prop · H30357 · 2015-12-01 00:00:00 — Den förstnämnda talan handläggs som ett patenträttsligt tvistemål medan den andra talan handläggs som ett vanligt tvistemål. På grund av olika sammansättningsregler kan dessa mål enligt nuvarande ordning inte handläggas gemensamt och detta är inte heller möjligt enligt den föreslagna kumulationsregeln i lagen om patent- och marknadsdom- stolar eftersom Patent- och inte är behörig att pröva tvistemål som inte omfattas av domstolens exklusiva behörighet. Tings- rätten anser att det även i denna situation bör vara möjligt att handlägga målen gemensamt vid Patent- och . Det är av stort processuellt värde att sammanhängande frågor kan Prop. 2015/16:57 prövas i ett sammanhang. På så sätt vinner man i många fall den fördelen att det processmaterial som är av betydelse för prövningen av flera frågor behöver läggas fram endast en gång. Dessutom medför det ofta bespar- ingar av kostnader och besvär för såväl parterna som domstolen. Sam- tidigt minskar risken för motstridiga avgöranden. Som flera remissinstan- ser framhåller har framför allt immaterialrättsliga frågor ofta ett så nära samband med andra civilrättsliga frågor att det är lämpligt att frågorna prövas tillsammans. Detta är också i viss utsträckning möjligt enligt nuvarande ordning (14 kap. RB). För att reformen ska få önskat genomslag och inte innebära en försämring i detta avseende anser regeringen, i enlighet med vad som föreslås i promemorian och som remissinstanserna ställt sig bakom, att en motsvarande möjlighet bör finnas i Patent- och . För att möjliggöra gemensam handläggning av sammanhängande frågor behövs det en regel som ger Patent- och behörighet att, i samband med ett imma- terialrättsligt, marknadsföringsrättsligt eller konkurrensrättsligt tvistemål, pröva även ett annat tvistemål. En sådan bestämmelse bör föras in i den nya lagen om patent- och marknadsdomstolar. Närmare förutsättningar för Patent- och behörighet att pröva tvistemål i allmänhet Frågan inställer sig då vilka närmare förutsättningar som bör gälla för Patent- och behörighet att pröva andra tvistemål. I promemorian föreslås att Patent- och ska vara behörig att pröva dels en talan som käranden väcker mot samma eller olika svarande om käromålen stödjer sig på väsentligen samma grund, dels en talan som svaranden väcker mot käranden angående samma sak eller en sak som har gemenskap med denna eller rörande en fordran som kan gå i avräkning mot kärandens. Det föreslås vidare att en förutsättning för domstolens behörighet ska vara att talan väcks senast vid en viss angiven tidpunkt. Promemorians förslag utgår från en liknande bestäm- melse i den finska lagen (100/2013) om rättegång i (se 1 kap. 5 § i den lagen). Några remissinstanser, bl.a. , och , framhåller betydelsen av att behörighetsreglerna inte ges en alltför begränsad utformning. anser att de i pro- memorian föreslagna reglerna är alltför restriktiva då de inte tillgodoser behovet av att kunna kumulera exempelvis ett immaterialrättsligt mål med ett mål som rör andra civilrättsliga frågor i de fall målen har ett samband men ändå inte kan anses stödja sig på väsentligen samma grund. Enligt hovrätten medför de föreslagna reglerna att onödigt svåra överväganden måste göras, vilket skapar en osäkerhet och riskerar att mål som av t.ex. utredningsskäl lämpar sig för att handläggas tillsam- mans ändå inte kan göra det. föreslår därför att Patent- och ska ges behörighet att pröva ett annat mål mellan samma eller olika parter om domstolen med hänsyn till utredningen och övriga omständigheter anser att det är lämpligt. Även tings- rätt föreslår att Patent- och ska få ta upp och hand- lägga en annan tvist mellan samma parter om domstolen anser att det är I avsnitt 7.1 behandlas frågan om Patent- och bör ges exklusiv behörighet att pröva tvistemål som har anknytning till immaterialrätt, marknadsföringsrätt och konkurrensrätt. detta anförs att den föreslagna instansordningen utgör ett principiellt avsteg från vad som i allmänhet gäller och att den inte bör omfatta fler måltyper än nödvändigt. Det föreslås därför att Patent- och marknads- domstolens exklusiva behörighet ska begränsas till de mål och ärenden som anges i de immaterialrättsliga, marknadsföringsrättsliga och konkur- Samma skäl talar i någon mån mot att nu skapa alltför vida möjligheter för Patent- och att pröva De i promemorian föreslagna reglerna, som bl.a. nadsdomstolen och SEPAF ställer sig bakom, tillgodoser i stor utsträckning önskemålet att vara restriktiv i fråga om Patent- och mark- För att reformen ska kunna få avsedda effek- ter är det dock viktigt att det skapas regler som fungerar bra i praktiken. Det talar starkt för att inte hålla en alltför restriktiv linje i fråga om dom- Nackdelen med att fler mål på så sätt kan komma att omfattas av en förkortad instanskedja bör dessutom kunna vägas upp av att Patent- och marknadsöverdomstolen, vid bedömningen av om ett överklagande till ska tillåtas, tar särskild hänsyn till att det är fråga om ett mål som inte omfattas av den exklusiva behörigheten. Mot bakgrund av detta anser regeringen att intresset av en samlad prövning av frågor som hänger samman på de aktuella rättsområdena väger tyngre än intresset av att begränsa tillämpningen av den förkortade När allmän domstol enligt nuvarande ordning prövar immaterial- rättsliga mål kan domstolen, med tillämpning av 14 kap. 6 § RB, pröva ett annat mål mellan samma eller olika parter om det bedöms vara till fördel för utredningen (jfr även 8 kap. 6 § KL). att kumulation kan ske exempelvis när olika käromål stödjer sig på likartade grunder eller när bevisningen är densamma för flera käromål. Enligt bestämmelsen kan kumulation även ske i de fall olika käromål stödjer sig på väsentligen samma grund men käromålen inte väckts och kumulation enligt 14 kap. 1 och 2 §§ RB därför är Även i lagen om rättegången i arbetstvister finns en regel som möjliggör handläggning av flera tvister mellan samma eller olika parter om rätten med hänsyn till utredningen och övriga omständigheter finner sådan handläggning lämplig (1 kap. 1 § andra stycket LRA). domstolen är denna regel en forumregel på så sätt att den möjliggör för domstolen att, gemensamt med en arbetstvist, pröva andra tvister än arbetstvister (se prop. 1974:77 s. 142). En liknande regel föreslogs av (se betänkandet Miljöprocessen, SOU 2009:10, s. 473 f.). Förslaget ledde dock inte till någon lagstiftning med hänvis- ning till bristande beredningsunderlag (prop. 2009/10:215 s. 146). För att uppnå en effektiv och processekonomisk handläggning och för att reformen ska få avsett genomslag anser regeringen i likhet med hovrätt att Patent- och , gemensamt med ett mål som omfattas av domstolens exklusiva behörighet, bör kunna pröva andra tvistemål mellan samma eller olika parter. En förutsättning för detta bör dock vara att domstolen med hänsyn till utredningen och övriga omstän- digheter anser att det är lämpligt i det enskilda fallet. Det bör således inte finnas någon ovillkorlig rätt att få ett annat tvistemål prövat gemensamt med ett immaterialrättsligt, marknadsföringsrättsligt eller konkurrens- rättsligt mål. En regel som lämnar ett så stort handlingsutrymme åt dom- stolen kan i och för sig vara ett osäkerhetsmoment för den som överväger att väcka en talan i Patent- och . Det var också ett av skälen bakom promemorians förslag om delvis mer begränsade behörig- hetsregler. Det ska dock beaktas att, även om domstolen förfogar över frågan, bör parternas uppfattning tillmätas betydelse. Den potentiella osäkerheten uppvägs dessutom enligt regeringens uppfattning av de för- delar som regeln innebär för parter, bl.a. i form av besparing av kostna- der och besvär som annars skulle uppstå på grund av att de skulle behöva föra en process i en annan domstol. Regeringen har också fullt förtroende för domstolarnas förmåga att tillämpa en sådan regel på ett sätt som leder till rättssäkerhet och förutsebarhet i rättstillämpningen. Den föreslagna bestämmelsen bör tas in i den nya lagen om patent- och marknads- domstolar. När det gäller bedömningen av i vilka situationer som det kan vara lämpligt att Patent- och prövar ett annat tvistemål kan viss ledning hämtas från tillämpningen av kumulationsregeln i 14 kap. 6 § RB. Om exempelvis en kärande, gemensamt med en talan som omfattas av Patent- och exklusiva behörighet, väcker ett annat käromål mot samma eller olika svarande och käromålen stödjer sig på väsentligen samma eller likartade grunder bör det ofta vara lämpligt att målen prövas gemensamt i Patent- och . Exempelvis bör således en talan om intrång i en ensamrätt kunna kombineras med en talan om att motparten brutit mot ett avtal angående samma ensamrätt, t.ex. ett licensavtal. Även i andra fall kan det finnas ett så nära samband mellan de frågor som ska prövas att det framstår som lämpligt att flera mål prövas i ett sammanhang. Även en talan som den ursprunglige svaranden väcker mot käranden bör kunna prövas i Patent- och . Genom kravet på att det ska vara lämpligt med hänsyn till utredningen bör det i regel förutsättas att målet gäller samma sak eller en sak som har gemenskap med det immaterialrättsliga, marknadsföringsrättsliga eller konkurrensrättsliga målet. Detta är ofta fallet när svaranden till grund för talan åberopar en omständighet som också åberopas till stöd för ett bestridande. Ett exempel är då det i Patent- och väckts en talan om överföring av patent på grund av avtal och svaranden gör gällande att avtalet i fråga är ogiltigt. Enligt regler kan kumulation ske även när den ursprunglige svaranden genstämningsvis kräver avräkning av en mot- fordran (14 kap. 3 § andra ledet RB). Bestämmelsen är tillämplig både på de fall när motfordran kan sägas ha gemenskap med huvudkäromålet och fall då motfordran helt saknar samband med det rättsförhållande som huvudkäromålet avser (se Fitger m.fl. s. 14:16). I pro- memorian föreslås att Patent- och ska vara behörig att pröva även en sådan talan. Som påpekar skulle det inne- bära att Patent- och skulle kunna pröva en talan som har sin grund i rättsförhållanden som faller utanför domstolens exklusiva I likhet med anser regeringen att detta framstår som mindre lämpligt. Genom kravet på att Patent- och marknads- domstolen får ta upp ett annat tvistemål endast om det är lämpligt med hänsyn till bl.a. utredningen kommer dock mål angående motfordringar som saknar samband med det rättsförhållande som det immaterial- rättsliga, marknadsföringsrättsliga eller konkurrensrättsliga målet avser, att falla utanför domstolens behörighet. Endast mål angående motford- ringar som har ett sådant samband kommer därmed att falla inom dom- I promemorian föreslås att Patent- och utvidgade behörighet ska vara beroende av att talan väcks vid en viss senaste tid- punkt (jfr 14 kap. 7 § andra stycket RB). Någon sådan begränsning gäller inte vid kumulation enligt 14 kap. 7 § RB och är inte heller något krav vid kumulation enligt lagen om rättegången i arbetstvister. till den lagen uttalas att domstolen vid den lämplighetsbedömning som ska göras enligt 1 kap. 1 § andra stycket ska beakta bl.a. kärandens intresse av att ett avgörande av arbetstvisten inte fördröjs av den gemen- samma handläggningen (se proposition med förslag till lag om rätte- gången i arbetstvister, m.m., prop. 1974:77, s. 142). En ändamålsenlig och effektiv handläggning av tvistemål förutsätter, som framhåller, att det finns regler som för- hindrar en part från att agera i illojalt syfte. Om Patent- och marknads- domstolen skulle ta upp en talan som väcks först på ett sent stadium av handläggningen av det immaterialrättsliga, marknadsföringsrättsliga eller konkurrensrättsliga målet (jfr 14 kap. 7 a § RB) skulle det kunna medföra att det sistnämnda målet inte kan avgöras med den skyndsamhet som är Denna aspekt är något som domstolen bör kunna beakta inom ramen för den lämplighetbedömning som domstolen ska göra i varje Till skillnad från vad som föreslås i promemorian anser regeringen att det mot den bakgrunden inte finns skäl att ställa upp några särskilda tidsfrister för talans väckande. Det bör dock finnas vissa begränsningar i möjligheten för Patent- och att pröva andra tvistemål. På samma sätt som före- slås i fråga om Patent- och exklusiva behörighet bör domstolen inte kunna pröva sådana tvister som ska handläggas enligt lagen om rättegången i arbetstvister (se avsnitt 7.1). behörighet bör dessutom vara beroende av att något annat inte följer av reglerna i 10 kap. RB. Exempelvis kan parterna ha träffat ett avtal om val av behörig domstol (10 kap. 16 § RB) eller en tvist kan omfattas av någon annan domstols exklusiva behörighet (10 kap. 17 § RB). Som anges i promemorian följer dessa begränsningar av hänvisningen till regler i den nya lagen om patent- och marknadsdomstolar (se avsnitt 9.1). Syftet med att ge Patent- och behörighet att pröva andra tvistemål är att möjliggöra för domstolen att handlägga sådana mål gemensamt med ett immaterialrättsligt, marknadsföringsrättsligt eller Frågan är om det ändå skulle finnas anledning att införa en möjlighet att under handläggningen kunna särskilja målen, t.ex. med hänsyn till tidpunkten för talans väckande i det andra målet. Som anges ovan kan den omständigheten att en talan väcks först på ett sent stadium av handläggningen av det immaterialrättsliga, marknads- föringsrättsliga eller konkurrensrättsliga målet, dock beaktas vid Prop. 2015/16:57 bedömningen av om det är lämpligt att Patent- och Mot den bakgrunden bör det bli ovanligt med situationer där målen behöver särskiljas. De angivna omständigheterna leder vid en samlad bedömning till slutsatsen att det inte bör införas någon möjlighet att särskilja de gemensamt handlagda målen i fall då ett immaterial- rättslig, marknadsföringsrättsligt eller konkurrensrättsligt mål har kumu- lerats med ett annat tvistemål. När det gäller frågan vilken rättegångsform som ska tillämpas vid gemensam handläggning av dispositiva och indispositiva tvistemål, se avsnitt 12.2.1. I avsnitt 10 föreslås att det för de marknadsförings- rättsliga, konkurrensrättsliga och vissa immaterialrättsliga mål ska gälla särskilda sammansättningsregler. Om ett sådant mål kumuleras med ett annat tvistemål ska rätten ha den sammansättning som det marknads- föringsrättsliga, konkurrensrättsliga eller immaterialrättsliga målet kräver (se avsnitt 10.2). Patent- och möjligheter att pröva mål om företags- hemligheter När det gäller frågan huruvida mål om företagshemligheter bör samlas med de immaterialrättsliga, marknadsföringsrättsliga och konkurrens- rättsliga målen och ärendena finns det, som anges i departementspro- memorian, särskilda komplikationer till följd av kopplingen till arbets- rätten. I departementspromemorian anges vidare att den nuvarande prövningsordningen, såvitt framkommit, fungerat väl och att lagstift- ningen rörande företagshemligheter är föremål för översyn (jfr betänkandet Förstärkt skydd för företagshemligheter av Utredningen om skyddet för företagshemligheter, SOU 2008:63). Med hänsyn till bl.a. detta görs i departementspromemorian bedömningen att det sammantaget finns övervägande skäl för att inte låta mål om företagshemligheter omfattas av reformen. Som skäl för att även mål om företagshemligheter ska samlas med de immaterialrättsliga, marknadsföringsrättsliga och konkurrensrättsliga målen och ärendena anför bl.a. , , Juri- diska fakultetsnämnden vid , Patent- och regist- reringsverket, , Företagarna, att dessa mål har en stark koppling till såväl immaterialrätten som konkurrensrätten. Flera av remissinstanserna anför vidare att det inte är ovanligt att en rättighetshavare som grund för talan åberopar skydd enligt både lagen om skydd för företagshemligheter och någon av de immaterialrättsliga lagarna, t.ex. lagen om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk. Enligt nuvarande ordning är det möjligt att pröva dessa frågor i ett sammanhang. Starka processekonomiska skäl talar för att detta ska vara möjligt även fortsättningsvis. Som ett alternativ till att samla mål om företagshemligheter med de mål och ärenden som omfattas av reformen föreslår SEPAF och att det införs en fakultativ kumulationsregel som gör det möjligt för Patent- och att pröva frågor om företagshemligheter när dessa har samband med ett mål som omfattas av domstolens behörighet. Regeringen instämmer i departementspromemorians bedömning att det inte är aktuellt att ändra prövningsordningen för de mål om företags- hemligheter som ska handläggas som arbetstvister enligt lagen om rättegången i arbetstvister. Dessa bör även fortsättningsvis handläggas enligt den lagen och därmed prövas av tingsrätt eller Arbetsdomstolen. De fortsatta övervägandena avser därför endast sådana mål om företagshemligheter som inte utgör arbetstvister. Även om lagen om skydd för företagshemligheter har anknytning till såväl immaterialrätt som konkurrensrätt och det därmed kan finnas fördelar med att mål som rör tillämpningen av lagen prövas av Patent- och finns det också skäl som talar mot en sådan Målen har också koppling till andra rättsområden, förutom arbetsrätten även straffrätten och yttrandefriheten. det ska gälla en särskild instansordning för de tvistemål och ärenden som omfattas av patent- och marknadsdomstolsreformen (se avsnitt 6.6). Denna instansordning utgör ett principiellt avsteg från vad som i allmänhet gäller och den bör därför inte omfatta fler måltyper än Detta gör sig gällande med särskild styrka i förhållande till måltyper med beröringspunkter till så många rättsområden som målen I motsats till bland andra advokat- samfund, Företagarna och SEPAF anser regeringen därför att det åtminstone inte till en början bör skapas någon generell exklusiv behörighet för Patent- och att pröva tvistemål om Tingsrätt bör i stället även fortsättningsvis vara behörig att pröva sådana tvistemål. Detsamma bör gälla för de mål om företagshemligheter som utgör brottmål. Som flera remissinstanser framhåller finns det dock starka process- ekonomiska skäl som talar för att en talan om skadestånd eller vites- förbud enligt lagen om skydd för företagshemligheter bör kunna prövas gemensamt med en talan om exempelvis upphovsrättsintrång eller vitesförbud enligt upphovsrättslagen (se t.ex. RH 2002:11). för regler (14 kap. RB) är detta möjligt enligt nuvar- För att den nya domstolsordningen inte ska innebära en försämring i detta avseende bör en gemensam prövning i denna situation även fortsättningsvis vara möjlig. I promemorian föreslås att det i lagen om skydd för företagshemlig- heter ska införas en regel som ger Patent- och behörighet att pröva ett tvistemål enligt den lagen om talan väcks med en talan enligt någon av de lagar som omfattas av Patent- och exklusiva behörighet och detta bedöms vara Förslaget ska ses i ljuset av att den i promemorian föreslagna möjligheten för Patent- och att pröva andra tvistemål är mer begränsad än den möjlighet som föreslås. föreslagna utformningen av behörighetsregeln kommer Patent- och mark- nadsdomstolen att kunna pröva ett tvistemål enligt lagen om skydd för företagshemligheter gemensamt med ett immaterialrättsligt, marknads- föringsrättsligt eller konkurrensrättsligt tvistemål, om domstolen bedömer att detta är lämpligt och förutsatt att det inte är fråga om en I förhållande till promemorians förslag innebär detta inte någon ändring i sak förutom att det – i enlighet med vad , och efterfrågar – inte uppställs något krav på att talan ska väckas . Regeringen anser att detta är en lämplig Prop. 2015/16:57 ordning och att det därför inte finns skäl att införa en särskild behörig- hetsregel för mål om företagshemligheter. 7.3Patent- och ges viss behörighet att pröva blandade åtal m.m. Regeringens förslag: Flertalet av bestämmelserna om domstolars behörighet och överlämnande av mål i 19 kap. RB ska gälla i för- hållande till Patent- och och Patent- och marknadsöverdomstolen. Vid tillämpningen av bestämmelserna ska Patent- och jämställas med en sådan allmän underrätt som det gäller särskilda forumregler för (19 kap. 9 § första stycket första meningen RB). Ett åtal för ett brott enligt patentlagen eller växtförädlarrättslagen ska dock inte kunna prövas gemensamt med ett åtal för ett annat brott. Departementspromemorian innehåller inte något förslag i denna del. Remissinstanserna: och anför att det enligt nuvarande ordning inte finns någon möjlighet för en särskild domstol att pröva mål som innefattar såväl immaterialrättslig brottslighet som annan brottslighet, s.k. blandade åtal, och att det därför bör införas en bestämmelse som möjliggör detta. Hovrätten anser vidare att immaterialrättsliga brottmål i undantagsfall bör kunna prövas av en annan domstol än Patent- och . ifrågasätter om Patent- och bör kunna pröva blandade åtal. anför att Patent- och behörighet inte tycks omfatta mål om näringsförbud som grundas på att någon har begått ett brott enligt den immaterialrättsliga lagstiftningen och inte heller mål om förverkande enligt som baseras på brott enligt den immaterialrättsliga lagstiftningen eller på att ett föremål kan befaras komma till användning vid brott enligt samma lagstiftning. Det finns enligt tingsrätten skäl att låta Patent- och behörighet omfatta även sådana mål. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens (prome- s. 54–61). Remissinstanserna: är tveksam till förslaget att Patent- och , gemensamt med ett immaterialrättsligt brottmål, ska kunna pröva andra brottmål där en eller flera andra personer åtalas för ett eller flera andra brott. Enligt tingsrätten bör det i lag framgå att detta endast kan ske efter samtycke från eller åtminstone samråd med åklagare och de medtilltalades försvarare. tings- rätt anser vidare att ett beslut att handlägga ett immaterialrättsligt brott- mål gemensamt med ett annat brottmål bör kunna överklagas, lämpligen till hovrätt. Tingsrätten ifrågasätter om patent- och marknadsdomstolarna har erforderlig erfarenhet och kompetens för att döma i andra brottmål än sådana som gäller immaterialrätt. att det ges vägledning i fråga om när det är olämpligt att Patent- och 2015/16:57 prövar blandade åtal. anser att frågan om Patent- och ska ges behörighet att pröva blandade åtal kan behöva ses över ytterligare så att det blir tydligt var ett brottmål kan komma att handläggas. yttrar sig på nytt i frågan om immaterialrättsliga brottmål i undantagsfall bör kunna prövas av en annan domstol än Patent- och . anser att det, även om det är extremt ovanligt att åtal väcks för ett brott enligt patent- eller växtförädlarrättslagen, finns skäl att överväga att ge Patent- och behörighet att även i sådana mål pröva yrkanden om förverkande och företagsbot som riktas mot någon annan än den tilltalade samt yrkanden om närings- förbud. Tingsrätten anser att det även finns skäl att överväga att ge Patent- och behörighet att pröva mål om förverkan- de, företagsbot och näringsförbud där yrkandet grundas på begångna eller befarade brott mot de immaterialrättsliga lagar som omfattas av domstolens exklusiva behörighet. Om de föreslagna ändringarna skulle förutsätta ytterligare beredningsunderlag anser tingsrätten att frågorna med fördel kan hanteras inom ramen för en framtida utvärdering av reformen. Skälen för regeringens förslag Behörighet att pröva blandade åtal En särskild fråga som uppkommer med anledning av förslaget att de immaterialrättsliga brottmålen ska samlas i särskilda domstolar (se avsnitt 5.3.2 och 6.2) är vad som ska gälla i fråga om domstolarnas behörighet bl.a. då någon åtalas för både immaterialrättslig brottslighet och annan brottslighet. Regler om domstols behörighet i brottmål, s.k. forumregler, finns i bl.a. (19 kap. RB). Enligt gäller att om någon har begått flera brott, får åtal för samtliga brott tas upp av den domstol som är behörig att ta upp åtal för något av brotten (19 kap. 6 § RB). En förutsättning för detta är att domstolen med hänsyn till utred- ningen, kostnader och andra omständigheter anser att det är lämpligt.