prop · H30317 · 2015-09-17 00:00:00 — Exempelvis anför att den internationella skolan har kontinuerlig antagning, vilket bör leda till utökade kostnader. Därutöver lyfter bl.a. fram att en internationell utbildning har merkostnader för flerspråkiga bibliotek. En sådan kostnad kan vara hänförlig till såväl den internationella läroplanen eller det andra landets läroplan som den primära målgruppen varför en sådan merkostnad bör kunna ligga till grund för en elevavgift. Enligt nuvarande bestämmelser ska elevavgiften vara skälig med hänsyn till rimliga kostnader för verksamheten, bidrag och omständigheterna i övrigt (24 kap. 3 § första stycket 5 och 5 § första stycket 8 skollagen). I förarbetena anges att utöver de kommunala och statliga bidrag som utgår till verksamheten avses här även andra eventuella bidrag. Sådana bidrag kan t.ex. utgöras av bidrag från andra stater till bl.a. lärarlöner (prop. 2006/07:1 s. 81 f. ). I promemorian görs bedömningen att de avgifter som en internationell skola med enskild huvudman ska ha rätt att ta ut bör vara skäliga med hänsyn till de kostnader de är avsedda att täcka, de bidrag skolorna får och omständigheterna i övrigt. För att kunna avgöra huruvida avgifterna är skäliga bedöms i promemorian att hänsyn bör tas till samtliga bidrag som skolorna får, oavsett om dessa kommer från stat, kommun eller från exempelvis en främmande stat. Flera av remissinstanserna har tillstyrkt eller har inget att invända mot bedömningen. , , , , the Embassy of the samt the British Embassy in avstyrker promemorians bedömning i sin helhet. De anser att förslaget inte uppfyller promemorians syfte, att öka antalet platser i internationella skolor i , utan att konsekvensen sannolikt blir den motsatta om enskilda huvudmäns möjligheter att ta ut avgifter begränsas. De flesta föreslår att gällande bestämmelser behålls. kommun anser att förslaget riskerar medföra att internationella skolor får svårt att driva en utbildning med god kvalitet. bedömer också att posteringen av diplomater och personal vid internationella organisationer riskerar påverkas negativt. Regeringens bedömning, att tillgång till god utbildning i internationella skolor är viktigt för att universitet, företag och andra arbetsgivare ska kunna attrahera kvalificerad arbetskraft och därigenom även att attrahera utländska företag att etablera sig i , Internationella skolor får dock bidrag på i princip samma sätt som fristående skolor om inte den enskilde huvudmannen på gymnasie- nivå väljer att avstå från att ansöka om offentlig finansiering i form av förklaring om bidragsrätt. Detta innebär att principen om avgiftsfrihet för offentligt finansierad utbildning måste beaktas dels när det gäller utbild- ning i sådana internationella skolor på grundskolenivå vars huvudmän ansöker om att bli godkända för att ta emot elever som har skolplikt i , dels när det gäller utbildning i sådana internationella skolor på gymnasienivå vars huvudmän ansöker om en förklaring om bidrag. framgått tidigare gör dock regeringen bedömningen att elevavgifter bör få tas ut, inte bara för merkostnader som är hänförliga till att utbildningen följer ett annat lands läroplan eller en internationell läroplan, inklusive samtliga merkostnader för ackreditering eller auktorisation och avgifter till IBO eller liknande organisationer, utan också för kostnader hänförliga till den målgrupp elever som internationella skolor tar emot. bakgrunden anser regeringen att bedömningen att avgifter bör vara skäliga med hänsyn till de kostnader de är avsedda att täcka, de bidrag skolorna får och omständigheterna i övrigt inte kommer att leda till att antalet platser i internationella skolor i kommer att minska och inte heller att posteringen av diplomater och personal vid internationella organisationer eller att de för konkurrenskraft så viktiga internationella företagen kommer att påverkas negativt. När det gäller hänsynstagande till de bidrag som lämnas av kommu- nerna har såväl som framhållit att en kommun kan ha bakat in merkostnader i sin elevpeng till internationella En elevs hemkommun är skyldig att lämna bidrag till huvud- mannen för en godkänd internationell skola på grundskolenivå om eleven får fullgöra skolplikten där och under förutsättning att eleven är folk- bokförd i eller kommunen får särskilt statsbidrag för eleven (24 kap. 4 § första stycket skollagen). Bidraget ska bestämmas med hänsyn till skolans åtagande och elevens behov efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till de egna grund- skolorna (24 kap. 4 § andra stycket skollagen). dock vissa bestämmelser om bidraget en annan innebörd än för andra Ersättning för särskilt stöd ska motsvara kostnaderna som skulle ha uppkommit om eleven gått i en av kommunen erbjuden Sådana kostnader som är direkt hänförliga till att den inter- nationella skolan inte följer den svenska läroplanen ska kommunen däremot inte vara skyldig att stå för (se prop. 2006/07:1 utg.omr. En kommun är därför inte skyldig att ersätta sådana merkostnader som är hänförliga till att utbildningen följer ett annat lands läroplan eller en internationell läroplan eller merkostnader hänförliga till den målgrupp elever som internationella skolor tar emot. Sådana kostnader kan en internationell skola få ta ut som en elevavgift. Bedömningen av hur stora dessa kostnader är måste i första hand göras av huvudmannen för den Regeringen anser dock att det vid bedömningen av vad som är en skälig avgift är rimligt att ta hänsyn till vad som ingår i den ersättning som hemkommunen betalar för elevens utbildning. Om en Prop. 2015/16:17 kommun frivilligt har lämnat ersättning för konceptspecifika kostnader bör den enskilde huvudmannen inte få ta ut en elevavgift i den utsträckning ersättningen täcker huvudmannens kostnader. Regeringen delar således promemorians bedömning att, för att avgöra huruvida avgifterna kan betecknas skäliga, hänsyn bör tas till samtliga bidrag som skolan får. Detta innebär att hänsyn även ska tas till de eventuella bidrag som en internationell skola får från annan stat. Mot bakgrund av ovanstående bedömer regeringen att avgifterna ska vara skäliga med hänsyn till de kostnader de är avsedda att täcka, de bidrag skolorna får och omständigheterna i övrigt. För internationella skolor som drivs av kommuner föreslås andra regler om avgifter (se vidare avsnitt 8.4). 7.7 Bidrag för utbildning som leder fram till International Baccalaureate (IB) Regeringens förslag: En enskild huvudman som har fått en förklaring om bidragsrätt enligt bestämmelserna om internationella skolor på gymnasienivå och som anordnar sådan utbildning som leder fram till International Baccalaureate (IB) ska söka ersättning för elever som genomför sådan utbildning enligt de bestämmelser som gäller hemkommunens skyldighet att lämna bidrag till internationella skolor på gymnasienivå. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslagen. Detta gäller bl.a. Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , , , , , , , , , , , , , , , och kommuner, , samt Föräldraalliansen . Skälen för regeringens förslag Huvudmän för internationella skolor på gymnasienivå kan anordna utbildning som leder fram till International Baccalaureate, s.k. IB- Huvudmännen föreslås i avsnitt 7.3 på ungefär motsvarande sätt som kunna förklaras berättigade till bidrag från elevernas Den internationella läroplanen, Diploma Programme, som leder fram till IB har utformats av International Baccalaureate Organization (IBO) och IB-utbildning kan endast ges under förutsättning att skolan är auktoriserad av IBO. Som nämnts i avsnitt 7.7 kan även andra utbildningsanordnare än huvudmän för internationella skolor anordna IB-utbildning och de kan då, enligt 29 kap. 17 § skollagen, få ersättning från elevernas hem- kommuner för kostnader för elevernas utbildning. föreligger under förutsättning dels att hemkommunen var skyldig att 2015/16:17 erbjuda gymnasieutbildning då IB-utbildningen påbörjades, dels att anordnarens avgifter till IBO betalas av staten. Av förordningen (1993:795) om statsbidrag till avgifter till International Baccalaureate Office framgår att det endast är kommuner och fristående skolor som, under vissa förutsättningar, kan få statsbidrag för avgifter till IBO. Om en kommun eller en enskild huvudman för en fristående skola inom skolväsendet anordnar IB-utbildning riktar sig utbildningen i allmänhet inte till någon särskild elevkategori. Kommunen ska tillhandahålla utbildning till de ungdomar som är hemmahörande i kommunen och utbildning hos en huvudman kan därför inte utan en ändring i lagen rikta sig enbart till de elever som är bosatta i för en begränsad tid. En enskild huvudman har inte motsvarande skyldighet att tillhandahålla utbildning. Om en sådan huvudman tillhandahåller IB-utbildning som i första hand riktar sig till elever som är bosatta i för en begränsad tid skulle utbildningen kunna täckas av den föreslagna definitionen av internationell skola. Avsikten är dock inte att den enskilde huvudmannen för den fristående skolan därmed ska vara hänvisad till att ansöka om en förklaring om bidragsrätt i enlighet med de i avsnitt 7.3 föreslagna bestämmelserna om internationella skolor. Enligt regeringens uppfattning bör en utbildningsanordnare som uppfyller kraven i 29 kap. 17 § skollagen även fortsättningsvis kunna avstå från att ansöka om en förklaring om bidragsrätt och i stället begära ersättning enligt den sist nämnda paragrafen, under förutsättning att alla villkor för detta är uppfyllda. Om en enskild har godkänts som huvudman för en internationell skola eller har fått en förklaring om bidragsrätt i enlighet med bestämmelserna om internationella skolor bör dock bidrag för eleverna vid den internationella skolan inte kunna lämnas enligt bestämmelserna i 29 kap. 17 §. Regeringen delar därför promemorians bedömning och föreslår att ett förtydligande av detta görs i sagda paragraf. Som har framgått av avsnitt 7.6 har regeringen för avsikt att se över regleringen avseende bidrag till IB-utbildning som inte bedrivs av internationella skolor och i det sammanhanget även se över frågan om avgifter för sådan utbildning. Kommuner får vara huvudmän för internationella skolor på grundskolenivå Medgivande att vara huvudman för en internationell skola på grundskolenivå Regeringens förslag: En kommun ska efter medgivande från Statens skolinspektion få vara huvudman för en internationell skola på grundskolenivå, om utbildningen följer en internationell läroplan och om det finns behov av utbildningen. Ett sådant medgivande ska kunna återkallas om kommunen inte följer ett föreläggande om att fullgöra sina skyldigheter och missförhållandet är allvarligt. Beslut i fråga om medgivande för en kommun att vara huvudman för en internationell skola på grundskolenivå samt beslut i fråga om återkallelse av ett sådant medgivande ska kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Regeringens bedömning: Kommuner ska även fortsättningsvis kunna bedriva utbildning enligt en internationell läroplan på gymnasienivå utan att kommunen är att betrakta som en huvudman för en internationell skola i skollagens mening, under förutsättning att utbildningen inte i första hand riktar sig till elever som är bosatta i för en begränsad tid. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslagen. Detta gäller bl.a. Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , , , , , , , , , , , , , , och kommuner, , och Föräldraalliansen . kommun ser fördelar med förslaget, då det ökar kommunens möjlighet att möta olika medborgares behov. anför att fördelen med förslaget är att verksamheten endast styrs av den internationella läroplanen och att kravet på att följa den svenska läroplanen undanröjs. tillstyrker förslaget då det i lagen anges som förutsättning att det finns behov av sådan utbildning. Skolinspektionen utgår från att möjligheten för kommuner att enbart driva internationell skola enligt en internationell läroplan bör beaktas vid behovsprövningen. Kommuner och Landsting (SKL) och kommun tillstyrker förslaget att en kommun ska få vara huvudman för en internationell skola på grundskolenivå men anser att det inte ska behövas något medgivande från Skolinspektionen för att en offentlig huvudman ska kunna bedriva internationell skola. , SPSM och tillstyrker förslaget, men anser att kommuner även ska ges möjlighet att driva internationella skolor på gymnasienivå om det finns behov av utbildningen. anser att det kan uppstå problem om det tillkommer en enskilt driven internationell skola som konkurrerar med den kommunala internationella skolan och om den kommunala ska tvingas lägga ned eftersom det finns en enskilt driven internationell skola som skulle kunna täcka behovet. Enligt framgår det inte hur prövningen av behov ska göras med beaktande av konkurrensförhållanden, särskilt i förhållande till redan etablerade internationella skolor. Om förslaget ändå går igenom är förbundet positivt till att Skolinspektionen prövar och godkänner även internationella skolor med huvudman. är inte principiellt emot förslaget, men saknar en analys av hur stort behovet är av kommunalt drivna internationella grundskolor. Förbundet anser också att det måste finnas synnerliga skäl för att för kommunala huvudmän ska beviljas tillstånd att bedriva internationella skolor. Statskontoret, , och avstyrker förslaget om att kommunala huvudmän ska få driva internationella skolor. Statskontoret anser sig inte utifrån promemorian kunna ta ställning till omfattningen och betydelsen av de problem som förslagen är avsedda att rätta till och därmed inte heller bedöma om förslagen är rimliga. anser att det krävs starka skäl för att frångå att utbildningen i skolväsendet ska bedrivas enligt svensk läroplan samt att det i utredningen inte framkommit sådana skäl. Futuraskolan för ett liknande resonemang. Skälen för regeringens förslag och bedömning Behovet av att utvidga kretsen av huvudmän kan internationella skolor endast drivas av enskilda huvudmän. Flera kommuner har framfört önskemål om att en internationell skola även ska kunna drivas av en kommun eftersom det på vissa orter i landet finns arbetsgivare i form av internationella företag eller lärosäten som är beroende av att det finns utländsk arbetskraft med särskild kompetens. En förutsättning för att kunna anställa kvalificerad utländsk personal är att det finns utbildning för medföljande barn. Det finns därför enligt dessa kommuner behov av fler internationella skolor. Kommunerna efterfrågar möjligheten och pekar på behovet av att själva kunna driva utbildning enligt en internationell läroplan, exempelvis enligt () program. Kommuner kan anordna huvuddelen av undervisningen i på engelska för elever som vistas i och har tillräckliga kunskaper i engelska för att kunna delta i undervisningen (9 kap. 14 § skolförordningen). För sådana elever kan kommuner som så önskar tillämpa internationell läroplan i form av IBO:s Primary Years Programme (PYP) och Middle Years Programme (MYP) integrerat med den svenska läroplanen för , Lgr 11. För elever som flyttar utomlands får skolor som tillämpar dessa program utfärda betyg och skriftliga omdömen enligt bestämmelser som utfärdas av IBO (9 kap. 16 § skolförordningen). På gymnasienivå har kommuner möjlighet att bedriva utbildning enligt IBO:s Diploma Programme, s.k. IB-utbildning (se avsnitt 5). Det finns ingen skyldighet för kommunala huvudmän att kombinera en sådan utbildning med svensk läroplan. När det gäller följer dock av skollagen att en huvudman som vill tillämpa PYP och MYP i är skyldig att även tillämpa den svenska läroplanen. I promemorian görs bedömningen att detta kan vara betungande för huvudmannen och även leda till mer arbete och längre skoldagar för eleverna. I promemorian föreslås att kommuner efter medgivande av Skolinspektionen ska få vara huvudmän för internationella skolor på grundskolenivå där utbildningen följer en internationell läroplan, om det finns behov av Det görs vidare bedömningen att det mot bakgrund av kommuners möjligheter att bedriva IB-utbildning inte finns behov av att införa en möjlighet för kommuner att vara huvudmän för internationella skolor på gymnasienivå. En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget eller bedömningen. Det är kommunens ansvar att tillhandahålla utbildning för de barn som bor i kommunen. Skolinspektionen har dock kritiserat vissa kommuner för att de anordnar utbildning som inte följer den svenska läroplanen. SKL anför att det därför är angeläget att förslaget att kommuner ska få möjlighet att bedriva internationella skolor genomförs. Regeringen ser, i likhet med kommun, fördelar med förslaget, då det ökar kommunens möjlighet att möta olika medborgares behov. Regeringen uppfattar, liksom SKL, att det finns en efterfrågan på sådan utbildning på orter där det finns internationella företag eller andra arbetsgivare med större eller mindre inslag av internationell arbetskraft men där internationella skolor med enskild huvudman inte finns. Regeringen bedömer att det är betungande för eleverna på att läsa enligt dubbla läroplaner. Den primära målgruppen, elever som vistas i landet för en begränsad tid, har inte heller behov av att läsa enligt dubbla läroplaner utan det är snarare till hinder för denna grupp. Den reglering som finns tillgodoser därför, enligt regeringens mening, inte det behov av utbildning som den primära målgruppen efterfrågar. Det är regeringens övertygelse att det är av yttersta vikt för att skapa förutsättningar för företag, lärosäten och andra arbetsgivare att attrahera kvalificerad arbetskraft från utlandet att det finns adekvat utbildning för medföljande barn. För att säkerställa att eleverna som är bosatta i får tillgång till efterfrågad utbildning, särskilt i de fall som en enskild huvudman inte har etablerat en internationell skola på orten, anser regeringen att en kommun bör få möjlighet att vara huvudman för en internationell skola på grundskolenivå. avstyrker förslaget och anser att utgångspunkten i skolväsendet är att utbildningen ska bedrivas enligt svensk läroplan och att det krävs starka skäl för att frångå detta samt att det inte framkommit sådana skäl. Futuraskolan har en liknande invändning. Regeringen instämmer i synpunkt att utgångspunkten i skolväsendet är att utbildningen ska bedrivas enligt svensk läroplan. Internationella skolor utgör dock en särskild utbildningsform som inte ingår i skolväsendet. I nuvarande bestämmelser om internationella skolor föreskrivs om undantag från huvudregeln att elever som är bosatta i ska fullgöra sin skolplikt inom skolväsendet och vissa elever har i stället möjlighet att fullgöra skolplikten i internationella skolor. Regeringen anser att skälen för dessa bestämmelser även har bäring i förhållande till kommuner. Några remissinstanser, bl.a. Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) och , anser att kommuner även ska ges möjlighet att driva internationella skolor på gymnasienivå. Kommunerna kan driva IB-utbildning på gymnasienivå. Utbildningen ingår inte i skolväsendet och riktar sig inte till någon särskild elevkategori. Med hänsyn till att elever som är bosatta i har möjlighet att få utbildning enligt en internationell läroplan av en huvudman anser regeringen inte att det behö- ver införas en möjlighet för kommuner att bedriva internationella skolor på gymnasienivå, dvs. skolor som i första hand riktar sig till elever som är bosatta i för en begränsad tid. Medgivande av Skolinspektionen och begränsning till utbildning som följer en internationell läroplan Vissa remissinstanser, bl.a. kommun och SKL, anser att det inte ska behövas något medgivande från Skolinspektionen för att en offentlig huvudman ska kunna bedriva en internationell skola på grundskolenivå. Bestämmelserna om att elever får fullgöra sin skolplikt i en internationell skola utgör undantag från huvudregeln om att elever som är bosatta i ska fullgöra skolplikten i en grundskola inom skolväsendet. Regeringen anser därför att en huvudman, på motsvarande sätt som en enskild huvudman, ska ansöka hos Skolinspektionen om ett medgivande om att få vara huvudman för en internationell grundskola. Enligt den föreslagna definitionen i avsnitt 6 avses med internationell skola en skola där utbildningen inte följer en svensk läroplan, utan ett annat lands läroplan eller en internationell läroplan. Regeringen har, som nämnts ovan, bedömt att det finns ett behov av att säkerställa att medföljande barn till i tidsbegränsat anställd utländsk personal får adekvat utbildning. Sådan personal kommer från ett och samma land utan ofta från flera olika länder. För att säkerställa medföljande barns behov av adekvat utbildning är det därför inte i första hand utbildning enligt ett annat lands läroplan som behövs. De kommuner som har framfört önskemål om att få vara huvudmän för internationella skolor har efterfrågat en möjlighet att bedriva utbildning enligt en internationell läroplan. Regeringen anser därför, i likhet med vad som anges i promemorian, att behovet kan tillgodoses genom att kommunerna får möjlighet att få ett medgivande att vara huvudman för en internationell skola på grundskolenivå där utbildningen följer en internationell läroplan. I promemorian föreslås att en huvudman ska kunna få ett medgivande att vara huvudman för en internationell skola på grundskolenivå under förutsättning att det finns ett behov av utbildningen. anser att det måste finnas synnerliga skäl för att för kommunala huvudmän ska beviljas tillstånd att bedriva internationella skolor. avstyrker förslaget eftersom det inte framgår hur prövningen av behov ska göras och med beaktande av konkurrensförhållanden, särskilt i förhållande till redan etablerade internationella skolor. Enligt regeringens uppfattning finns det bara skäl att tillåta kommuner att bedriva en internationell skola när det finns behov av en sådan skola, dvs. när det finns ett tillräckligt stort elevunderlag som behöver utbildning enligt en internationell läroplan. Så är inte fallet om tillräckligt många sådana elevplatser tillhandahålls av enskilda huvudmän. Vidare anser regeringen att syftet med ändringen, dvs. att möjliggöra för kommuner att se till att elever som är bosatta i får tillgång till efterfrågad utbildning, inte skulle uppfyllas om ett krav på ”synnerliga skäl” skulle uppställas för att kom- muner ska medges att vara huvudman för en internationell skola på Prop. 2015/16:17 grundskolenivå. anser att det kan uppstå problem om det tillkommer en enskilt driven internationell skola som konkurrerar med den kommunala, och om den kommunala ska tvingas lägga ned eftersom det finns en enskilt driven internationell skola som skulle kunna täcka behovet. För att en enskild ska få ett godkännande som huvudman för en internationell skola krävs en godkännande av Skolinspektionen. Ett villkor för godkännandet är att det kan antas att det finns ett tillräckligt elevunderlag för att bedriva en stabil verksamhet. Om elevunderlaget är tillräckligt stort finns inget som hindrar att både en enskild och en kommun driver internationella skolor. Elevunderlaget kan förändras och ett minskat elevunderlag kan skapa problem hos båda huvudmännen. Regeringen anser dock inte att ett minskat elevunderlag innebär att det är just den kommunala huvudmannen som ska tvingas lägga ned sin verksamhet. När väl en skola har etablerats måste det vara upp till huvudmannen, oavsett om den är eller enskild, att avgöra om det är möjligt att driva verksamheten vidare. Regeringen föreslår således att Skolinspektionen, efter ansökan, ska få besluta om ett medgivande för en kommun att vara huvudman för en internationell skola på grundskolenivå, om det finns behov av utbildningen. anser det att bör ankomma på kommunen att visa att det finns ett tillräckligt elevunderlag.