prop · H3031d15 · 2015-09-21 00:00:00 — Bakgrunden till förändringen är att det tidigare inte fanns någon skyldighet för den nyanlände att tacka ja till ett erbjudande om arbete. Vid utgången av hade ännu ingen person fått sin etableringsplan avbruten på grund av att denne tackat nej till ett lämpligt erbjudet arbete. Arbetsförmedlingen har lämnat en återrapport till regeringen om bl.a. genomförandet av aktivitetsrapporten för nyanlända arbetslösa. Nyanlända inom etableringsuppdraget bedöms ofta ha behov av förberedande insatser med syfte att rusta individen för arbetsmarknaden, innan de är redo att aktivt söka arbete. Det är få nyanlända inom etableringsuppdraget som aktivitetsrapporterar. redovisar samtliga månatligen frånvaro från aktiviteter i etableringsplanen i en rapport som ligger till grund för Arbetsförmedlingens beslut om etableringsersättning. Vid utgången av hade av alla personer med en etableringsplan en etableringslots. Färre kvinnor än män tog stöd av en lots, respektive . De nyanlända deltog i aktiviteter hos lotsen i genomsnitt . De vanligaste aktiviteterna som lotsen tillhandahöll var samhällsorienterande samtal, praktiskt stöd, fördjupad kartläggning samt coachande samtal. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Arbetsförmedlingen fattade beslut om att avsluta tjänsten etableringslots. Anledningen till avslutandet av tjänsten var att kvaliteten i tjänsten inte kunde garanteras. Utbildning i svenska för invandrare Av dem som hade en etableringsplan hade deltagit i utbildning i svenska för invandrare (sfi). Andelen ökar med tid i etableringsuppdraget och nio av tio som haft en etableringsplan har studerat sfi. En generell beskrivning av utbildning i svenska för invandrare redovisas under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Av dem med en etableringsplan hade deltagit i samhällsorientering, vilket är en minskning i förhållande till föregående år. Andelarna skiljer sig åt marginellt mellan kvinnor och män. Uppgifterna om hur många som deltar i samhällsorientering är osäkra. Länsstyrelserna har i sin återrapport om samhällsorientering jämfört uppgifter från Arbetsförmedlingen och kommunerna avseende deltagande i samhällsorintering. Resultaten visar att kommunerna uppger betydligt fler deltagare i samhällsorientering än Arbetsförmedlingen. Enligt är en orsak till att personerna inte registreras som deltagare i samhällsorientring att kommunerna ofta erbjuder samhällsorientering tillsammans med sfi och att aktiviteterna därför inte särredovisas i etableringsplanen. Antalet personer med etableringsplan fortsätter öka Antalet personer i etableringsuppdraget fortsätter att öka till följd av den ökade flyktinginvandringen. tillkom i genomsnitt drygt 2 000 personer i etableringsuppdraget och drygt 1 100 personer lämnade uppdraget. För att en person ska registreras som kvarstående i etableringsuppdraget ska denne ha deltagit i ett etableringssamtal eller ha ett beslut kopplat till etableringsuppdraget. var 43 033 personer kvarstående i etableringsuppdraget. Av dessa var det 4 263 personer som medverkade till att upprätta en etableringsplan eller väntade på att bli kommunmottagna och kunna påbörja insatser enligt en etableringsplan. I och med regeländringen upprättas en etableringsplan först när en person blivit kommunmottagen. Enligt Arbetsförmedlingens återrapportering finns en underskattning av antalet kvarstående i etableringsuppdraget1. Utöver de som är registrerade som kvarstående uppskattades att ca 3 600 personer som fått uppehållstillstånd befann sig i anläggningsboende och hade deltagit i ett etableringssamtal utan att detta registrerats. Diagram 3.1 Antal nya, lämnat och antal kvarstående personer i etableringsuppdraget –2014 2012-08 2012-12 2013-04 2013-08 2013-12 2014-04 Nya (vänster axel) Lämnat (vänster axel) Kvarstående (höger axel) Källa: Arbetsförmedlingen. Utbildningsnivån och genomsnittsålder bland deltagarna i etableringsuppdraget har ökat Drygt två tredjedelar av deltagarna i etableringsuppdraget var . Jämfört med har genomsnittsåldern ökat något. Personer som är 18–har rätt till en etableringsplan om de saknar föräldrar i och i övrigt uppfyller kriterierna i etableringslagen. var det drygt 530 unga i åldrarna 18–som omfattades av etableringsuppdraget. Den genomsnittliga utbildningsnivån bland deltagarna i etableringsuppdraget har ökat. 1 Arbetsförmedlingens återrapportering Etablering av vissa nyanlända – statistik kring etableringsuppdraget . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Andelen personer med eftergymnasial utbildning eller längre har ökat från . Andelen med förgymnasial utbildning kortare än har minskat från . Ökningen i utbildningsnivå gäller både kvinnor och män, men kvinnorna har fortfarande i genomsnitt en lägre utbildningsnivå än männen. Vanligaste utbildningsinriktningarna bland dem med eftergymnasial utbildning eller längre var inom samhällsvetenskap (inkl. juridik, handel och administration), hälso- och sjukvård, teknik och tillverkning samt pedagogik och lärarutbildning. Av dessa är det många som har utbildning inom yrken där det råder brist på utbildad och erfaren arbetskraft. Det handlar exempelvis om ingenjörer, lärare, tekniker och läkare. Tabell 3.8 Utbildningsnivå bland deltagarna i etableringsuppdraget Andel i procent efter kön (inom parantes) Förgymnasial utb < 9 år 41 (49) 30 (37) 35 (43) Förgymnasial utb 9 år 13 (12) 16 (15) 15 (14) 19 (18) 22 (21) 21 (20) Eftergymnasial utb högst två år 4 (3) 5 (4) 5 (4) Eftergymnasial utb mer än 2 år 22 (17) 27 (22) 24 (20) 0 (0) 0 (0) 0 (0) Källa: Arbetsförmedlingen. De flesta har en etableringsplan på heltid Etableringsplanen ska enligt huvudregeln omfatta aktiviteter på heltid. Aktiviteterna i planen ska anpassas efter individens behov. Planen får omfatta aktiviteter på deltid på grund av sjukdom eller nedsättning av den fysiska eller psykiska prestationsförmågan. Etableringsplanen får även vara på deltid om den nyanlände vårdar barn och uppbär föräldrapenning. Från kan föräldrar som deltar i etableringsinsatser på deltid och vårdar barn med föräldrapenning få sin etableringsplan förlängd (prop. 2013/14:104, bet. 2013/14:AU9, rskr. 2013/14:368). Av 38 770 personer med en pågående etableringsplan var det knappt 250 personer som hade en plan på deltid de flesta kvinnor och föräldraledighet var den vanligaste Utöver dessa var det drygt 2 400 personer som var förhindrade att delta i aktiviteter på grund av föräldraledighet, nästan alla var kvinnor. Ett fåtal personer hade en nedsatt etableringsplan på grund av sjukdom eller någon annan nedsättning av den fysiska eller psykiska prestationsförmågan, varav majoriteten var kvinnor. Drygt 220 personer med en etableringsplan var förhindrade att delta i aktiviteterna på grund av sjukdom, främst kvinnor Andelen personer som har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga var . Arbetsmarknadsstatus efter avslutad etableringsplan Av dem som lämnade etableringsuppdraget arbetade eller studerade efter att planen avslutats. Detta är en ökning i förhållande till 2013 då andelen var . Det är inte lämpligt att jämföra resultatet avseende andelen i arbete eller studier , då enbart ett fåtal personer lämnade etableringsuppdraget . Nystartsjobb är den vanligaste anställningsformen för dem som lämnade etableringsuppdraget för arbete. Andelen med nystartsjobb ökade . Det förbättrade resultatet beror framförallt på att män med eftergymnasial utbildning har fått nystartsjobb. Det är genomgående en betydligt lägre andel kvinnor än män som arbetar efter etableringsuppdraget och skillnaden har ökat jämfört med . Andelen som studerar efter etableringsuppdraget är och i princip oförändrad jämfört med . Studier kan avse både högskolestudier och studier inom vuxenutbildning. Fler kvinnor än män studerade efter etableringsuppdraget. Av dem med kortare förgymnasial utbildning än studerade enbart efter avslutad etableringsplan. Av ungdomar i åldrarna 20–är det som arbetar eller studerar efter avslutad etableringsplan. Den högre andelen i förhållande till samtliga deltagare beror framförallt på att en större andel, , studerar. Bland unga i åldrarna 20–är det en 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 större andel () av dem som lämnar etableringsuppdraget som enbart hade förgymnasial utbildning jämfört med samtliga som lämnat etableringsuppdraget (). Personer som har haft etableringsplan i maximal tid och är arbetslösa kan anvisas till jobb- och utvecklingsgarantin eller jobbgarantin för ungdomar. Av dem som lämnade etableringsuppdraget var det som var inskrivna i arbetsmarknadspolitiska program efter avslutad etableringsplan, varav nästan alla i jobb- och utvecklingsgarantin eller i jobbgarantin för ungdomar. Tabell 3.9 Status efter avslutad etableringsplan. Procent 2013 och 2014 -arbete med stöd -arbete utan stöd Källa: Arbetsförmedlingen. fick i samband med etableringsreformens ikraftträdande i uppdrag att utvärdera effekterna av reformen. Delrapporten presenterades och slutrapporten ska presenteras . Det huvudsakliga resultatet av delrapporten är att det inte finns någon skillnad i sannolikheten att vara sysselsatt ett till efter mottagandet mellan dem som mottagits precis före reformens genomförande och dem som mottogs precis efter att reformen trätt ikraft. Det är svårt att dra tillförlitliga slutsatser av resultaten eftersom de flesta som ingått i studien inte hade hunnit avsluta etableringsplanen när utfallet mättes, dvs. Syftet med hemutrustningslånen är att nyanlända flyktingar ska få möjlighet att utrusta och möblera sin bostad när de blir mottagna i en kommun. Mål för handläggningstiden för hemutrustningslån är att den inte ska överstiga . Verksamhet och insatser för hemutrustningslån finansieras via anslaget 1:5 Utgifterna för hemutrustningslån påverkas av antalet kommunmottagna flyktingar samt hur stor andel av dessa som ansöker om lån. Utgifterna 2014 för hemutrustningslån blev ca högre än anvisat anslag i budgetpropositionen . Huvudsakligt skäl är att antalet kommunmottagna flyktingar blev högre än vad som beräknades i budgetpropositionen . I tabell 3.10 framgår antal beviljade lån, utbetalat belopp, antal personer som beviljats lån samt antal efterskänkta lån 2012–2014. Antalet lån och antal personer skiljer sig åt eftersom ansökan om hemutrustningslån kan göras tillsammans. Tabell 3.10 Beviljade hemutrustningslån m.m. Antal nya beviljade lån efter bostadsform, utbetalat belopp, antal personer som beviljats lån efter kön samt antal personer med efterskänkta lån efter kön 2012–2014 -Varav för möblerad bostad -Varav för omöblerad bostad Utbetalat belopp, miljoner kr Antal personer som beviljats lån Antal personer med efterskänkta utbetalades i lån till 11 500 låntagare vilket är mer jämfört med och mer jämfört med . Förklaring till ökningen är att fler nyanlända flyktingar har tagits emot i kommunerna jämfört med och 2013. Antalet ansökningar ökade jämfört med och jämfört med . Av de som har beräknats varit berättigade att ansöka om lån har ansökt om lån. Antalet låneberättigade har ökat . Fördelningen mellan lån för omöblerad respektive möblerad bostad är relativt men andelen lån för omöblerad bostad har ökat från 2014. Utestående fordran för hemutrustningslånen uppgick per till . Fordran fördelas på 57 600 lån till totalt 76 000 låntagare. Det inbetalade skuldbeloppet inklusive räntor var 2014. Det är en minskning med jämfört med och med jämfört med , vilket främst förklaras av att räntan har sjunkit och att antalet återbetalningsskyldiga minskat. Antalet låntagare som fått sina lån efterskänkta har minskat . Främsta skälet är att CSN efterskänkt lån till låntagare som varaktigt utvandrat från och där CSN saknat kontakt med låntagaren . Mer än hälften av de som fått lån efterskänkta är äldre och saknar inkomst. Övriga orsaker till efterskänkning är främst sjukdom, funktionsnedsättning eller dödsfall. Något fler kvinnor än män har fått lån efterskänkta medan det var tvärtom 2013. Handläggningstiden efter att ansökan kommit till CSN är . Den totala handläggningstiden inklusive hantering hos kontaktpersonerna är varför målet om handläggningstid är uppfyllt. 3.4.8EU- och internationellt arbete Europeiska integrationsfonden har ingått i EU:s ramprogram för solidaritet och hantering av migrationsströmmar (SOLID). Europeiska integrationsfonden i har förvaltats av Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ). För programperioden –2013 tilldelades i projektmedel och har beviljat medel till omkring 100 projekt. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 programperiod upphörde och beslutade projektmedel för fondens programperiod utbetalas . Fokus för det internationella samarbetet inom integrationsområdet har legat på stärkt kunskaps- och erfarenhetsutbyte. I EU har deltagit främst i nätverket för nationella experter on Integration (NCPI). Arbetet syftar till att stimlera och stödja medlemsstaternas verksamhet för att främja integrationen av lagligt bosatta tredjelandsmedborgare, dock utan någon harmonisering av medlemsstaternas lagar. bedriver ett omfattande arbete med kunskapsbyggnad och jämförande uppföljning inom migrations- och integrationsfrågor i medlemsländerna. har deltagit i arbetsgrupper Working Party on Migration (WPM) och on Migration (SOPEMI). Inom det nordiska samarbetet har fokus legat på utbyte av policyerfarenheter samt jämförande uppföljning av utfallen för integration. Mottagandet av skyddsbehövande har ökat Antalet överenskommelser och anvisningsbara platser i kommunerna stämmer inte överens med behovet. Trots att antalet kommunmottagna nyanlända ökade i samtliga län var det sammanlagda mottagandet inte tillräckligt i relation till behoven. De växande väntetiderna för nyanlända på anläggningsboende med uppehållstillstånd att bli mottagna i en kommun och få en bostad försenar etableringen i samhället och möjligheterna att etablera sig på arbetsmarknaden. kan regeringen konstatera att mottagandet fortsatt är mycket ojämnt fördelat i landet och inte korrelerar med förutsättningar för etablering i arbets- och samhällslivet. Det stora antalet kommunmottagna nyanlända innebär stora möjligheter men också utmaningar för kommunerna. Läget för vissa kommuner, särskilt de som tar ett stort ansvar för både asylmottagandet och mottagandet av nyanlända, är ansträngt. Detta gäller inte minst inom skola, förskola och omsorg. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 påverkas även av en bristande tillgång på bostäder, framför allt mindre lägenheter i tätorter eller där det finns tillgång till kollektivtrafik och samhällsservice. Fler ensamkommande barn kommer till Antalet asylsökande ensamkommande barn har ökat kraftigt och 2014 var antalet högre än året innan. Även för ensamkommande barn har antalet överenskommelser med kommuner om mottagande ökat, utan att antalet platser motsvarar det totala behovet. hade i stort sett alla kommuner överenskommelser om platser för mottagande av ensamkommande barn, men omfattningen av mottagandet i kommunerna varierar. anvisar enligt nya principer (utökade möjligheter till anvisning, ). Det har medfört att anvisningarna i större utsträckning sker utifrån anknytning, t.ex. en släkting. För kommuner med stort mottagande av asylsökande och nyanlända flyktingar, kan anknytningsanvisningar också innebära utökat mottagande av ensamkommande barn. Det innebär sammantaget stora utmaningar för kommunerna. Majoriteten av de ensamkommande barnen kommer till när de är 15–och stannar oftast inom kommunens omsorg till 21-årsdagen. Regeringens bedömning är att utvecklingen av antalet ensamkommande barn och prognoserna , gör det angeläget att se över de statliga ersättningarna för mottagande. Det är viktigt att värna kvalitet och säkerhet i mottagandet av ensamkommande barn och att detta sker utifrån barnets bästa, som regeringen måste ta ansvar för regelverkens utformning, sammanlagd administrativ börda och effektiv användning av skattemedel. Antalet deltagare i etableringsuppdraget ökar Antalet deltagare i etableringsuppdraget har ökat kraftigt. Det ökade antalet deltagare innebär utmaningar för Arbetsförmedlingen. Det snabbt ökande antalet deltagare i uppdraget medför behov av att förenkla och effektivisera etableringsuppdraget. Målgruppens sammansättning har förändrats. Även om det är en stor andel av de nyanlända som är lågutbildade, har andelen deltagare med eftergymnasial utbildning eller längre inom uppdraget ökat. Många nyanlända har både utbildning och erfarenhet i yrken där det råder brist på arbetskraft. Etableringsplanernas innehåll behöver utvecklas Det är av största vikt att etableringsperioden utnyttjas effektivt. Andelen som tar del av vuxenutbildning är låg och få nyanlända lämnar etableringsuppdraget för att studera. Detta är särskilt oroande då det gäller kortutbildade unga med ett långt arbetsliv framför sig. Arbetsmarknadsperspektivet i etableringen har stärkts något genom att fler nyanlända arbetar inom ramen för etableringsplanerna, men det finns ett behov av att ytterligare öka arbetsmarknadsanknytningen i insatserna och inslagen av reguljär utbildning i planerna. Utbildning på folkhögskola har visat sig lämpade för nyanlända inom etableringsuppdraget och det har varit en stor efterfrågan på utbildningen vilket bedöms vara positivt för målgruppens möjlighet till fortsatta studier och etablering på arbetsmarknaden. Många nyanlända har deltagit i förberedande utbildningar. Dessa rymmer många olika typer av utbildningar och riktar sig både till lågutbildade och högutbildade. Det är angeläget att dessa utbildningar utformas utifrån de nyanländas behov och förutsättningar. Det är fortfarande en betydligt lägre andel kvinnor än män som tar del av arbetsmarknadsnära insatser och som lämnar etableringsuppdraget för arbete. Dessutom är det nästan enbart kvinnor som är förhindrade att delta i insatser på grund av föräldraledighet. Utbildningsnivån i målgruppen har ökat, både bland kvinnor och bland män, vilket regeringen bedömer bör innebära bättre förutsättningar för att erbjuda kvinnor och män likvärdiga insatser. Arbetsförmedlingens arbete med att utveckla sitt arbetssätt inom etableringsuppdraget främjar kvaliteten och arbetsmarknadsanknytningen i planerna. Regeringen bedömer att utvecklingsarbetet bör kunna bidra till ökad likvärdighet och ändamålsenlighet i de insatser som både kvinnor och män deltar i. Det är viktigt att Arbetsförmedlingen fortsätter sitt arbete med att utveckla och effektivisera sin verksamhet inom etableringsuppdraget. Etableringslotsarna en ineffektiv insats Systemet med etableringslotsar fungerar inte som det var avsett. Flera uppföljningar, bl.a. granskning av systemet, visar på allvarliga brister som indikerar att det inte är en effektiv insats. Arbetsförmedlingens beslut om att avsluta tjänsten visar också att lotsen inte har varit en ändamålsenlig insats. Sedan ikraftträdandet har flera justeringar av uppdraget gjorts som förutsättningarna för uppdraget har förändrats i andra avseenden. Sammantaget innebär detta att det är svårt att dra slutsatser om utvecklingen mellan åren. Förutsättningarna för uppföljning av etableringen av nyanlända har emellertid förbättrats genom att ansvaret samlats centralt hos Arbetsförmedlingen. har en större andel av de som lämnat etableringsuppdraget gått till arbete eller studier jämfört med . Ökningen beror framförallt på att män med eftergymnasial utbildning har fått nystartsjobb. har utbildningsnivån bland deltagarna ökat vilket förbättrar möjligheterna till etablering på arbetsmarknaden. skedde även en generell förstärkning av den svenska arbetsmarknaden. presenterade en slutrapport från sitt granskningsprogram Etablering och integration (RiR 2015:17). bedömer att statens insatser för nyanländas etablering inte är tillräckligt effektiva och att det krävs förändringar inom såväl integrationsområdet som angränsande politikområden. Regeringen avser att återkomma till med en skrivelse med anledning av granskningsrapporten. förväntas befolkningen i öka i snabbare takt än tidigare, främst till följd av oroligheter i omvärlden som gör att många människor ansöker om asyl i . Många av dem är . Den snabbt växande befolkningen till följd av ökad 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 invandring innebär stora möjligheter för och kan bidra till en växande och dynamisk ekonomi. innebär det också utmaningar. För att uppnå ambitionen att fler nyanlända ska komma i arbete eller utbildning , krävs bl.a. fler bostäder. Väntetiderna för nyanlända att bli kommunmottagna har ökat påtagligt. Innan boendet är ordnat är det svårt att fokusera på att etablera sig i . Alla kommuner måste, utifrån sina förutsättningar, bidra till mottagandet. Utrikes föddas position på arbetsmarknaden måste stärkas. Etableringstiden är alltför lång, i synnerhet för kvinnor, och många nyanlända och andra utrikes födda har jobb under sin kompetensnivå. För att kunna korta etableringstiden måste etableringsinsatserna fortsätta anpassas efter individers olika förutsättningar och behov och bedrivas med hög kvalitet. Samarbetet mellan Arbetsförmedlingen och kommuner behöver utvecklas för att skapa bättre förutsättningar för lokalt och regionalt anpassade lösningar. Det är få som studerar inom vuxenutbildningen inom ramen för sin etableringsplan. För att etableringen inte ska försenas är det fortsatt viktigt att eventuell ohälsa uppmärksammas i ett tidigt skede i etableringsprocessen. Det civila samhället är en viktig resurs och tillgång för nyanländas etablering. I förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 1.7 presenterar regeringen en samlad politik för bättre mottagande och snabbare etablering. Hållbart mottagande i hela landet Flyktingmottagandet är ett gemensamt ansvar för samhället. Mottagandet är ojämnt fördelat mellan landets kommuner som väntetiderna för att kunna bosätta sig i en kommun har ökat. För dem som beviljats uppehållstillstånd är bosättning i en kommun ett viktigt första led i processen för etablering på arbetsmarknaden. Alla kommuner måste ta ansvar för flyktingmottagandet, utifrån sina förutsättningar vad gäller arbetsmarknad, befolkningsstorlek och annat mottagande. Regeringen avser därför att föreslå en ny lag som innebär att alla 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 kommuner kan anvisas att ta emot nyanlända för bosättning i kommunen. saknas ett helhetsperspektiv för mottagande och bosättning av asylsökande och nyanlända. Regeringen avser att föreslå åtgärder för att skapa ett sammanhållet system som skapar förutsättningar för en effektiv asyl- och återvändandeprocess, som det främjar en snabb etablering i arbets- och samhällslivet för de personer som beviljas uppehållstillstånd, samt bidrar till att ge kommuner och landsting goda planeringsförutsättningar så att en långsiktighet i mottagandet kan främjas. Det ingår även att se över statens styrmedel liksom ersättningssystemet till kommuner och landsting för mottagande av asylsökande. Höjd ersättning till kommunerna för mottagande av nyanlända För att öka kommunernas möjligheter att ta emot nyanlända och bl.a. skapa bättre förutsättningar att ge praktisk hjälp och stöd i anslutning till mottagande och bosättning, ändras ersättningen till kommunerna från . Schablonersättningen per nyanländ som mottas i en kommun fr.o.m. föreslås höjas för personer som inte fyllt . För personer föreslås ersättningen höjas . I samband med det tas den prestationsbaserade ersättningen bort. För att öka förutsättningarna för att kommunerna ska kunna tillhandahålla bostäder för nyanlända bör staten ersätta hyreskostnader som kan uppstå från det att kommunen anmäler en anvisningsbar plats inom en överenskommelse till dess att en nyanländ flyttat in. De begränsningar som finns för ersättning för hyreskostnader för tomma lägenheter föreslås därför tas bort. Bättre förutsättningar för länsstyrelsernas arbete för ökat kommunmottagande Länsstyrelserna har en viktig roll i mottagandet av nyanlända och i bosättningsarbetet.