prop · H203112 · 2015-05-26 00:00:00 — Regeringens proposition 2014/15:112 Regeringen överlämnar denna proposition till . (Miljö- och ) I propositionen föreslås ändringar i 8 kap. ellagen (1997:857). Syftet med lagändringarna är att skapa rättsliga förutsättningar för att etablera en nordisk balansavräkning. Den systemansvariga myndigheten, dvs. (), ska även i fortsättningen ansvara för att avräkning sker mellan de balansansvariga. ska dock få uppdra åt någon annan att utföra avräkningen. Ett åtagande om balansansvar ska göras genom avtal dels med , dels med den som utför avräkningen mellan de balansansvariga. Avtalet med ska innehålla ett åtagande att säkerställa balans mellan tillförsel och uttag av el. Avtalet med den som utför balansavräkningen ska innehålla villkoren för avräkningen. Vidare föreslås en ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244). Ändringen innebär att () får uppgiften att lämna kontrolluppgifter om avyttring av elcertifikat. Ändringen görs med anledning av att har tagit över uppgiften som kontoföringsmyndighet för elcertifikat från . Lagändringarna ska träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857) 2.2Förslag till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) ........................................................................ Ärendet och dess beredning .............................................................. Förutsättningar för en nordisk balansavräkning.............................. Avtal om balansansvar ..................................................... Kontrolluppgifter om avyttring av elcertifikat ................................ Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Ändringarna i ellagen ....................................................... Ändringen i skatteförfarandelagen ................................... Ändringarna i ellagen ....................................................... Ändringen i skatteförfarandelagen ................................... Förslaget till lag om ändring i ellagen (1997:857) ........... 8.2Förslaget till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) ...................................................................... rapport som möjliggör nordisk balansavräkning (Ei R2014:06)........................................ Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i ellagen (1997:857), 2.lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857) Härigenom föreskrivs att 8 kap. 4–4 c §§, 11, 11 a och 11 c §§ ellagen (1997:857) ska ha följande lydelse. En elleverantör får bara leverera el i uttagspunkter där någon har åtagit sig det ekonomiska ansvaret för att det nationella elsystemet tillförs lika mycket el som tas ut i uttagspunkten (balansansvar). Ett sådant åtagande ska göras genom ett avtal med den systemansvariga myndigheten. Första stycket tillämpas inte under den tidsfrist som anges i 4 e § första stycket. Med uttagspunkt avses därvid den punkt där en elanvändare, enligt avtal med innehavaren av nätkoncession, tar ut el för förbrukning. En elleverantör får bara leverera el i uttagspunkter där någon har åtagit sig det ekonomiska ansvaret för att det nationella elsystemet tillförs lika mycket el som tas ut i uttagspunkten (balansansvar). Med uttagspunkt avses den punkt där en elanvändare, enligt avtal med nätkoncessionshavaren, tar ut el för förbrukning. Ett åtagande enligt första stycket ska göras genom avtal dels med den systemansvariga myndigheten, dels med den som utför avräkningen mellan de balansansvariga. Avtalet med den systemansvariga myndigheten ska innehålla ett åtagande att säkerställa balans mellan tillförsel och uttag av el. Avtalet med den som utför avräkningen mellan de balansansvariga ska innehålla villkoren för avräkningen. Första och andra styckena tillämpas inte under den tidsfrist som anges i 4 e § första stycket. 1 Senaste lydelse 2009:580. Villkoren i balansavtalen ska vara Villkoren i avtalen enligt andra stycket ska vara objektiva ten får inte ingå balansavtal förrän ten och den som utför avräkningen de metoder som har använts för att mellan de balansansvariga får inte utforma avtalen har godkänts av ingå avtal enligt 4 § andra stycket förrän de metoder som har använts lämnas, om metoderna kan antas för att utforma avtalen har god- leda till att avtalen uppfyller kra- känts av nätmyndigheten. ven enligt första stycket. nande ska lämnas, om metoderna kan antas leda till att villkoren i avtalen uppfyller kraven i första Ett beslut enligt andra stycket gäller . ska delge beslutet enligt 49 § första stycket 1 och andra stycket delgivningslagen (2010:1932). Den systemansvariga myndigheten skall offentliggöra de villkor som tillämpas i balansavtalen samt på begäran utan dröjsmål lämna skriftlig uppgift om dessa villkor. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, nätmyndigheten får meddela närmare föreskrifter om offentliggörande av villkor enligt första stycket. Den systemansvariga myndigheten och den som utför avräkningen mellan de balansansvariga ska offentliggöra de villkor som de tillämpar i avtalen enligt 4 § andra stycket och på begäran utan dröjsmål lämna skriftlig uppgift om villkoren. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, nätmyndigheten får meddela föreskrifter om offentliggörande av villkor enligt första stycket. När den systemansvariga myndigheten får kännedom om att ett avtal med myndigheten om balansansvar enligt 4 § första stycket ska upphöra att gälla ska myndigheten utan dröjsmål underrätta de innehavare av nätkoncession på vars När den systemansvariga myndigheten får kännedom om att ett avtal enligt 4 § andra stycket ska upphöra att gälla, ska myndigheten utan dröjsmål underrätta de nätkoncessionshavare på vars ledningsnät de uttagspunkter är belägna där ba- 2Senaste lydelse 2010:1968. 3Senaste lydelse 2005:404. 4Senaste lydelse 2009:580. 2014/15:112 ledningsnät de uttagspunkter är belägna där balansansvaret sålunda kommer att upphöra att gälla. In- nehavarna av nätkoncession ska utan dröjsmål underrätta berörda elleverantörer. När någon, som i ett avtal med en elleverantör har åtagit sig balansansvaret i de uttagspunkter där elleverantören levererar el, får kännedom om att detta avtal ska upphöra att gälla ska den balansansvarige utan dröjsmål underrätta den systemansvariga myndigheten och de innehavare av nätkoncession på vars ledningsnät de uttagspunkter är belägna där balansansvaret sålunda kommer att upphöra att gälla. Innehavarna av nätkoncession ska utan dröjsmål underrätta elleverantören. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, nätmyndigheten meddelar närmare föreskrifter om underrättelseskyldigheten enligt första och andra styckena. lansansvaret kommer att upphöra att gälla. Nätkoncessionshavarna ska utan dröjsmål underrätta berörda elleverantörer. När någon, som i ett avtal med en elleverantör har åtagit sig balansansvaret i de uttagspunkter där elleverantören levererar el, får kännedom om att detta avtal ska upphöra att gälla, ska den balansansvarige utan dröjsmål underrätta den systemansvariga myndigheten och de nätkoncessionshavare på vars ledningsnät de uttagspunkter är belägna där balansansvaret kommer att upphöra att gälla. Nätkoncessionshavarna ska utan dröjsmål underrätta elleverantören. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela närmare föreskrifter om underrättelseskyldigheterna i första och andra styckena. Den systemansvariga myndigheten skall svara för avräkningen mellan de balansansvariga enligt de föreskrifter som regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, myndigheten meddelar. Den systemansvariga myndigheten ska ansvara för att avräkning sker mellan de balansansvariga. Myndigheten får uppdra åt någon annan att utföra avräkningen. En elleverantör som har levererat el till en uttagspunkt där det saknas någon som är balansansvarig skall vid den systemansvariga myndighetens avräkning anses som balansansvarig för uttagspunkten. Senaste lydelse 1999:770. Senaste lydelse 2006:926. En elleverantör som har levererat el till en uttagspunkt där det saknas någon som är balansansvarig ska anses som balansansvarig för uttagspunkten vid avräkning enligt 11 §. Ersättning ska betalas enligt sättning skall betalas enligt de villkor som den systemansvariga myndigheten tillämpar mot balansansvariga. villkor som motsvarar villkor för Prop. 2014/15:112 andra balansansvariga enligt så- dana avtal som avses i 4 § andra stycket tredje meningen. En balansansvarig, som använder någon annans produktionskapacitet särskilt för att fullgöra sina åtaganden enligt balansavtalet, får inte ställa upp villkor som utesluter elproducenter från att tillhandahålla sådan kapacitet med hänvisning endast till kraftslag. Den balansansvarige ska anskaffa kapacitet på ett öppet, icke-diskrimine- rande och marknadsorienterat sätt. En balansansvarig, som använder någon annans produktionskapacitet särskilt för att fullgöra sina åtaganden enligt sådana avtal som avses i 4 § andra stycket, får inte ställa upp villkor som utesluter elproducenter från att tillhandahålla sådan kapacitet med hänvisning endast till kraftslag. Den balansansvarige ska anskaffa kapacitet på ett öppet, icke-diskrimine- rande och marknadsorienterat sätt. Denna lag träder i kraft . 7 Senaste lydelse 2014:270. 2.2Förslag till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) Härigenom föreskrivs att 22 kap. 14 § skatteförfarandelagen (2011:1244) ska ha följande lydelse. Kontrolluppgift ska lämnas om avyttring av elcertifikat. I kontrolluppgiften ska uppgift lämnas om antalet avyttrade elcertifikat och försäljningspriset. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning Regeringen gav , genom en ändring i regleringsbrevet för , i uppdrag att ta fram förslag till de förändringar som krävs i svensk rätt för att skapa förutsättningar för en nordisk slutkundsmarknad (dnr N2012/5018/E). Uppdraget justerades i fråga om ändringar som rör balansansvaret (dnr N2013/683/E). I de delar som rör balansansvaret redovisade sitt uppdrag i rapporten som möjliggör nordisk balansavräkning (Ei R2014:06). En sammanfattning av rapporten finns i bilaga 1. Rapportens lagförslag finns i bilaga 2. Rapporten har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En remissammanställning finns tillgänglig i Miljö- och (dnr M2015/79/Ee). Kontrolluppgifter om avyttring av elcertifikat gav () in en skrivelse (dnr N/2014/1730/E) till med en begäran om att verkets uppgifter när det gäller kontoföring av bland annat elcertifikat skulle överföras till (). tillstyrkte förslaget i ett yttrande som inkom till . Genom en ändring i förordningen (2011:1480) om elcertifikat beslutade regeringen att ska vara kontoföringsmyndighet för elcertifikat. Eftersom det bör vara kontoföringsmyndigheten som ska lämna kontrolluppgifter om avyttring av elcertifikat behövs det en ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244). Förslaget om ändring i lagen har beretts under hand med och . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det förslag till ändring i ellagen (1997:857) som återfinns i bilaga 4. Lagrådet lämnade förslaget utan erinran. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Förslaget om ändring i skatteförfarandelagen är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Lagrådets yttrande har därför inte inhämtats i den delen. Förutsättningar för en nordisk I 8 kap. ellagen finns bestämmelser om övergripande systemansvar och Enligt 8 kap. 1 § ellagen ska regeringen utse en systemansvarig myndig- het som har det övergripande ansvaret för att elektriska anläggningar samverkar driftsäkert så att balans inom hela eller delar av landet kort- siktigt upprätthålls mellan produktion och förbrukning av el. har utsett () till systeman- svarig myndighet (1 § förordningen [1994:1806] om systemansvaret för Av drifttekniska skäl måste det nationella elsystemet i varje givet ögonblick tillföras lika mycket el som tas ut från systemet. att så sker, det övergripande systemansvaret, är ett tekniskt ansvar. praktiken fullgörs Svenska kraftnäts systemansvar genom att de stora kraftproducenterna ökar eller minskar sin inmatning av el på det natio- Denna reglering av inmatningen övervakas och samord- nas av , som också ersätter kraftproducenterna ekono- miskt för regleringen. har dock inte det slutgiltiga eko- nomiska ansvaret för regleringen utan det vilar på de balansansvariga. Enligt 8 kap. 4 § första stycket ellagen får en elleverantör bara leverera el i uttagspunkter där någon har åtagit sig balansansvaret, dvs. ska ansvaret för att det nationella elsystemet tillförs lika mycket el som tas ut i uttagspunkten. Den som har åtagit sig balansansvaret för en ut- tagspunkt benämns balansansvarig. En elleverantör som vill leverera el i en viss uttagspunkt måste själv åta sig balansansvaret i uttagspunkten eller genom avtal se till att någon annan åtar sig ansvaret. Den som vill åta sig balansansvar måste ingå ett avtal med den system- I avtalet regleras de grundläggande förhållande- na mellan parterna. Innebörden av ett sådant avtal är alltså att den balans- ansvarige, gentemot , åtar sig det ekonomiska ansvaret för att det nationella elsystemet tillförs lika mycket el som tas ut i de ut- tagspunkter som åtagandet om balansansvar avser. Enligt det standardavtal som använder för sina avtal med balansansvariga innefattar åtagandet att löpande planera för och affärsmässigt åstadkomma balans på timbasis mellan tillförsel och uttag av el inom ett elområde. Det planeringsmässiga ansvaret gäller dels för egen produktion och förbrukning, dels för ingångna avtal om köp och försäljning av el. När produktion eller förbrukning inte motsvaras av planerad tillförsel eller planerat uttag, ser till att el köps eller säljs för att kompensera för obalanserna. Kostnaden för balanshållningen måste se- dan beräknas och fördelas bland dem som orsakat obalansen. regleras ekonomiskt av de balansansvariga. Enligt 8 kap. 11 § ellagen ska den systemansvariga myndigheten svara för avräkningen mellan de ba- De närmare villkoren för balansavräkningen anges i av- talet mellan och de balansansvariga. Regeringens förslag: Den systemansvariga myndigheten ska ansvara för att avräkning sker mellan de balansansvariga. Myndigheten ska få uppdra åt någon annan att utföra avräkningen. Bemyndigandet till regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, den systemansvariga myndigheten att meddela föreskrifter om avräkningen ska utgå. förslag överensstämmer delvis med regeringens. Inspektionens förslag innebär att den systemansvariga myndigheten ska få uppdra åt någon annan att ansvara för avräkningen mellan de balansansvariga och att regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, den systemansvariga myndigheten ska få meddela föreskrifter om avräkningen. Remissinstanserna: tillstyrker förslaget. Hovrätten för kan inte ställa sig bakom förslaget. avstyrker förslaget med hänvisning till att de administrativa kostnaderna är ofullständigt beskrivna. Förvaltningsrätten i och anser att frågan om tillsynsansvar bör utredas vidare. () menar att verket fortfarande har ansvar för avräkningen, även om den är utlagd på annan, och föreslår att bestämmelsen ges lydelsen ”Den systemansvarige får uppdra åt annan att utföra avräkningen”. ifrågasätter att ansvaret för balansavräkningen ska kunna uppdras åt annan än och förespråkar att , med bibehållet ansvar för balansavräkningen, ges rätt att uppdra utförandet av avräkningen åt annan. Fastighetsägarna anser att reglermyndigheten och regeringen alltid bör vara vaksamma på ökad administration som leder till ökade kostnader. I övrigt har remissinstanserna inte några särskilda invändningar mot förslaget. Skälen för regeringens förslag En stegvis harmonisering av balansavräkningen har varit drivande i arbetet med att utveckla en gemensam nordisk elmarknad. har i sin rapport konstaterat att de skillnader som finns mellan de nordiska ländernas regel- verk utgör barriärer för de elhandlare och balansansvariga som vill be- driva verksamhet i flera nordiska länder. Harmoniserade regler för balansavräkning har därför avgörande betydelse för att möjliggöra en nordisk slutkundsmarknad. har inlett ett samarbete med stamnätsföretagen i (Fingrid Oyj) och (Statnett SF), för att skapa förutsättningar för en gemensam balansavräkning i de tre länderna. Avsikten är att balansavräkningen ska utföras av det gemensamma bolaget eSett Oy, som har säte i . bedömer att harmoniseringen av en gemensam nordisk balansavräkning bör ske stegvis. I ett första steg upplåter de systemansvariga aktörerna avräkningen till en gemensam enhet och de balansansvariga får en motpart och ett system för avräkning. I ett andra steg harmoniseras balansavräkningen, vilket medför förändrad rapportering och sannolikt ett gemensamt dataformat. skäl för en stegvis harmonisering är att inblandade aktörer på så sätt ges möjlighet till viss flexibilitet och att det finns tid och möjlighet att korrigera eventuellt felaktiga bedömningar som gjorts tidigare i processen. Mot bakgrund av det pågående arbetet med en framtida informationshanteringsmodell i minskar ett stegvis genomförande sannolikt de svenska aktörernas förändringskostnader jämfört med ett scenario där alla regler ändras . En samhällsekonomisk vinst och en förenkling av betydelse för berörda aktörer kräver, enligt , en mer fullständig harmonisering av regelverket än vad det första steget innebär. Det stegvisa genomförandet av en nordisk balansavräkning kan inte stanna vid det första steget utan måste fortsätta för att den totala potentiella samhällsekonomiska vinsten ska realiseras. Enligt Energimarknadsinspektionen bör man i ett andra steg harmonisera balansavräkningen vilket medför förändrad rapportering och sannolikt ett gemensamt dataformat. En viktig del i detta arbete är, enligt inspektionen, att inför en central informationshanteringsmodell. Regeringen delar i huvudsak bedömning när det gäller införandet av en harmoniserad nordisk balansavräkning. Förslagen i propositionen syftar till att skapa rättsliga förutsättningar för det första steget för att etablera en nordisk balansavräkning. En grundläggande praktisk förutsättning för en gemensam nordisk balansavräkning är att det är möjligt för en aktör att utföra avräkningen mellan de balansansvariga i flera länder. utförs avräkningen i av den systemansvariga myndigheten (), som ska svara för avräkningen enligt 8 kap. 11 § ellagen. har föreslagit att det ska införas en möjlighet för att uppdra åt en annan aktör att ansvara för avräkningen mellan de balansansvariga. Hovrätten för har förklarat att den inte kan ställa sig bakom förslag. Enligt hovrätten borde även mindre långtgående alternativ ha belysts, t.ex. att den gemensamma enheten enbart genomför balansavräkningen åt de systemansvariga myndigheterna. menar att verket fortfarande har ansvar för avräkningen, även om den är utlagd på annan, och har föreslagit att bestämmelsen ges lydelsen: ”Den systemansvarige får uppdra åt annan att utföra avräkningen”. Även har förordat en sådan ordning. bör även i fortsättningen ha ansvaret för att balansavräkningen sker under former som är förenliga med utövandet av det övergripande systemansvaret i . Detta är också någonting som myndigheten själv har framhållit under remissrundan. Även andra remissinstanser har pekat på att en nordisk balansavräkning inte förutsätter att hela ansvaret för avräkningen överlåts till ett annat organ än . Regeringen delar den uppfattningen och utgår i det följande från att den systemansvariga myndigheten alltid ska ha ansvaret för att avräkning sker mellan de balansansvariga. De fortsatta övervägandena gäller förutsättningarna för att myndigheten ska få uppdra åt någon annan att utföra avräkningen. har avstyrkt förslaget med hänvisning till att de administrativa kostnaderna är ofullständigt beskrivna. Även Fastighetsägarna har pekat på frågan om ökad administration. Administrativa kostnader och andra konsekvensfrågor behandlas i avsnitt 8. Förvaltningsrätten i och anser att frågan om tillsynsansvar bör utredas vidare. I 12 kap. ellagen finns bestämmelser om tillsyn över att lagen och föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen följs. utövar tillsyn i frågor om elsäkerhet. När det gäller driftsäkerheten hos det nationella elsystemet är tillsynsmyndighet. Tillsynen i övrigt över att ellagen och föreskrifter och villkor som har meddelats med stöd av lagen följs utövas av i dess egenskap av nätmyndighet (se 12 kap. 1 § andra stycket ellagen och 3 § elförordningen). utövar därför tillsyn över att bestämmelserna i 8 kap. ellagen följs i frågor som inte gäller driftsäkerheten. Tillsynen omfattar dock inte elleverantörernas skyldigheter enligt 8 kap. 1–4 §§, 5 § första och andra styckena och 6–11 a §§ ellagen (se 12 kap. 1 § tredje stycket ellagen). Enligt 8 kap. 11 § ellagen ska svara för avräkningen mellan de balansansvariga enligt de föreskrifter som regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, myndigheten själv meddelar. I 23 § förordningen (1999:716) om mätning, beräkning och rapportering av överförd el finns ett bemyndigande till att meddela föreskrifter om avräkning. Några myndighetsföreskrifter som reglerar avräkningen finns emellertid inte, utan detaljerna regleras i stället genom avtalet mellan och den balansansvarige. Det betyder att eventuella tvister som uppstår på grund av att någon av parterna inte fullgör sina skyldigheter i samband med avräkningen får lösas på civilrättslig väg. Som framgått gäller tillsyn ellagen och sådana föreskrifter på lägre normnivå som ansluter till lagen. Frågor om hur avräkningen ska gå till regleras i avtal och inte i föreskrifter. Utrymmet för tillsyn enligt 12 kap. ellagen när det gäller skyldigheten att utföra avräkning enligt 8 kap. 11 § blir därför avgränsad till Svenska kraftnäts ansvar att se till att avräkning sker. Det finns inte något praktiskt behov av att närmare reglera avräkningen i föreskrifter. Bemyndigandet att meddela sådana föreskrifter bör därför utgå. Det finns inte heller något behov av att någon annan myndighet än utövar närmare tillsyn över hur avräkningen utförs. tillsyn är således inte något hinder för att överlåter åt någon annan att utföra balansavräkningen. Ett sådant uppdrag förutsätter ett avtal mellan och den som ska utföra avräkningen. Formerna för utförandet av uppdraget kommer att regleras i avtalet. tillsyn omfattar dock även villkoren i balansavtalen, även sådana villkor som gäller balansavräkningen. Enligt 8 kap. 4 a § ska villkoren i avtalen vara objektiva och icke-diskrimine- rande. får inte ingå balansavtal förrän de metoder som har använts för att utforma avtalen har godkänts av . I dessa delar finns överväganden och förslag i avsnitt 6. I sin rapport uttalar ingen bestämd uppfattning i frågan om huruvida överlåtelsen av avräkningen innefattar överlåtelse av myndighetsutövning. Hovrätten för har anfört att frågan borde ha behandlats mer utförligt eftersom den har betydelse för möjligheten att låta ett utländskt organ utföra avräkningen (jfr 10 kap. 8 § andra stycket regeringsformen). Som framgått utgår regeringen ifrån att förhållandet mellan den som utför avräkningen och den balansansvarige ska regleras i ett avtal och att eventuella tvister ska hanteras på civilrättslig väg. Frågor om ingående av avtal och om tillämpning av avtal faller principiellt utanför begreppet myndighetsutövning. Frågor om ingående av avtal kan dock undantagsvis anses utgöra myndighetsutövning.