prop · H3031d18 · 2015-09-21 00:00:00 — Drygt 80 forskare från 14 olika länder deltog i expeditionen. Det internationella inslaget i Polarforsk- ningssekretariates åtaganden är omfattande och har förhandlingar med om ett utökat samarbete om forskning i påbörjats. Samarbetet är i första hand avsett att möjligöra ett mer frekvent utnyttjande av forskningsfartyget för forsknings- expeditioner. Avtalet med har möjliggjorts genom en delad finansieringslösning mellan , och . Under sin väg mot hemmahamnen i passerade isbrytaren och i samband med det arrangerade Polar- forskningssekretariatet evenemanget Öppet skepp med mer än 3 000 besökande. i besöktes också fartyget av flera ministrar och statssekreterare från en rad olika departement. Vidare har utvecklingsarbetet och moderni- seringen av forskningsstationen fortsatt, 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 vilket medfört ett utökat internationellt intresse som resulterat i att av de besökande forskarna kommer från utländska lärosäten. Sekretariatets ansträngningar att utöka sitt nätverk och sin samverkan med forskning som är innovationsinriktad och industrinära har fortsatt , bl.a. har samarbetsavtal rörande Offshore Väst tecknats. Svenska atmosfärsforskare från har i samarbete med sekretariatet flyttat sin utrustning från den norska stationen Troll för att i stället göra mätningarna från den indiska stationen Maitri. Sekretariatets engagemang för icke fältbaserad forskning har vidareutvecklats och program- värdskapet Arctic Futures in Global Context som finansieras av stiftelsen är ett av många exempel på detta. är och arkiv och svarar för insamling av och tillgång till fysiska och digitala publikationer. har för Kungl. präglats av att slutföra ett omfattande organisations- och förändringsarbete med målsättningen att inom givna ekonomiska ramar skapa en stark och effektiv organisation. Den allra största utmaningen för Kungl. är en övergång och anpassning till det så kallade hybridbiblioteket, som ansvarig för både fysiska och digitala publikationer och där inflödet av det digitala materialet tilltar kraftigt utan att inflödet av det fysiska materialet avtar. Detta får till följd att behovet av kostnads- drivande digital lagring kraftigt har ökat, liksom behovet av att det digitala materialet tillgänglig- görs för användarna, i kombination med fortsatt hantering av det fysiska materialet. gjordes ett tillägg i för- ordningen (2008:1421) med instruktion för Kungl. , där myndighetens uppgift att vara en resurs för forskning i rollen som främst humanistiskt och samhällsvetenskapligt forsk- ningsbibliotek förtydligades. Vidare föreskrivs nu i förordningen att myndigheten ska främja den svenska forskningens kvalitet genom att tillhandahålla en effektiv forskningsinfrastruk- tur. ett nytt uppdrag, att tillsammans med och med universitet och högskolor, genom , vidareutveckla databasen för att möjliggöra och kvalitetssäkra bibliometriska analyser. Datakvaliteten i SwePub har tidigare inte varit tillräckligt hög för att användas i t.ex. bibliometriska analyser. De bibliometriska analyser som SwePub kan ligga till grund för skulle bland annat kunna fungera som underlag för att fördela statliga forskningsmedel. Målsättningen är att SwePub ska kunna fungera som en samlad ingång för den svenska vetenskapliga utgivningen. Uppdraget ställer höga krav på insamling och bearbetning av material och data som universiteten och högskolorna redan tagit fram och kvalitetssäkrat, samt att samarbetet med universitet och högskolor, liksom med , fungerar väl. Arbetet med detta har framskridit , då Kungl. slutit avtal om detta med flera universitet och högskolor. Den nya lagen (2012:492) om pliktexemplar av elektroniskt material trädde i kraft och tillämpas i huvudsak på elektroniskt material som görs tillgängligt i genom överföring via nätverk efter . Lagen innebär att ett pliktexemplar av elektroniskt material som rör svenska för- hållanden och som publiceras antingen med grundlagsskydd enligt yttrandefrihetsgrund- lagen, men inte med frivilligt grundlagsskydd till följd av ett utgivningsbevis, eller av massmedie- företag, ska lämnas till Kungl. Pliktexemplar ska lämnas av den som har låtit framställa det elektroniska materialet. Lagen om e-plikt har inneburit en ny arbetsuppgift för Kungl. och ställer krav på utökade funktioner för att kunna ta emot, bevara och tillgängliggöra levererat material. har arbetat intensivt med förberedelser samt hantering av e-plikten . Myndigheten har lagt ner stora resurser på att utveckla det system, , som ska ta hand om e-pliktmaterialet, samt utvecklat metoder för insamling tillsammans med leverantörerna av e- pliktmaterial. Nationell överblick och samverkan har ett uppdrag att ha en nationell överblick över biblioteksområdet, främja samverkan och utveckling inom området, samt följa upp hur antagna biblioteksplaner utformas och används. trädde en ny bibliotekslag (2013:801) i kraft som ersätter tidigare biblio- tekslag (1996:1596). I den nya lagen anges bl.a. att en myndighet som regeringen utser ska ha nationell överblick över och främja samverkan inom det allmänna biblioteksväsendet. Den myndighet som avses är Kungl. och genom bestämmelserna lagregleras det uppdrag som Kungl. har enligt sin in- struktion, se även utg. omr. 17, avsnitt 5 och 2.6. Expertgruppen för oredlighet i forskning som inrättades 2010 vid Centrala etikprövnings- nämnden har till uppgift att på begäran av statliga universitet och högskolor lämna yttranden som ett stöd i lärosätenas utredningar av ärenden som rör misstankar om oredlighet i forskning, konstnärlig forskning samt utveck- lingsarbete. lämnade oredlighets- gruppen yttranden i ett ärende. Expertgruppen har avgjort totalt sju ärenden. Lagen (2003:460) om etikprövning av forskning som avser människor omfattar forskning som avser människor och biologiskt material från människor samt forskning som innebär behand- ling av känsliga personuppgifter. Etikprövningen sker av sex regionala nämnder. Överklaganden och överlämnanden av vissa ärenden görs till . Ett mått på effektiviteten inom organisa- tionen för etikprövning av forskning är de regionala etikprövningsnämndernas genom- snittliga handläggningstider. I samtliga kate- gorier var den genomsnittliga handläggnings- tiden för alla regionala nämnder väl inom de handläggningstider som anges i 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 förordningen (2003:615) om etikprövning av forskning som avser människor. avgjordes totalt 5 636 ärenden i de regionala nämnderna, vilket är en marginell minskning jämfört med året innan. Totalt avgjordes 37 ärenden i Centrala etikprövnings- nämnden, vilket är en minskning med fyra ärenden. Nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap inkluderar många delar och alla bidrar på olika sätt till näringslivets konkurrenskraft och samhällets utveckling. Målet inom nyttiggörande av forsknings- baserad kunskap för universitet och högskolor är att skapa bättre förutsättningar att kunna verka för nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap. Högskolornas och universitetens roll för nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap är ett integrerat åtagande inom utbildning och forskning, där en del av uppgifterna utförs av de innovationskontor som finns vid samtliga universitet. Innovationskontoren ska stödja nyttig- görande av forskningsbaserad kunskap och i de flesta fall är de en del av universitetens egna organisationer, men det förekommer också att holdingbolagen som förvaltas av universitet och högskolor har fått i uppdrag att utföra delar av innovationskontorens verksamhet. Innovationskontoren följs upp via ett antal flödestal samt verksamhetsrapportering. De flödestal som har rapporterats in är antalet idéer som har inkommit för prövning eller rådgivning från forskare respektive studenter, antalet idéer som inte tagits vidare samt antalet idéer som har vidarebefordrats till lärosätets holdingbolag. Totalt inkom ca 750 idéer för rådgivning till innovationskontoren från forskare medan antalet idéer från studenter var ca 1 500. Det skiljer sig dock åt mellan innovationskontor hur de definierar en idé. Vissa innovationskontor rapporterar enbart in de som de benämner kvalificerade idéer, medan andra rapporterar in alla som har sökt upp innovationskontoret med en idé. I vissa fall skiljer innovationskontoren inte heller på idéer som kommer från forskare, anställda och studenter. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 begreppet idé i detta sammanhang, håller dock på att bli mer samstämmig. (U2014/05731/UH,U2015/1103, 1229,1347/UH,U2015/2675/UH) ändrades de flödestal som ska inrapporteras från innovations- kontoren till: –antal idéer som har influtit för prövning eller rådgivning från forskare respektive studenter samt hur en idé definieras och avgränsas, –antal idéer som går vidare till s.k. verifiering från forskare respektive student, samt hur verifiering definieras och avgränsas, och –antal idéer som har gått vidare till inkubatorer. För att åstadkomma en transparent fördelning av medel till innovationskontoren beslutade regeringen förordningen (2015:139) om fördelning av statliga medel för innovations- kontor vid universitet och högskolor. Denna förordning, som träder i kraft , fördelar medel till innovationskontoren baserat på fyra parametrar. Parametrarna inkluderar ett basbelopp, ett belopp baserat på volym, ett belopp baserat på stöd till andra högskolor och ett belopp baserat på prestation. För en bedömning av prestation genomförs en utvärdering av Verket för innovationssystem (). fick i uppdrag att, i samråd med , Forsknings- rådet för hälsa, arbetsliv och välfärd och Forsk- ningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande ta fram metoder och kriterier för att mäta kvalitet och prestation av universi- tetens och högskolornas samverkan med det omgivande samhället (N2013/1162/FIN). gjordes den första testutlysningen där universitet och högskolor kan delta. Holdingbolagen som förvaltas av universitet och högskolor är en del av det innovations- stödjande systemet och har ofta en nära koppling till innovationskontoren. infördes idébanker vid holdingbolagen för att underlätta övertagande av idéer där idébäraren inte själv är aktiv. I och med införandet av idébankerna, beslutades att holdingbolagen som är knutna till universitet och högskolor ska komma in med en återrapportering till () och återrapportera ett antal indikatorer (U2011/6745/UH). Indikatorerna som inrapporterades var det totala antalet unika idéer som holdingbolaget och dess dotterföretag tagit emot, antalet idéer som skyddas i form av patent, mönsterskydd och varumärke, antalet idéer som holdingbolaget äger helt eller delvis, antalet idéer som har sålts vidare till bolag och antalet nya bolag som startas med idén som grund. Idébankerna har etablerats på samtliga universitet, men de skiljer sig åt i omfång och åtagande. Det är främst patenterbara idéer som tas in i idébankerna och vissa holdingbolag har etablerat dotterbolag som hanterar verksam- heten. Inrapporteringen varierar kraftigt och antalet idéer är mellan 1–25 per idébank. Det europeiska forskningssamarbetet finansieras genom ett särskilt ramprogram för forskning och innovation. Ett nytt sjuårigt program med namnet Horisont startade . Det tidigare sjunde ramprogrammet (FP7) pågick –2013. Ramprogrammet Horisont 2020 har avsatt en budget på att fördela till de allra främsta forsknings- och innovationsprojekten. Verket för innovationssystem () publicerar rapporter om det svenska deltagandet i ramprogrammet. /15 publicerade en samman- ställning över deltagande i FP7 för hela perioden –2013. Under FP7 var ett av de tio mest framgångsrika länderna och svenska organisationer har beviljats totalt vilket motsvarar av ramprogrammets fördelade medel. Över tid har andel sjunkit något, från . Det placerar på en nionde plats jämfört med andra länder. deltagande i FP7 uppvisar således en svagt nedåtgående trend, men de svenska organisationernas deltagande kan anses vara fortsatt konkurrenskraftig. Minskningen beror delvis på en ökad konkurrens, bl.a. till följd av att flera länder har getts möjlighet att delta i programmet. Nedgången är särskilt tydlig i de tre delprogram som kallas för Ideas, Cooperation och People, men inom Cooperation och People vände den nedåtgående trenden mot slutet av programperioden. Inom progammet Ideas hade inledningsvis ett starkt deltagande, men andelen beviljade medel från det () av beviljade medel till Av de svenska beviljade ERC-anslagen tilldelades kvinnliga forskare vilket är en mindre andel än genomsnittet i (). har breddat sitt deltagande. I de första utlysningarna deltog cirka 150 svenska organisationer, men hade drygt 800 organisationer deltagit och alla län finns representerade. Det svenska deltagande i FP7 karakteriseras av framgångsrika universitet. var främsta aktör 2014 med beviljade medel på totalt för hela programperioden. och högskolors deltagande har dock minskat vilket följer trenden för totala deltagande. Det svenska näringslivet, inklusive små och medelstora företag, står för nästan en tredjedel av deltagandet och en fjärdedel av beviljade medel inom delprogrammet Cooperation. var den främsta deltagaren från näringslivet med beviljade . Ramprogrammet Horisont 2020 kompletteras genom investeringar som medlemsländerna gör tillsammans i europeiska partnerskapsprogram där EU, medlemsstaterna och näringslivet bidrar till finansieringen. till svenska forskare. uppdrag att förstärka det strategiska arbetet inom det europeiska forskningssamarbetet och särskilt partnerskapsprogrammen etablerades under slutet av sjunde ramprogrammet. har EU-samordningsfunktionens arbete resulterat i ett antal bedömningar om svenskt deltagande och finansiering i de europeiska partnerskapsprogrammen. I den nationella samordningsfunktionen ingår Energimyndig- heten, Formas, Forte, Rymdstyrelsen, Veten- skapsrådet och . Horisont 2020 kommer att implementeras genom tvååriga arbetsprogram som behandlas i 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 kommittéer där medlemsstaterna finns representerade. Organisationen för det svenska kommittéarbetet baseras på ett regeringsbeslut och det är representanter för och myndigheter som ingår i program- kommittéerna som leds av . Arbetsprogrammen för perioden –2015 beslutades . har förhandlingar om arbets- programmet –2017 inletts i alla programkommittéer under Horisont 2020. Beslut om dessa kommer att fattas . beslutade att Europeiska forskningsområdet (ERA) ska vara förverkligat 2014. Rapporter om utvecklingen av ERA har presenterats av 2013 och 2014. Rapporterna går igenom de framsteg som gjorts inom ramen för de prioriteringar som rådet har ställt sig bakom. Kommissionens slutsats i den senaste rapporten är att mycket har uppnåtts för att förverkliga ERA, men att det europeiska forsknings- och innovationslandskapet är frag- menterat och att ERA därför inte är helt förverkligat. Mot bakgrund av rapporten antogs rådsslutser om ERA vid . I slutsatserna anges att medlemsstaterna tillsammans med ska ta fram en färdplan , vilken ska vara till stöd för ERA:s fortsatta utveckling. En sådan färdplan har utarbetats och . Vid Konkurrenskrafts- rådet antogs rådsslutsatser kopplade till ERA-färdplan och den rådgivande strukturen för ERA. överlämnar EU:s medlemsstater nationella reformprogram till EU- kommissionen. Programmen redogör för genomförandet av 2020-strategin i den nationella politiken. På forskningsområdet har EU målsättningen att medlemsstaternas samlade utgifter för forskning och utveckling (FoU) ska uppgå till av BNP 2020. Det svenska målet är att de offentliga och privata investeringarna i forskning och utveckling ska uppgå till av BNP. Den senaste statistiken från avser 2013 och visar att de totala utgifterna för FoU uppgick till , vilket är en ökning från 2011. Relaterat till BNP motsvarar FoU-utgifterna , 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 vilket jämfört innebär att nivån sjunkit. Nivån på är dock hög i internationell jämförelse och placerar på fjärde plats bland , efter , och . Forskning och innovation både främjas och stimuleras av samarbete över nationsgränserna. Detta är något som i de flesta fall sker direkt mellan forskare på bilateral eller multilateral basis. Vanligtvis finansieras samarbetena genom universitetens och högskolornas egna insatser eller med bidrag från eller andra forsknings- och innovationsfinansierande myndigheter. sker detta inom ramen för bilaterala avtal mellan och tredje land. har samverkansaktiviteter genom- förts med . har samverkans- aktiviteter även genomförts med , och . Samarbetena fortlöper väl. Genom ett ökat engagemang i for International S&T Co-operation (SFIC), som är ett rådgivande forum till rådet, kommissionen och EU:s medlemsstater, har insatser gjorts för att öka kunskapen om både EU:s och andra medlemsstaters samarbeten med tredje land. Strategin för internationellt samarbete inom forskning och forskningsbaserad innovation (U2012/4853/F) har resulterat i två riktade understrategier: ett om stärkt samarbete med och ett om stärkt samarbete med . Dessa fungerar väl och ytterligare satsningar planeras av de forskningsfinansierande myndig- heterna. Som ett led i strategin fick även Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser i uppdrag av regeringen (U2013/7820/F) att kartlägga indikatorer för internationellt samarbete på det forsknings- och innovationspolitiska området. Rapporten presenterades och har distribuerats både nationellt och på EU-nivå. Svensk forskning i internationell jämförelse I takt med den ökade finansieringen har antalet publicerade artiklar från ökat, men ökningen per capita har varit större i flera andra länder. med en större publicering per capita ökar mer med motsvarande finansiering. Även från kommer fler artiklar per capita än från med motsvarande finansiering. I förhållande till de offentliga anvisade medlen är antalet artiklar ändå jämförelsevis högt i och något högre än från exempelvis , och . Kvalitet mätt som antalet fältnormaliserade citeringar har ökat . tillfördes aviserade i forskningspropositionen 2005 (prop. 2004/05:80) och forsknings- och innovations- propositionerna 2008 och 2012 (prop. 2008/09:50), (prop. 2012/13:30) samt medel som föreslogs i budgetpropositionen (prop. 2006/07:1, utg. omr. Jämfört med våra konkurrentländer har medelciteringarna ökat mer för än för och , och svenska artiklar citeras nu lika mycket eller mer än de från dessa länder. Även om citeringsgraden ökar inom alla områden för har den för artiklar från , och ökat i samma grad som för i genomsnitt. Särskilt kraftig har ökningen för svensk del varit inom de medicinska områdena, vilket också är det område som fått störst tillskott av medel. huvuduppgift är att ge stöd för grundläggande forskning av högsta vetenskapliga kvalitet inom samtliga vetenskapsområden och därmed verka för den fria grundforskningen och den forskarinitierade förnyelsen av forskningen. Myndigheten har många nya uppdrag med ursprung i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30). Myndigheten har trots att uppdragen varit omfattande genomfört dessa väl. Den nya modell för prioritering, finansiering, organisation och styrning av forskningsinfra- struktur av nationellt intresse som Vetenskaps- rådet nu inför kommer att innebära en välkommen resurseffektivisering. Med tydlig förankring och med gemensamt ansvar med lärosätena leder denna utveck- ling för samordning av den nationella infra- strukturen. Det är ett viktigt stöd för regeringen att kontinuerligt få lägesrapporter om svenska forskares användning av internationell infrastruktur i förhållande till de ekonomiska bidrag som ger dessa organisationer. gör många utvärderingar, utredningar och analyser av hög kvalitet som är av stor vikt som underlag för bedömning av forskningspolitiska insatser. Ett omfattande arbete lades på regeringsuppdraget som resulterade i förslaget till forsknings- kvalitetsutvärdering i (FOKUS), en modell för resursfördelning till universitet och högskolor som innefattar bedömning av svensk forskningskvalitet och identifiering av starka forskningsmiljöer samt kollegial bedömning av forskningens kvalitet och relevans. har i uppdrag att bygga upp en verksamhet för att förbättra tillgängligheten till registeruppgifter för forskningsändamål och underlätta användningen av dessa. Det är viktigt att det stöd och den service som denna verksamhet innebär görs tillgänglig och synlig för forskare. Det är tillfredsställande att jämställdheten mellan kvinnor och män när det gäller be- viljandegrad i utlysningar successivt har för- bättrats och nått mycket nära lika nivåer inom alla områden. Genom arbetet med jäm- ställdhetsobservationer kan man hitta betydelse- fulla verktyg för att bryta upp strukturer som inverkar negativt på jämställdheten. Rymdverksamhet har, och får en allt större, betydelse i och globalt för utveckling av tjänster, bl.a. inom jordobservation, navigation och telekommunikation samt som källa för utveckling av teknik med ett bredare använd- ningsområde. Svensk rymdforskning och rymdindustri håller hög internationell klass. En positiv utveckling är att flera mindre företag med inriktning mot rymdverksamhet har startats i . Svensk rymdverksamhet har en hög grad av innovation och förnyelse och rymdverksam- hetens betydelse för miljö- och klimat- forskningen är fortsatt stor och växande. deltagande i det obligatoriska vetenskapsprogrammet inom den möjliggör för svenska 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 forskare att i samarbete med europeiska kollegor studera yttre rymden i projekt som är för kostsamma att genomföra med enbart nationell finansiering. Det är av stort värde för mindre länder att delta i ESA:s arbete, eftersom det ger möjlighet att delta i riktigt stora projekt. () fortsätter med stor framgång att tillverka mycket kvalificerade instrument till många av världens största rymdsatsningar. IRF hade t.ex. flera instrument på moderfarkosten när lyckades sätta ner landaren Philea på en komet. Vidare har institutet arbetat med att slutföra de två accepterade rymdinstrument som ska ingå i ESA:s stora rymdforskningsprojekt (ICY Moons Explorer), vilket visar ytterligare prov på institutetens och svensk rymdforsknings höga standard. publicering av resultat i internationellt välrenommerade tidskrifter (t.ex. Science) sker kontinuerligt. Det, likväl som en framgångsrik handledning av doktorander, kvalitetssäkrar forskningen och utbildningen vid myndigheten. Den europeiska spallationskällan (ESS) och kommer ge en stor internationell synlighet I byggs två forskningsanläggningar av världsklass, neutronkällan European Spallation Source (ESS) och röntgenljuskällan . Dessa anläggningar förväntas ge stor och långsiktig betydelse för svensk forsknings och näringslivs konkurrenskraft genom att attrahera såväl enskilda forskare som högteknologiska företag i och från andra länder. beviljat driftsbidrag för pekar på den betydelse anläggningen förväntas ha nationellt och inter- nationellt. Anläggningens förmåga att även attrahera finansiering från andra källor bekräftar det behov den väntas uppfylla och att genom- förandet inger förtroende bland skilda finansiärer. Det är angeläget att drar nytta av de möjligheter som ges av att ESS kommer att etableras i . har i uppdrag (U2014/3980/F) att stimulera det 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 svenska deltagandet kring uppbyggnaden och driften av ESS och att få nya användargrupper att utnyttja anläggningen. Det europeiska strategiforumet för forskningsinfrastruktur (ESFRI) Det europeiska strategiforumet för forsknings- infrastruktur (ESFRI) inledde 2014 arbetet för att till 2016 ta fram en ny vägkarta för forskningsinfrastruktur. Detta görs i två granskningar avseende vetenskaplig kvalitet och bedömning av projektens mognad och relevans för . Denna vägkarta kommer även att innehålla en prioritering av de föreslagna projekten. ESFRI behöver ha en dialog med forskare och med medlemsländerna i detta arbeta så att den får acceptans i hela unionen. Science for Life Laboratory