjänster. För det som , såsom i EU:s förordning om elektronisk identifiering, benämns elektronisk underskrift användes tidigare termen elektronisk signatur, bl.a. i lagen (2000:832) om kvalificerade elektroniska signaturer (i fortsättningen benämnd signaturlagen). Termen elektronisk signatur kommer från signaturdirektivet. I det allmänna språkbruket har den termen med tiden kommit att ersättas med termen elektronisk underskrift. Båda termerna har dock samma innebörd. En e-legitimation för alla Regeringens mål på området är att digitala tjänster ska vara enkla och säkra att använda. Det ska vara tryggt att använda statsförvaltningens di- gitala tjänster och det ska vara lätt för användaren att göra rätt. för identifiering och underskrifter i samband med användning av digitala tjänster bör fungera på ett enkelt sätt för användaren, oavsett om denna befinner sig i eller utomlands. Rutinerna måste dessutom bidra till en god säkerhetsnivå. Elektronisk kommunikation och handel främjas av att det finns tillgång till elektronisk identifiering, elektroniska underskrifter och betrodda Kvalificerade elektroniska underskrifter kan också underlätta kontakten när invånare behöver kommunicera med myndigheter i andra länder än det där de är bosatta. Förtroendet för de digitala tjänsterna och den underliggande infrastruk- turen är avgörande för den ekonomiska och sociala utvecklingen. tande förtroende, särskilt på grund av upplevd brist på rättssäkerhet, gör att konsumenter, företag och offentliga myndigheter tvekar att utföra transaktioner på elektronisk väg och att använda nya tjänster. I de flesta fall kan EU-medborgare inte använda sina medel för elektro- nisk identifiering för att identifiera sig i andra medlemsstater, eftersom de nationella systemen för elektronisk identifiering inte erkänns i andra Detta hinder utestänger tillhandahållare av digitala tjäns- ter från möjligheten att fullt ut utnyttja fördelarna med den inre markna- Ömsesidigt erkända medel för elektronisk identifiering kommer att underlätta tillhandahållandet av en rad olika tjänster över gränserna på den inre marknaden och ge företagen möjlighet att verka över gränserna utan att stöta på en mängd hinder i sina myndighetskontakter. 5 EU:s förordning om elektronisk identifiering I artikel 1 i EU:s förordning om elektronisk identifiering anges att målet med förordningen är att säkerställa en väl fungerande marknad och upp- nå en lämplig säkerhetsnivå för medel för elektronisk identifiering och I skäl 2 till förordningen anges att den syftar till att öka förtroendet för elektroniska transaktioner på den inre marknaden genom att tillhandahålla en gemensam grund för ett säkert elektroniskt samspel mellan företag, medborgare och offentliga myndigheter. effektiviteten öka hos offentliga och privata e-tjänster samt i elektronisk affärsverksamhet och e-handel i unionen. Enligt artikel 2 gäller förordningen system för elektronisk identifiering som en medlemsstat har anmält och tillhandahållare av betrodda tjänster som är etablerade inom unionen. Det framgår också att förordningen inte gäller tillhandahållande av betrodda tjänster som till följd av nationell lagstiftning eller avtal mellan en avgränsad krets deltagare endast an- vänds inom slutna system. Den påverkar inte heller bestämmelser i natio- nell lagstiftning eller unionslagstiftningen som avser ingående av avtal och deras giltighet eller andra rättsliga eller förfarandemässiga skyldigheter avseende formkrav. Med en betrodd tjänst avses en elektronisk tjänst som vanligen tillhandahålls mot ekonomisk ersättning och som består av skapande, kontroll och validering av elektroniska underskrifter, elektroniska stämplar eller elektroniska tidsstämplingar eller av elektroniska tjänster för rekommenderade leveranser och certifikat med anknytning till dessa tjänster. Med betrodda tjänster avses också skapande, kontroll och validering av certifikat för autentisering av webbplatser samt bevarande av elektroniska underskrifter, stämplar och certifikat med anknytning till dessa tjänster. En elektronisk stämpel utgör för en juridisk person motsvarigheten till en elektronisk underskrift av en fysisk person. Med elektronisk tidsstämpling avses uppgifter i elektronisk form som binder andra uppgifter i elektronisk form till en viss tidpunkt och därmed utgör bevis för att de senare uppgifterna existerade vid den angivna tidpunkten. Elektroniska tjänster för rekommenderade leveranser gör det möjligt att överföra uppgifter mellan tredje män på elektronisk väg på ett sätt som tillhandahåller bevis om uppgifternas hantering, inklusive sändande och mottagande, och som skyddar uppgifterna mot risken för förlust, stöld, skada eller otillåtna ändringar. Genom autentisering av webbplatser är det möjligt att bekräfta att en fysisk eller juridisk person är kopplad till en viss webbplats och att uppgifterna på webbplatsen är korrekta. I förordningen anges principen om en inre marknad. Den som tillhandahåller betrodda tjänster i en medlemsstat får inte hindras att tillhandahålla sådana tjänster i en annan medlemsstat av skäl som omfattas av förordningen. Produkter och betrodda tjänster som överensstämmer med förordningen ska omfattas av fri rörlighet på den inre marknaden. Genom ömsesidigt erkännande av medel för elektronisk identifiering ska tillhandahållandet av tjänster över gränserna på den inre marknaden underlättas. I förordningen finns bestämmelser om gränsöverskridande elektronisk identifiering.