prop · H3031d18 · 2015-09-21 00:00:00 — ska också svara för utbildning av handledare som ska ha till uppgift att handleda grupper av lärare inom området läs- och skrivutveckling. /15 genomfördes en utprövningsomgång för ett representativt urval av skolor. Satsningen ska införas i större skala från /16. Enligt uppgift från har ca 800 handledare beviljats statsbidrag för /16. Ca 8 400 lärare är planerade att delta i satsningen under detta läsår. är beslutade för uppdraget. föreslås att 93 miljoner avsätts. beräknas och beräknas . En slutredovisning inklusive en utvärdering av satsningen –2018 ska lämnas till (). Specialpedagogiska stöd- och utbildningsinsatser Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) svarar för statens samlade stöd i special- pedagogiska frågor. I detta ingår bl.a. att vid förfrågan erbjuda specialpedagogisk rådgivning, anordna och medverka i kompetensutveckling samt sammanställa och sprida kunskap och resultat av forskning som är relevant för det specialpedagogiska området. deltog nästan 30 900 personer i kurs- och kompetens- utveckling som myndigheten medverkat i eller anordnat. drygt 3 700 rådgivningsuppdrag när det gäller specialpedagogiskt stöd. De totala kostnaderna för verksamhetsområdet specialpedagogiskt stöd uppgick till , vilket är en ökning från föregående år. genomförde SPSM en enkätundersökning av kundnyttan med rådgivningsuppdragen. Av de svarande skol- huvudmännen instämde till stor del eller helt i påståendet ”Stödet bidrog till att undervisningen i högre utsträckning ger eleven eller eleverna med funktionsnedsättning möjlighet att nå så långt som möjligt utifrån sina förutsättningar.” Statskontoret har i uppdrag att följa upp och analysera karriärstegsreformen. Statskontorets redovisade i sina slutsatser att karriär- stegsreformen överlag tagits emot väl av huvudmännen men det finns flera problem i konstruktionen av statsbidraget för karriär- tjänster i utanförskapsområden (se avsnitt 2.4.3). Statskontoret kommer även att redovisa slutsatser och . Timplanen för avser den minsta garanterade undervisningstiden och anger hur denna undervisningstid, , ska fördelas mellan olika ämnen (10 kap. 5 § skollagen [2010:800]). Det är möjligt att minska undervisningstiden inom de olika ämnena och ämnesområdena, dock inte i svenska/svenska som andraspråk, engelska och matematik. Däremot anges inte hur timmarna ska fördelas mellan olika årskurser. Av kurs- planerna för framgår att det skiljer sig mellan olika ämnen när det gäller för vilka årskurser det finns ett centralt innehåll och uppställda kunskapskrav. Av Statens skolinspektions rapport tillsyn 2011 (dnr 40-2012:4565) framgår att av 722 granskade grundskolor var det 220 skolor som inte erbjöd varje elev den garanterade undervisningstiden. Utbildningen riskerar därmed att inte vara likvärdig i hela landet. Av ovan nämnda rapport framgår också att av de 250 huvudmän som svarat på en enkät om hur de följer upp den garanterade under- visningen uppgav nästan två tredjedelar () att de saknade riktlinjer för hur de ska följa upp undervisningstiden. Stöd till elever med funktionsnedsättning Nationell samordnare för elever med vissa funktionsnedsättningar Den förra regeringen beslutade att en särskild utredare – i egenskap av nationell samordnare – ska stödja kommunala, enskilda och statliga skolhuvudmän som bedriver utbildning för de elever inom special- skolans målgrupp som är döva eller hörsel- skadade eller har en grav språkstörning och är i behov av teckenspråk (dir. 2013:29). beslutade regeringen att den nationella samordnarens uppdrag skulle utvidgas till att även omfatta elever med grav språkstörning utan behov av teckenspråk (dir. 2013:106). Syftet med uppdraget är att öka elevernas måluppfyllelse och göra det möjligt för eleverna och deras vårdnadshavare att i större utsträckning välja skola. Den nationella samordnaren ska bl.a. fördela statsbidrag till kvalitetshöjande insatser och till ny eller utvid- gad hörselverksamhet i och enskild regi. beviljade den nationella sam- ordnaren totalt ca i stats- bidrag till skolhuvudmän för sådana åtgärder. respektive 2015 beviljades ca . Statsbidrag har bl.a. beviljats för personalförstärkningar, anpassningar av undervisningsmiljön och kompetenshöjande åtgärder för personalen. presenterade utredningen ett delbetänkande som avser utvärdering av statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet (SOU 2015:45). Utredningen föreslår bl.a. nya bestämmelser för statsbidrag till kvalitetshöjande åtgärder för elever med funktionsnedsättning och statsbidrag för särskild undervisning på sjukhus eller en institution som är knuten till ett sjukhus. Delbetänkandet har remitterats. Strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken Den förra regeringen beslutade om en strategi för arbetet med att genomföra 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 funktionshinderspolitiken –2016. Ett antal myndigheter, bl.a. , och Specialpedagogiska skol- myndigheten har fått i uppdrag att arbeta i enlighet med strategin. För utbildningsområdet har nio delmål fastslagits. Dessa tar fasta på utformning och anpassning av undervisningen, tillgänglighet och val av skola samt ökade kunskaper i skolan om funktionsnedsättning och hur elevernas behov bäst bör mötas. har skolmyndigheterna redovisat den fjärde lägesrapporten för arbetet med strategin. I lägesrapporten lyfter myndigheterna bl.a. fram att har genomfört två utvärderingar med relevans för målen, Skolinspektionen har planerat in ytterligare en granskning av skolsituationen för elever med funktions- nedsättning och Specialpedagogiska skol- myndigheten har lanserat en webbaserad söktjänst, Hitta läromedel, för läromedel lämpliga i specialpedagogiska sammanhang. fanns drygt 1 400 läromedel tillgängliga via söktjänsten. omfattar satsningen på förskoleklassen och årskurserna 1–9 i . Satsningen syftar till att öka samverkan mellan skolan och det professionella kulturlivet och till att öka barns och ungas tillgång till kultur och eget skapande samt till en ökad måluppfyllelse i skolan. För ändamålet fördelade , som avsatts under utgiftsområde 17, Kultur, medier, trossamfund och fritid. Ansökningarna om Skapande skola-bidrag fortsätter att öka och allt fler elever omfattas av ansökningarna. ansökte 266 kommuner (vilket motsvarar av samtliga kommuner) samt 128 fristående skolor om bidraget. har i bidragsgivningen prioriterat medel till skolor som geografiskt befinner sig långt från kulturinstitutioner samt de skolor som ansökt om medel för Skapande skola-projekt inriktade mot nyanlända elever. beslut om tilläggsbudget innebar att Skapande skola-bidraget utökades permanent med för att användas för verksamhet i förskolan. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 anser att det är viktigt att barn får uppleva olika kulturuttryck och ges möjlighet att växa genom kulturskapande. Främjandet av jämställdhet i skolväsendet har –2014 haft i uppdrag genomföra insatser för att främja jämställdhet i skolväsendet (U2015/941/S). Insatserna har bestått i kompetensutveckling, fortbildning, kunskaps- och erfarenhets- spridning, samverkan samt produktion av material. redovisade Statskontoret uppdraget att utvärdera de åtgärder som genomfört för att främja jämställdhet i skolväsendet (U2015/1987/S). Statskontoret bedömer att insatserna bidragit till ökad kunskap bland skolans personal men att de i stor utsträckning nått personer med redan goda kunskaper och ett engagemang för jämställd- hetsarbete samt att den vidare spridningen i verksamheterna varit begränsad. Statskontoret framför därför bl.a. att framtida insatser bör utformas långsiktigt och tydligare rikta sig till hela verksamheten, inte enskilda individer, och följas upp mer aktivt. bedrivs ett utvecklingsprogram för jämställdhetsintegrering i statliga myndigheter, JiM. och ska som deltagande myndigheter bedriva ett utvecklingsarbete för jämställdhets- integrering i syfte att verksamheten ska bidra till att nå de jämställdhetspolitiska målen. Skol- verket har fokuserat på att skapa goda och lång- siktiga förutsättningar för att i ökad grad kunna uppmärksamma och bemöta de utmaningar som finns kopplat till jämställdhet i skolväsendet. Utvecklingsarbetet har bl.a. resulterat i förändrade styrdokument, fram-tagandet av metodstöd och utbildning för medarbetare, samt strukturer för långsiktig uppföljning och utvärdering av det förändrade arbetssättet. Skolinspektionen deltar i JiM och arbetet fokuseras inledningsvis på att utarbeta en plan för hur deras arbete med jämställdhetsintegrering ska utvecklas . har i uppdrag att underhålla webbplatsen Tema Modersmål. I sitt arbete ska särskilt sträva efter att stödja de nationella minoriteterna. Alla nationella minoritetsspråk, finska, jiddisch, meänkieli, chib och samiska, finns nu representerade på webbplatsen inklusive fem romska och tre samiska språkvarieteter. har på regeringens uppdrag ansvarat för utveckling och produktion av läromedel på samtliga nationella minoritets- språk. Sammanlagt har ca anvisats . Arbetet har skett i samverkan med de olika nationella minoritets- grupperna. Senast fick ett uppdrag att stödja utveckling och produktion av lärverktyg på de nationella minoritetsspråken. trädde ändringar i skollagen (2010:800) i kraft som utökar rätten till modersmålsundervisning för elever som tillhör de nationella minoriteterna (prop. 2013/4:148, bet. 2013/14:UbU 21 rskr. 2013/14:292). Ändringarna innebär att det inte längre ställs krav på att en vårdnadshavare ska ha språket som modersmål eller på att eleven ska ha grund- läggande kunskaper i språket för att en elev ska få modersmålsundervisning i ett nationellt minoritetsspråk i , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan. beslutade regeringen med anledning av de ovan nämnda ändringarna i skollagen (2010:800)om kursplaner för de nationella minoritetsspråken finska, chib, meänkieli och jiddisch. Dessa nationella minoritetsspråk ska därmed även kunna läsas som nybörjarspråk i , grundsär- skolan, specialskolan eller sameskolan. har genomfört en granskning av modersmålsundervisningen och tvåspråkig undervisning i de nationella minoritetsspråken i (rapport 2012:2). Rapporten visar att många kommuner har bristfälliga kunskaper om de rättigheter till modersmål som elever som tillhör en nationell minoritet har. Dessutom påtalar rapporten att det kan vara svårt att hitta lärare i nationella minoritetsspråk. En motsvarande granskning har genomförts i gymnasieskolan som visar på liknande resultat (dnr 401-2012:5910). Insatser för att stärka skolans värdegrund och förebygga mobbning har –2014 haft i uppdrag att genomföra en förnyad satsning för att stärka skolans värdegrund och arbetet mot diskriminering och kränkande behandling (U2015/299/S). Insatserna har främst innefattat en kompetensutvecklingskurs, Värdegrund och likabehandling i teori och praktik, men även konferenser och seminarier samt framtagandet av stödmaterial och webbaserade utvecklings- paket för skolorna. Totalt deltog ca 2 100 personer från över 500 förskolor, grundskolor och gymnasieskolor. Ungefär hälften av deltag- arna var lärare, fritidspedagoger, rektorer eller förskolechefer och färre än var barnskötare. En utvärdering av kompetensutvecklings- kursen har genomförts av Ramböll. Utvärder- ingen visar att denna har bidragit till att utveckla deltagarnas kunskaper och förmågor, bl.a. genom ökade kunskaper kring lagstiftning och andra styrdokument samt bemötande av barn eller elever som säger eller gör saker som inte är förenligt med värdegrunden och hur de själva uttrycker sig och agerar förebilder kopplat till ett normkritiskt förhållningssätt. Utvärderingen visar att det skett viss utveckling av värdegrunds- arbetet på verksamhetsnivå hos deltagande förskolor och skolor, främst genom ett stärkt arbete med planerna mot diskriminering och kränkande behandling, att fler involverats i det lokala likabehandlingsarbetet och att större fokus läggs på detta. anser Ramböll att kursens bidrag varit begränsat när det gäller att åstadkomma ett likabehandlingsarbete som är förankrat på hela skolan och som är en naturlig del av det vardagliga arbetet samt involverar personal, elever och föräldrar. Detta beror enligt utvärderingen bl.a. på att det ofta saknats förutsättningar och stöd inom verksamheterna för att fullt ut kunna dra nytta av kursen. , som fokuserade på samhällets stöd vid kränkningar och trakasserier i skolan, har bidragit med ökad kunskap om elevers egna perspektiv på skolors och huvudmäns före- byggande arbete mot mobbning. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 har gjort en kvalitets- granskning av undervisningen i förskoleklass (rapport 2015:03). Rapporten bygger på iakttagelser från besök vid 20 förskoleklasser vid 20 slumpvis utvalda skolor och undersöker hur undervisningen i förskoleklass utgår från de övergripande målen i läroplanen, specifikt kunskapsmålen, och om lek och skapande arbete utgör väsentliga delar i undervisningen i en lärandemiljö där eleverna får undersöka och utforska. Resultaten visar framför allt att eleverna i förskoleklass ofta inte möter en undervisning som på ett systematiskt sätt planeras, genomförs och följs upp utifrån läroplanens övergripande mål för kunskaper. Detta beror till stor del på att verksamheten präglas av en kombination av otydliga styrdokument och som en följd av detta, ofta bristande styrning från huvudman/rektor avseende undervisningens inriktning. Inriktningen blir därför ofta den enskilda ansvar. Regeringen gav i uppdrag (U2015/191/S) att lämna förslag till ändringar i bland annat läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet (SKOLFS 2010:37) i syfte att förtydliga bland annat förskoleklassens uppdrag. Målet för verksamhetsområdet är en förskole- och grundskoleutbildning av hög och likvärdig kvalitet, där alla ska ges förutsättningar att uppnå de nationella målen och utveckla sina kunskaper, färdigheter och kompetenser så långt som möjligt. Förskole- och grundskole-verksam- hetens resultat och kostnader har i föreliggande kapitel redovisats utifrån ett antal indikatorer och bedömningsgrunder. Den bild som de ger av måluppfyllelsen och som presenteras närmare nedan visar på fortsatta utmaningar inom svensk förskole- och grundskoleutbildning. Andelen inskrivna barn i förskolan har stadigt ökat . Den svaga nedgång som finns beror på förändringar i 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 skedde in- samlingen på gruppnivå men är nu ändrad till individnivå. Dessutom finns det ett stort bortfall bland enskilda huvudmän. Resultaten från Statens skolverks föräldra- undersökning , som är den senaste, visar en i huvudsak positiv bild av förskolan. Barnen deltar i stor utsträckning i den verksamhetsform som föräldrarna önskar, föräldrarnas behov och önskemål är väl tillgodosedda och föräldrarna har god kännedom om förskolans läroplan. Föräldrarna är mest nöjda med barnens trygghet, att verksamheten stimulerar barnets utveckling och lärande samt med personalen. Mindre nöjda är föräldrarna med gruppstorlek och personaltäthet. Nästan alla sexåringar, , går i förskoleklassen. Resultatindikatorerna pekar på en fortsatt bekymmersam bild för kunskapsresultaten i svensk grundskola Alltför många elever når inte godkänt resultat på de nationella proven. Detta gäller bl.a. i matematik och svenska som andraspråk. En större andel flickor än pojkar uppnår godkänt resultat. Det gäller nästan alla ämnen och alla tre årskurser där nationella prov ges, dvs. 3, 6 och 9. Andelen elever som uppnått målen i grund- skolan, dvs. har minst betyget E, vilket mot- svarar det tidigare betyget Godkänd, visar en svag ökning jämfört med föregående år. Det gäller såväl flickor som pojkar. Dock finns det stora skillnader mellan ämnen och mellan flickor och pojkar. Skillnaden är fortsatt störst i ämnena moderna språk, biologi, svenska, kemi och religion. Endast i ämnet idrott och hälsa nådde pojkarna kunskapskravet i högre utsträckning än flickorna. Totalt sett är skillnaden dem emellan i princip . Det genomsnittliga meritvärdet har ökat kontinuerligt för elever som lämnar årskurs 9, men det finns en stor skillnad mellan flickor och pojkars meritvärde och den är i stort sett oförändrad. ska förbereda eleverna för vidare studier antingen på ett högskoleförberedande program eller på ett yrkesprogram. Andelen elever som är behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan är en viktig indikator på resultat och måluppfyllelse i . Andelen elever som är behöriga till gymnasieskolans nationella program har minskat . Skillnaden mellan flickor och pojkar har varit . Störst är skillnaden för behörighet till naturvetenskaps- och teknikprogrammen. Det finns sannolikt flera samverkande förklaringar till att de genomsnittliga köns- skillnaderna i skolprestationer består. Många forskningsbaserade förklaringar tar utgångs- punkt i att skillnaderna mellan flickors och pojkars prestationer i skolan kan förklaras av samhällets förväntningar på hur pojkar och flickor ska uppträda. Andra förklaringar är bl.a. flickors tidigare biologiska utvecklingskurva som kan antas ge fördelar i skolan i fråga om uppmärksamhet, förmåga att upprätthålla ett målinriktat arbete, språkförmåga och arbets- minne. Kopplat till dessa båda, och andra faktorer, finns brister i skolans förmåga att utforma undervisningen utifrån elevers olika förutsättningar för att ge alla flickor och pojkar lika möjligheter att uppnå målen för utbild- ningen. Därtill kan bemötande och förvänt- ningar som ställs på eleverna i skolan bidra till att dessa skillnader består. Vidare kan regeringen konstatera att andelen elever inskrivna i fristående grundskolor stadigt ökar och att fler flickor än pojkar är inskrivna i de fristående skolorna. Att en mindre andel elever är behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan kan delvis förklaras av gruppens förändrade samman- sättning. En viktig orsak är att resultaten bland utrikes födda elever försämrats, som gruppens relativa storlek ökat. Både antalet och andelen utrikes födda elever som saknar behörighet har ökat, i synnerhet . Andelen obehöriga elever med utrikes födda föräldrar eller svensk bakgrund har varit mer eller mindre . Under förutsättning att andelen obehöriga i respektive grupp är så kommer andelen obehöriga elever att stabiliseras på en nivå . SCB befolkningsprognoser över antalet personer i åldern visar på en ökning av antalet utrikes födda elever. Denna förändring kompenseras av att det blir fler elever med svensk bakgrund. Bilden av elevers resultat Internationella studier, som till skillnad från det nationella provsystemet är konstruerade för att mäta resultatutvecklingen , ger sammantaget en dyster bild av utvecklingen i den svenska skolan. Det är oroande, inte minst med tanke på att det handlar om de viktiga kärn- kompetenserna läsförståelse, matematik och naturvetenskap. har regelbundet deltagit i , som undersöker färdigheter inom områdena matematik, naturvetenskap och läsförståelse, i PIRLS, som undersöker läsförståelse, och TIMSS, som undersöker färdigheter inom ämnena naturvetenskap och matematik. Dessutom har deltagit i den europeiska språkstudien och i internationella mätningar av elevers kunskaper i medborgar- och samhällsfrågor (ICCS). Sammantaget utgör dessa studier ett brett underlag för att bedöma kunskapsutvecklingen i . Resultaten från dessa studier gör det möjligt att sätta in svenska elevers prestationer i ett internationellt sammanhang och också att följa den trend- mässiga utvecklingen. Resultaten från de internationella studierna visar att svenska elever har haft en svag resultatutveckling under de senaste 10–15 åren. En överväldigande majoritet av studierna visar på sjunkande resultat bland både flickor och pojkar. I 2012 var de svenska resultaten signifikant lägre än OECD-genomsnittet inom alla de tre kunskapsområdena. låg de svenska eleverna signifikant över OECD- genomsnittet inom alla tre områden. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 3.11 Svenska elevers resultat i internationella kunskapsmätningar 2000–2012 TIMSS Ma år 8 TIMSS Nat år 8 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 Källa: För mera information om resultaten i de internationella studierna se Statens skolverks rapport i internationella kunskapsmätningar – kunskap, skolmiljö och attityder till lärande. Figuren illustrerar den relativa resultatutvecklingen eftersom studierna använder olika poängskalor. Det är omöjligt att göra direkta poängjämförelser mellan studierna. Sammanlagt var det 18 , däribland , och , som presterade bättre än i läsförståelse, matematik och naturvetenskap. I PIRLS var det genomsnittliga resultatet fortfarande högre än för genomsnittet inom EU- och , men studien visade också att läsförmågan hos de svenska eleverna försämrats. Bland de länder som deltagit i PIRLS var ett av få länder som uppvisade försämrade resultat vid samtliga tre mättillfällen. I TIMSS har de svenska mate- matikresultaten för årskurs 8 försämrats relativt kraftigt –2011, även om takten i nedgången har avtagit efter 2003. är ett av få länder som uppvisar en kontinuerlig resultatförsämring i matematik för årskurs 8. Jämfört med 2007 var resultaten i naturvetenskap för årskurs 8 enligt TIMSS förhållandevis stabila, men i ett längre tids- perspektiv är utvecklingen negativ. De svenska elevernas resultatförsämring är den största som noterats bland de länder som deltagit vid dessa båda mättillfällena. uppvisar relativt goda resultat i de mätningar som genomförts av kunskaper i engelska samt i medborgar- och samhällsfrågor. I läsförståelse och naturvetenskap är elevernas relativa prestationer dock sämre. Allvarligast är läget i matematik där resultaten är lägst. Denna bild bekräftas också av nationell statistik. Vid sidan av svenska som andraspråk är matematik det ämne där andelen elever som inte uppnår godkänt resultat i de nationella ämnes- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 proven är störst. Låga resultat i matematik är den vanligaste orsaken till att elever inte uppnår behörighet till gymnasieskolans nationella pro- gram. I inget annat ämne är andelen elever som inte uppnår godkänd kunskapssnivå (lägst betyget E) lika stort som i matematik. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 I detta avsnitt behandlas skolformerna gymnasieskola och gymnasiesärskola. I avsnittet redovisas främst resultat som avser 2014. När det gäller betyg, meritvärden och provresultat innebär det /14. Uppgifter om elever och personal avser /15. Uppgifterna avseende kostnader för gymnasieskola och gym- nasiesärskola 2014 bygger på preliminär statistik. Resultat, resultatindikatorer och statliga insatser för läraryrket redovisas samlat i avsnitt 2 för samtliga skolformer. Vissa resultat och insatser som är gemensamma för flera skolformer redovisas i avsnitt 3 Förskola och grundskola. Svensk gymnasieutbildning ska vara av hög och likvärdig kvalitet. Alla elever ska ges för- utsättningar att uppnå de nationella målen och utveckla sina kunskaper, färdigheter och kompetenser så långt som möjligt utifrån sina förutsättningar. Gymnasieskolan ska ge eleverna en god grund för yrkesverksamhet eller för vidare studier. Regeringens mål för verksamhetsområdet sammanfaller i huvudsak med syftet med utbild- ningen inom skolväsendet som det uttrycks i skollagen (2010:800). Av skollagen framgår att utbildningen inom skolväsendet syftar till att eleverna ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Den ska främja alla elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. I utbildningen ska hänsyn tas till elevers olika behov. Eleverna ska ges stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som möjligt. En strävan ska vara att uppväga skillnader i elevernas förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Utbildningen inom skolväsendet ska vara likvär- dig inom varje skolform oavsett var i landet den anordnas. 4.3.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Följande indikatorer används för att bedöma gymnasieskolans måluppfyllelse. –Resultat på nationella prov. –Genomsnittlig betygspoäng. –Andel elever som slutfört utbildningen .