prop · H20389 · 2015-03-16 00:00:00 — Regeringen delar Datainspektionens uppfattning att vissa delar av personuppgiftsbehandlingen, i första hand frågan om direktåtkomst, bör författningsregleras. De personuppgifter som kommer att hanteras är inte några känsliga personuppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse, medlemskap i fackförening eller personuppgifter som rör hälsa eller sexualliv. Det kommer framförallt att röra sig om uppgifter om stödsökandes namn, i vissa fall även personnummer, samt olika slags kontaktuppgifter. Hanteringen kommer sannolikt att bestå i att uppgifterna, som finns i ansökan om stöd eller andra ingivna handlingar, tas ut ur databasen och bedöms av gruppen tillsammans med andra ansökningar. Författningsregleringen kan därför, i enlighet med promemorians bedömning, ske på förordningsnivå. Det vanliga i situationer av detta slag där olika subjekt är inblandade i hanteringen är att den som utför personuppgiftsbehandlingen också är den som är personuppgiftsansvarig. Detta eftersom den som utför behandlingen också är den som har störst möjlighet att se till att detta sker på ett korrekt sätt. De tekniska systemen kommer att vara utformade så att det går att skilja en behandling från en annan och avgöra vem som har utfört en viss behandling. Den ordning som vanligen gäller i dessa 2014/15:89 situationer bör därför gälla även här, vilket innebär att de lokala aktionsgrupperna enligt regeringens mening bör vara personuppgiftsansvariga för den personuppgiftsbehandling de utför. Regeringens bedömning: Det bör inte införas någon bestämmelse om möjlighet att överklaga de lokala aktionsgruppernas beslut att inte bevilja stöd. Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser har tillstyrkt eller inte haft något att erinra mot promemorians bedömning. Skälen för regeringens bedömning: Stöd för lokalt ledd utveckling lämnas, liksom många andra stöd inom de nationella programmen för de aktuella fonderna, i mån av tillgång på medel. Det anses inte vara en s.k. civil rättighet att få stöd och beslut om att stöd inte ska beviljas bör inte vara överklagbara. När ett stöd beviljats, dvs. den enskilde har fått ett gynnande beslut, hamnar saken i ett annat läge. verkställbara beslut, exempelvis beslut att inte betala ut beviljat stöd ska kunna överklagas. Sådana beslut fattas dock inte av de lokala aktionsgrupperna utan i förekommande fall av den förvaltande myndigheten. Offentlighet, sekretess och tystnadsplikt Regeringens förslag: En bestämmelse om att sekretessen enligt 30 kap. 23 § offentlighets- och sekretesslagen (OSL) inte hindrar att en uppgift lämnas ut till de lokala aktionsgrupperna i enlighet med vad som föreskrivs i lagen om lokala aktionsgrupper ska tas in i 30 kap. Den myndighet som regeringen bestämmer ska på begäran lämna ut uppgifter om ärenden om stöd inom lokalt ledd utveckling till den lokala aktionsgrupp som ska bedöma ansökan. En bestämmelse om tystnadsplikt för den som genom de lokala aktionsgruppernas verksamhet får tillgång till uppgifter som omfattas av sekretess ska tas in i lagen om lokala aktionsgrupper. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna har tillstyrkt eller inte haft något att erinra mot promemorians förslag. tionen anser att de föreslagna bestämmelserna innebär en väl avvägd balans mellan intresset av insyn och behovet av sekretess. inspektionen anser dock att det är oklart vad den nya bestämmelsen om tystnadsplikt kommer att innebära för de myndigheter som är del av de Samordningsgruppen för LLU ser inte någon anledning att lagstifta om offentlighets- och sekretessfrågorna. att detta bör kunna regleras via avtal. Åre kommun anser att bestäm- melserna ska ändras så att projekten själva får bestämma vad som bör sekretessbeläggas, eller att det tydligare anges i lagen att enskilda projekt . 2014/15:89 inte kan påverka bedömningar om sekretessbeläggning. Skälen för regeringens förslag: Eftersom ansökningarna om stöd ges in till genom den databas som verket ansvarar för så förvaras de hos en myndighet och är därmed allmänna handlingar. De lokala aktionsgruppernas handläggning ska ske i handläggningssystemet och därmed ska eventuella handlingar som tillförs ärendet också läggas in i detta. Enligt 30 kap. 23 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) gäller sekretess, i den utsträckning regeringen meddelar föreskrifter om det, i en statlig myndighets verksamhet som består i bland annat stödverksamhet med avseende på produktion, handel, transportverksamhet eller näringslivet i övrigt 1.för uppgift om en enskilds affärs- eller driftförhållanden, uppfinningar eller forskningsresultat, om det kan antas att den enskilde lider skada om uppgiften röjs, och 2.för uppgift om andra ekonomiska eller personliga förhållanden än som avses i 1 för den som har trätt i affärsförbindelse eller liknande förbindelse med den som är föremål för myndighetens verksamhet. Enligt 9 § offentlighets och sekretessförordningen gäller sådan sekretess, i den utsträckning som anges i bilagan till förordningen. 24 i bilagan till offentlighets- och sekretessförordningen gäller sekretessen för verksamhet som består i utredning, planering, tillståndsgivning, tillsyn och stöd inom jordbrukets område hos . De ärenden som kommer att handläggas av de lokala aktionsgrupperna kan avse projekt som täcker ett mycket brett verksamhetsområde. Det kan handla om projekt inriktade på turism eller bygdeutveckling, investeringar i fysiska anläggningar som idrottsplatser, samlingslokaler och vandringsleder, skapande av webbplatser, infrastruktur, fritidsaktiviteter, service, kurser, social omsorg, informationskanaler, kultur m.m. Att uppgifterna som lämnas in i ett stödärende är sådana att de omfattas av sekretess hos kommer sannolikt inte att vara vanligt. Det kan dock bli aktuellt, t.ex. om en ansökan rör en innovation eller ansökan om stöd för förstudier om möjligheterna att starta ett nytt företag. När uppgifterna inkommit till är de, som angivits ovan, en allmän handling och myndigheten ska pröva frågor om sekretess ienlighet med de sekretessbestämmelser som gäller för denna typ av ärenden. Stödsökandena kan inte påverka den bedömningen när de väl har lämnat in handlingarna till myndigheten. För att sekretessen för uppgifter hos inte ska gälla i förhållande till den lokala aktionsgrupp som ska handlägga ansökan behövs en sekretessbrytande bestämmelse i den nya lagen om att ska lämna ut uppgifterna till den lokala aktionsgrupp som ska bedöma ansökan. Uppgifterna lämnas ut genom direktåtkomst till databasen (jfr avsnitt 1.2.1). Det krävs även enligt 8 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (OSL) en hänvisning i den lagen till den nya lagen för att sekretessbelagda uppgifter ska kunna lämnas ut till de lokala aktionsgrupperna. Sekretessbrytande bestämmelser som är tillämpliga på alla eller ett stort antal sekretessbestämmelser placeras normalt i 10 kap. OSL. Bestämmelser som bara bryter sekretessen enligt 2014/15:89 en sekretessbestämmelse placeras däremot i regel i direkt anslutning till den bestämmelsen. Den hänvisning i OSL som föreslås, som rör sekretess enligt 30 kap. 23 §, bör placeras i 30 kap. Eftersom de lokala aktionsgrupperna inte är myndigheter omfattas de uppgifter som har lämnats ut till dem inte längre av sekretess enligt offentlighets- och sekretesslagen. För att skyddet av sekretessbelagda uppgifter ska bestå även efter detta bör det därför finnas en bestämmelse om tystnadsplikt för den som genom de lokala aktionsgruppernas verksamhet får tillgång till uppgifter som omfattas av sekretess hos . Bestämmelsen om tystnadsplikt bör placeras i anslutning till bestämmelsen om uppgiftsskyldighet i den nya lagen. Datainspektionen har ansett det oklart vad bestämmelsen om tystnadsplikt kommer att innebära för de myndigheter som är del av de lokala aktionsgrupperna. De s.k. myndighetspersoner som deltar i gruppernas verksamhet kommer framförallt att bidra med erfarenheter, information, uppgifter och perspektiv. Deras deltagande i grupperna handlar inte om att inhämta uppgifter som ska förmedlas vidare. Deltagandet i grupperna är inte heller något direkt kommunalt intresse på så sätt att det kan betraktas som en del av den kommunala verksamheten. Det gäller alltså inte ärenden eller frågor som angår myndigheten. Kommunala tjänstemän och tjänstemän från länsstyrelser kommer därför att omfattas av tystnadsplikten. 5Lagen om EG:s förordningar om strukturstöd och om stöd till utveckling av landsbygden Lagen (1994:1708) om EG:s förordningar om strukturstöd och om stöd till utveckling av landsbygden trädde i kraft . I lagen ges bestämmelser som behövs för att EG:s strukturstöd och stöd till utveckling av landsbygden ska kunna genomföras i . Med EG:s förordningar om strukturstöd avses stöd till gemenskapsinitiativ och andra av gemenskapen prioriterade mål för strukturfonderna, med undantag för stöd från Fonden för fiskets utveckling. Med EG:s förordningar om stöd till utveckling av landsbygden avses i lagen EG:s förordningar om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden. 5.2Lagändringar till följd av nya EU-bestämmelser Den nu gällande EU-förordningen om stöd för landsbygdsutveckling är och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 av den 17 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska Prop. 2014/15:89 jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1698/2005. Den numera aktuella fonden för stöd för landsbygdsutveckling heter alltså Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu). Vidare följer av artikel 1 i och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 att med strukturfonderna numera avses Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europeiska socialfonden. Regeringens förslag: En hänvisning till strukturfonderna ska ändras till Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europeiska socialfonden. Undantaget för stöd från Fonden för fiskets utveckling ska strykas. En hänvisning till Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket till utveckling av landsbygden ska ändras till Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Remissinstanserna har tillstyrkt eller inte haft något att erinra mot promemorians förslag. Skälen för regeringens förslag: I 1 § lagen (1994:1708) om EG:s förordningar om strukturstöd och om stöd till utveckling av landsbygden anges att med EG:s förordningar om strukturstöd avses stöd till gemenskapsinitiativ och andra av gemenskapen prioriterade mål för strukturfonderna, med undantag för stöd från Fonden för fiskets utveckling. Eftersom det med strukturfonderna numera avses Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europeiska socialfonden är undantaget för stöd från Fonden för fiskets utveckling överflödigt. Vidare anges att med EG:s förordningar om stöd till utveckling av landsbygden avses i lagen EG:s förordningar om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden. Eftersom den numera aktuella fonden för stöd för landsbygdsutveckling heter Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling bör hänvisningen ändras. 5.3Lagändringar till följd av Lissabonfördraget Lissabonfördraget om ändring av fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen undertecknades . Fördraget trädde i kraft . Lissabonfördraget innehåller ändringar i och tillägg till de grundläggande fördragen och vissa protokoll som hör till dem. Innebörden av Lissabonfördraget och de huvudsakliga ändringarna och tilläggen i förhållande till nu gällande fördrag samt ändringar i lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen har redovisats i 2014/15:89 regeringens proposition 2007/08:168 Lissabonfördraget (bet. 2008/09:UU8, rskr. 2008/09:64). Ikraftträdandet av Lissabonfördraget innebär att ett antal följdändringar behöver göras i svenska författningar. Hänvisningar i svenska författningar till benämningar som ändrats genom Lissabonfördraget bör därmed ersättas med nya benämningar. Regeringens förslag: Uttryck som EG:s förordningar ska ändras till EG:s strukturstöd ska ändras till EU:s strukturstöd. EG:s institutioner ska ändras till Europeiska kommissionen och Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Remissinstanserna har tillstyrkt eller inte haft något att erinra mot promemorians förslag. Skälen för regeringens förslag: Benämningar som ändrats genom Lissabonfördraget bör i lagen om EG:s förordningar om strukturstöd och om stöd till utveckling av landsbygden ersättas med de nya benämningarna. Lissabonfördraget har till exempel inneburit att Europeiska unionen (EU) har ersatt och efterträtt Europeiska gemenskapen (EG) som juridisk person. Uttryck som exempelvis EG-förordningar behöver därför ändras till EU-förordningar. Vidare bör EG:s strukturstöd ändras till EU:s strukturstöd. Beträffande EG:s institutioner måste emellertid, med anledning av att antalet institutioner utökats, i varje enskilt fall tas ställning till om en hänvisning till EG:s institutioner ska ändras till EU:s institutioner eller till en precisering av den eller de institutioner som avses. I det här fallet är det fråga om att möjliggöra för berörda revisionsenheter samt Europeiska byrån för bedrägeribekämpning () att utföra kontroller och inspektioner av åtgärder som medfinansieras av EU:s budget. Både berörda revisionsenheter och ingår i Europeiska kommissionen. Därtill syftar 4 § till att ge Europeiska revisionsrätten tillgång till de platser och uppgifter som behövs för granskningen av EU:s finansiella intressen. EG:s institutioner bör därför ersättas med Europeiska kommissionen och Europeiska revisionsrätten. Enligt 7 § lagen om EG:s förordningar om strukturstöd och om stöd till utveckling av landsbygden får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer föreskriva att avgifter ska tas ut dels för tillsynen enligt lagen, dels för kartor som tillhandahålls i ärenden om stöd enligt EG:s förordningar om strukturstöd och om stöd till utveckling av landsbygden. Avgifter för sådana kartor reglerades i förordningen (1997:183) om kartavgift i ärenden om jordbruksstöd. 2014/15:89 fann genom avgörandet RÅ 2003 ref. 84 att uttag av kartavgift enligt förordningen delvis stred mot EG-rätten. Regeringens förslag: Avgifter ska inte längre få tas ut för kartor som tillhandahålls i ärenden om stöd enligt EG:s förordningar om strukturstöd och om stöd till utveckling av landsbygden. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Remissinstanserna har tillstyrkt eller inte haft något att erinra mot promemorians förslag. Skälen för regeringens förslag: Några avgifter för sådana kartor som anges i bestämmelsen tas inte ut sedan förordningen om kartavgift i ärenden om jordbruksstöd upphävdes. Regeringens bedömning är att det inte finns något behov av att ha kvar bemyndigandet i denna del och det bör därför tas bort. 6.1Lagen om lokala aktionsgrupper Regeringen får en möjlighet att föreskriva om regler för hur de lokala aktionsgruppernas handläggning av ärenden ska gå till. Konsekvensen för de stödsökande av om sådana regler beslutas är att rättssäkerheten och kvaliteten på handläggningen stärks. För de lokala aktionsgrupperna kan det bli fråga om viss ökad administration jämfört med om de inte hade några sådana regler att följa. Administrativa kostnader för hanteringen av stödärenden är stödberättigande enligt de program som omfattar lokalt ledd utveckling. För den förvaltande myndigheten som ska kontrollera om regelverken följts och sedan fatta de slutliga besluten om stöd och utbetalning kan det bli fråga om minskad administration om vissa handläggningsrutiner följts hos de lokala aktionsgrupperna i urvalsprocessen. Möjligheten att meddela dessa föreskrifter bedöms inte ha några konsekvenser för miljön. Möjligheten att meddela dessa föreskrifter bedöms inte ha några konsekvenser för jämställdheten. Förslaget innehåller kompletterande bestämmelser till en EU-förordning som innebär att handläggning av vissa stödärenden ska utföras av lokala aktionsgrupper. Innebörden av förslaget är att regeringen får möjlighet att föreskriva om att dessa grupper vid sin handläggning ska följa vissa principer och har alltså inga budgetära konsekvenser. 2014/15:89 6.2 Lagen om EG:s förordningar om strukturstöd och om stöd till utveckling av landsbygden Förslaget innebär att hänvisningen till en EU-fond byts ut mot det nu gällande namnet på fonden. De materiella bestämmelserna är dock i sak desamma. Vidare tas ett bemyndigande bort för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att ta ut avgifter för kartor som tillhandahålls i ärenden om stöd enligt EG:s förordningar om strukturstöd och om stöd till utveckling av landsbygden. Sådana avgifter har inte tagits ut sedan den förordning som reglerade detta upphävdes . Övriga förslag utgörs av redaktionella ändringar för att anpassa lagstiftningen till Lissabonfördraget. Ändringarna medför inga kostnads- eller andra finansiella konsekvenser för det allmänna eller för enskilda. Regeringens förslag: Den nya lagen och de föreslagna lagändringarna ska träda i kraft . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig i frågan. Skälen för regeringens förslag: Beträffande lagen om lokala aktions- grupper har EU-förordningen trätt i kraft och stödhanteringen bör kunna påbörjas så snart kommissionen har godkänt de aktuella programmen. Den lagen och lagen om ändring i offentlighets- och sekretesslagen bör därför träda i kraft så fort som möjligt. När det gäller lagen om EG:s förordningar om strukturstöd och om stöd till utveckling av landsbygden så har även här de nya EU-förordningarna börjat tillämpas och lagändringarna bör därför träda i kraft så fort som möjligt. Förslag till lag om lokala aktionsgrupper Genom bestämmelsen får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ett bemyndigande att meddela föreskrifter om lokala aktions- gruppers handläggning av vissa ärenden om stöd. ansökningar om stöd för lokalt ledd utveckling inom förvaltningen av EU:s struktur- och investeringsfonder. De lokala aktionsgrupperna ska enligt och rådets förordning (EU) 1303/2013 ha vissa uppgifter i stödhanteringen. Dessa grupper är inte förvaltnings- myndigheter och omfattas därför inte av förvaltningslagens (1986:223) Genom bemyndigandet kan regeringen eller den myn- Prop. 2014/15:89 dighet som regeringen bestämmer ålägga grupperna att följa vissa förfaranderegler vid handläggningen av ärenden om stöd. De närmare övervägandena har redovisats i avsnitt 4.2. Bestämmelsen är en sekretessbrytande bestämmelse genom vilken den myndighet som regeringen bestämmer blir skyldig att på begäran från de lokala aktionsgrupperna lämna ut uppgifter i ärenden om stöd inom lokalt ledd utveckling till grupperna. De närmare övervägandena har redovisats i avsnitt 4.2.4. De uppgifter det är fråga om är framförallt innehållet i ansökningarna om stöd. Dessa kan avse projekt som täcker ett mycket brett verksamhetsområde, t.ex. turism, bygdeutveckling, investeringar i idrottsplatser, samlingslokaler och vandringsleder, skapande av webbplatser, infrastruktur, fritidsaktiviteter, service och kurser. I bestämmelsen första stycke regleras tystnadsplikt för den som genom en lokal aktionsgrupps verksamhet fått uppgift om en enskilds affärs- eller driftförhållanden, uppfinningar eller forskningsresultat. Av bestämmelsens andra stycke följer att inte heller andra ekonomiska eller personliga förhållanden för den som har trätt i affärsförbindelse eller liknande förbindelse med den som är föremål för gruppens verksamhet får röjas. De närmare övervägandena har redovisats i avsnitt 4.2.4. Lagen träder i kraft . Övervägandena finns i avsnitt 7. 8.2Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1708) om EG:s förordningar om strukturstöd och om stöd till utveckling av landsbygden I bestämmelsen anges att det i lagen ges bestämmelser som behövs för att EG:s strukturstöd och stöd till utveckling av landsbygden ska kunna genomföras i . Genom ändringen ersätts i andra stycket första punkten strukturfonderna med Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europeiska socialfonden. Undantaget för Fonden för fiskets utveckling stryks. I denna punkt stryks även gemenskapsinitiativ och andra av gemenskapen prioriterade mål. I andra punkten ersätts Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden med Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling vilket är vilket är namnet på den numera aktuella fonden för landsbygdsutveckling. Vidare ändras paragrafen redaktionellt i första respektive andra stycket genom att EG:s strukturstöd och EG:s förordningar ersätts med EU:s strukturstöd och EU:s förordningar. Paragrafen ändras även språkligt så att ordet skall ändras till ska i första stycket. Övervägandena finns i avsnitt 5.2.2 och 5.3.2. I bestämmelsen anges att regeringen bestämmer vilken eller vilka myndigheter som utövar tillsyn och kontroll över att reglerna i de nämnda EU-förordningarna följs. Uttrycket EG:s förordningar ändras i första stycket till EU:s förordningar Det görs även andra redaktionella ändringar. I tredje stycket ändras ordet skall till ska. I bestämmelsen anges vilka befogenheter tillsynsmyndigheten har. Paragrafen ändras språkligt genom att ordet skall ersätts med ska i andra och tredje styckena. Bestämmelsen innebär att flera av de befogenheter som tillsynsmyndigheten har enligt 3 § även gäller för EG:s institutioner och av institutionerna utsedda inspektörer. Paragrafen ändras på så sätt att EG:s institutioner byts ut till Europeiska kommissionen och Europeiska revisionsrätten. Övervägandena finns i avsnitt 5.3.2. Genom bestämmelsen får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddela föreskrifter om hur tillsynen ska bedrivas. Paragrafen ändras språkligt genom att ordet skall ändras till ska. Genom bestämmelsen får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddela föreskrifter om ränta på belopp som ska återbetalas. Paragrafen ändras redaktionellt och språkligt genom att uttrycket EG:s förordningar ändras till EU:s förordningar och ordet skall ändras till ska. Utformningen av bemyndigandet i paragrafen ändras redaktionellt. I bestämmelsen anges att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att avgifter ska tas ut för tillsynen enligt lagen. Genom ändringen stryks den del av bemyndigandet som avser avgifter för kartor som tillhandahålls i ärenden om stöd enligt EG:s förordningar om strukturstöd och om stöd till utveckling av landsbygden. Sådana avgifter tas inte längre ut. Utformningen av bemyndigandet i paragrafen ändras redaktionellt. De närmare övervägandena har redovisats i avsnitt 5.4. Ändringarna i lagen träder i kraft . Övervägandena finns i avsnitt 7. 8.3Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Bestämmelsen är ny. Genom bestämmelsen införs en hänvisning i offentlighets- och sekretesslagen till lagen om lokala aktionsgrupper. Bestämmelsen innebär att sekretessen enligt 30 kap. 23 § inte hindrar att en uppgift lämnas ut till en lokal aktionsgrupp i enlighet med vad som föreskrivs i lagen om lokala aktionsgrupper. De närmare övervägandena har redovisats i avsnitt 4.2.4. Ändringen i lagen träder i kraft . Övervägandena finns i avsnitt 7. Sammanfattning av promemorian Lokala aktionsgrupper och EG:s förordningar om strukturstöd och stöd till utveckling av landsbygden (Ds 2014:40) I promemorian föreslås en ny lag om lokala aktionsgrupper.