prop · H3031 · 2015-09-21 00:00:00 — ningar att tillhandahålla bostäder för nyanlända avskaffas nuvarande begränsningar för statlig ersättning för kommunens hyreskostnader till dess att en nyanländ som omfattas av lagen flyttar in. Länsstyrelserna tillförs vidare medel för ersättning till kommunerna för att skapa beredskap och tillräcklig mottagningskapacitet för nyanlända. Länsstyrelserna föreslås också få ökade förvaltningsmedel till sitt förhandlings- arbete med kommunerna, samt till information och stöd. Totalt föreslår regeringen att avsätts 2016 för att öka kommunmottagandet. Beloppet ökar till mer än det dubbla efterföljande år. Det civila samhället har en nyckelroll i etableringsprocessen Det civila samhället spelar en viktig roll i etable- ringen av nyanlända. Regeringen föreslår en fortsatt satsning på studieförbunden på insatser för asylsökande och nyanlända boende på anläggningsboende. Insatserna syftar till att stärka kunskaperna i svenska och om samhället samt till att främja deltagande i arbets- och samhällslivet. Regeringen föreslår också en fortsatt förstärkning av medel för verksamhet med flyktingguider och familjekontakter i det civila samhället och kommuner. För att göra naturen och friluftslivet tillgäng- ligt för fler, och för att främja mångfald och integration, föreslår regeringen dessutom en ökning av det statliga bidraget till friluftsorgani- sationer. Vidare föreslår regeringen en ökning av det statliga stödet till idrotten med inriktning på barn och ungdomsidrotten samt insatser för att underlätta etableringen av nyanlända invandrare i samhället. Den svenska säkerhetspolitiken syftar ytterst till att garantera landets politiska oberoende och självständighet. Hävdandet av vår suveränitet och territoriella integritet är en nödvändig förut- sättning för att uppnå målen för vår säkerhet. Säkerhet byggs solidariskt tillsammans med andra och hot mot fred och säkerhet avvärjs gemensamt och i samverkan med andra länder och organisationer. deltar i bi- och multilaterala försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten. är inte med i någon militär allians. Säkerhetsläget i vår närhet och i världen har försämrats. 60 miljoner människor är på flykt. Extrema krafter utmanar grunderna för demo- krati och mänskliga rättigheter. Klimatföränd- ringen och den pågående utarmningen av eko- systemen utgör allvarliga risker för vår framtid. har flera viktiga instrument för sitt agerande för fred och utveckling, diplomati, handel, bistånd och totalförsvar. Biståndspolitiken ska skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck. Ett starkt svenskt försvar Den försvarspolitiska inriktningen tar sin utgångspunkt i den förändrade säkerhets- politiska miljön i . Den ryska aggres- sionen mot , och den illegala annekte- ringen av , är oacceptabel och har tillsam- mans med agerande i övrigt försämrat den säkerhetspolitiska situationen i . Försvarspolitiken behöver därför tydligare inriktas mot den nationella dimensionen med ett modernt totalförsvar som kan hantera de utma- ningar och hot som följer av ett försämrat säker- hetspolitiskt läge. Det är viktigt att försvars- och säkerhetspolitiken har ett brett stöd och den bör därför bygga på en bred politisk överenskom- melse. Regeringspartierna har mot denna bakgrund ingått en försvarsöverenskommelse med , och Krist- demokraterna. beslutade om en proposition med överenskommelsens innehåll. För att möjliggöra de ökade ambitionerna på försvarsområdet föreslår och aviserar regeringen avsevärda förstärkningar av försvarsanslagen genom tillskott om sammantaget –2020. Genom dessa anslags- ökningar skapas goda förutsättningar för försvarspolitiska inriktning. Terrorism hotar den internationella freden och säkerheten, den nationella säkerheten och våra grundläggande fri- och rättigheter. Den direkta hotbilden mot och svenska intressen är förhöjd. Säkerhetspolisens förmåga att förebygga och förhindra terrorism som riktas mot och svenska intressen behöver mot den bakgrunden ökas. Därutöver har , liksom andra stater, ett ansvar för att bidra till den gemensamma internationella kampen mot terrorism. En särskild utredare har analyserat behovet av lagändringar för att ska leva upp till de krav som ställs i FN:s säkerhetsråds resolution om att det ska vara kriminaliserat att resa utom- lands i syfte att delta i terroristhandlingar eller i terroristträning (SOU 2015:63). Utredaren har bl.a. lämnat förslag till en ny straffbestämmelse om finansiering av terrorismresor. Betänkandet bereds i . För att bl.a. förbättra förutsättningarna att förhindra och bekämpa terrorism föreslår rege- ringen att Säkerhetspolisen tillförs 2016. Förstärkningen beräknas uppgå till samma belopp 2017 och därefter med ytterligare . Bistånd för en hållbar utveckling Målet för svenskt utvecklingssamarbete är att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck. Utvecklingsarbetet ska bidra till att de globala hållbarhetsmålen uppnås. För att lyckas med detta krävs ett tydligt jämställdhets- perspektiv. Regeringen föreslår satsningar på bistånd och klimatfinansiering i utvecklingsländer på totalt 886 miljoner kronor.10 Av dessa avser informationsinsatser för den nya hållbara utvecklingsagendan och bistånd (för övriga medel se avsnitt 1.5). I satsningen på klimatfinansiering i utvecklings- länder ingår bl.a. medel till den gröna klimat- fonden (GCF) vilket gör till fondens största givare per capita och sjätte största i absoluta tal. Med de föreslagna tillskotten motsvarar biståndsramen av brutto- nationalinkomsten (BNI) enligt den nya beräk- (ENS 2010). målsättning är fortsatt att biståndet ska uppnå av BNI enligt den nya beräkningsmetoden. Hoten mot svensk säkerhet inkluderar också de risker som följer av ett förändrat klimat. Den nya hållbara utvecklingsagendan innefattar 17 globala utvecklingsmål. Här förenas ansvaret för klimatet med en social och ekonomisk utveckling. Som en del i att uppfylla åtagande i den nya hållbara utvecklings- agendan och i linje med politiken för global utveckling gör regeringen därför en särskild satsning som syftar till att engagera och infor- mera aktörer i det civila samhället i genom- förandet. 1.9Effekter av regeringens politik Jämnare fördelning av välfärd och disponibla inkomster Målet med fördelningspolitiken är att alla ska få del av den tillväxt och välfärd som skapas. Offentligt finansierade välfärdstjänster, t.ex. utbildning, hälso- och sjukvård samt äldre- omsorg, är en central del i den svenska välfärds- modellen. Regeringen föreslår i denna proposi- tion satsningar på bl.a. skola och utbildning, hälso- och sjukvård samt äldreomsorgen. Dessa satsningar bidrar till att levnadsvillkoren och 10 I tabell 1.2 redovisas av de totalt under rubriken ideella organisationer och under . livschanserna utjämnas mellan individer i samhället. Inkomstskillnaderna mellan de som arbetar och de som inte arbetar har ökat. I ett funge- rande välfärdssamhälle ska sjukdom, arbetslöshet eller ålderdom inte medföra ekonomisk utsatt- het. Regeringen föreslår i denna proposition därför också ett antal reformer som väntas öka de ekonomiska marginalerna för utsatta hushåll med svag ekonomi. Förslagen bidrar till att minska skillnaderna i disponibel inkomst i det svenska samhället. över hela mandatperioden har regeringens politik inneburit en tydlig förstärkning av den disponibla inkomsten för hushåll med svag ekonomi. Regeringens politik bedöms bidra till en minskning av de samlade inkomstskillnaderna mätt med Gini-koefficienten (se tabell 1.17). Andelen med låg relativ ekonomisk standard (av medianinkomsten) bedöms också minska. Andelen minskar mest för ensam- stående föräldrar och för de äldsta pension- ärerna. Andelen minskar också mer för kvinnor än för män. Tabell 1.17 Effekter av regeringens politik t.o.m. budget- propositionen på Gini-koefficienten och på andelen med låg relativ ekonomisk standard Andelar i procent och förändring av andelar i procentenheter -0,004 Andel med ek. -0,7 -2,3 -2,6 -0,9 -0,5 Anm.: Regeringens reformer redovisas samlat till följd av att delar av regeringens reformer från budgetpropositionen genomförs genom vårändrings- budgeten och genom budgetpropositionen . Ytterligare fördelningseffekter redovisas i bilaga 2. Källor: och egna beräkningar. Det förhöjda grundavdraget för pensionärer i denna proposition gynnar huvudsakligen perso- ner i den nedre halvan av inkomstfördelningen. En höjd grundnivå i föräldrapenningen och en höjd norm för försörjningsstödet förbättrar ekonomin för barnfamiljer med låga inkomster i den nedre delen av inkomstfördelningen. De reformer som föreslås i denna proposition är finansierade fullt ut. med utgiftsbesparingar och inkomstförstärk- ningar. De budgetförstärkande reformer som föreslås i denna proposition har sammantaget en god fördelningspolitisk träffsäkerhet. Det avtrappade jobbskatteavdraget vid höga arbets- inkomster, ingen uppräkning sker av den nedre skiktgränsen vid uttag av statlig inkomstskatt och höjningen av skatten på sparande på investe- ringssparkonto och i kapitalförsäkring belastar den övre delen av inkomstfördelningen. Reformerna inom och påverkar i högre grad personer högre upp i inkomstfördel- ningen än de längre ner. Ökad ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män Regeringens förslag har inneburit att den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män har stärkts. Höjningen av barndelen i försörjningsstödet i denna proposition ökar inkomsten mer för kvinnor än män eftersom det är vanligare att kvinnor är ensamstående med barn. En höjd grundnivå i föräldrapenningen är också en reform som främst gynnar kvinnor, eftersom kvinnor tar ut fler dagar på grundnivå. Det förhöjda grundavdraget för pensionärer innebär en skattesänkning för både kvinnor och män. Kvinnor har i större utsträckning än män låg pension och kvinnor lever i genomsnitt också längre än män. Förslaget kommer därför att gynna kvinnor i större utsträckning än män och bidrar således till minskade ekonomiska skillna- der mellan män och kvinnor. Av de budgetförstärkande åtgärderna har det avtrappade jobbskatteavdraget och ingen upp- räkning av den nedre skiktgränsen vid uttag av statlig inkomstskatt en större effekt på inkomst- erna för män än för kvinnor. Orsaken är att fler män har inkomster över skiktgränsen för statlig inkomstskatt och den gräns där avtrappningen av jobbskatteavdraget börjar. Fler män än kvinnor berörs därför av förslagen och de män som berörs får också i genomsnitt en högre skattehöjning. De föreslagna begränsningarna av ROT- och RUT-avdragen kommer att minska både kvinnors och mäns disponibla inkomst. Män gör i genomsnitt avdrag för större belopp vilket innebär att effekten blir större för män. 2 Förslag till riksdagsbeslut vad gäller den ekonomiska politiken och förslag till statens budget 1.godkänner riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (avsnitt 1), 2.fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget till följd av tekniska justeringar till och (avsnitt 5.2), 3.fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget till (avsnitt 5.2), 4.godkänner beräkningen av budgetens inkomster (avsnitt 7.1 och bilaga 1 avsnitt 2), 5.godkänner den preliminära beräkningen av inkomster i statens budget som riktlinje för regeringens budgetarbete (avsnitt 7.1 och tabell 7.3), 6.beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden (avsnitt 8.1 och tabell 8.2), 7.godkänner beräkningen av förändringen av anslagsbehållningar (avsnitt 8.1 och tabell 8.2), 8.godkänner beräkningen av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget (avsnitt 8.1 och tabell 8.2), 9.godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden och 2018 som riktlinje för regeringens budgetarbete (avsnitt 8.2 och tabell 8.3), 10.bemyndigar regeringen att ta upp lån enligt 5 kap. budgetlagen (2011:203) (avsnitt 9.2), 11.godkänner beräkningen av Riksgälds- kontorets nettoutlåning (avsnitt 9.2 och tabell 9.10), 12.godkänner beräkningen av den kassa- mässiga korrigeringen (avsnitt 9.2 och tabell 9.10), 13.bemyndigar regeringen att besluta om lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 38 (avsnitt 11.2), 14.bemyndigar regeringen att besluta om krediter för myndigheternas räntekonton i som inklusive tidigare utnyttjade krediter uppgår till högst 12 (avsnitt 11.2), 15.bemyndigar regeringen att , med de begränsningar som följer av 3 kap. 8 § andra stycket budgetlagen (2011:203), besluta om överskridande av vissa anslag (avsnitt 11.5), vad gäller skattefrågor och andra förslag som ligger till grund för beräkningen av statens inkomster 16.antar förslaget till lag om ändring i lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster (avsnitt 3.1 och 6.10), 17.antar förslaget till lag om ändring i lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel (avsnitt 3.2, 6.6 och 6.13), 18.antar förslaget till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200) (avsnitt 3.3och 6.32), 19.antar förslagen till lag om ändring i lagen (avsnitt 3.4–3.6 och 6.20–6.24), 20.antar förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift (avsnitt 3.7, 6.11 och 6.12), 21.antar förslaget till lag om ändring i lagen (1998:1757) om förvaltning av vissa fonder inom socialförsäkringsområdet (avsnitt 3.8 och 7.4), 22.antar förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) (avsnitt 3.9, 6.2–6.8 och 6.13–6.17), 23.antar förslaget till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980) (avsnitt 3.10, 6.11 och 6.12), 24.antar förslaget till lag om ändring i lagen (2009:194) om förfarandet vid skatte- reduktion för hushållsarbete (avsnitt 3.11 och 6.2), 25.antar förslaget till lag om ändring i lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken (avsnitt 3.12 och 7.4), 26.antar förslaget till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) (avsnitt 3.13, 6.2, 6.7 och 6.36), 27.antar förslaget till lag om ändring i lagen (2014:1474) om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) (avsnitt 3.14 och 6.36), 28.antar förslaget till lag om upphävande av lagen (2011:1269) om godkännande av gåvomottagare vid skattereduktion för gåva (avsnitt 3.15 och 6.7), 29.godkänner avtalet mellan och om ändring av avtal om en gemensam marknad för elcertifikat (avsnitt 6.29). Regeringen har följande förslag till lagtext. 3.1Förslag till lag om ändring i lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster Härigenom föreskrivs att 1 och 2 §§ lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster1 ska ha följande lydelse. Särskild löneskatt ska betalas till staten på Särskild löneskatt ska betalas till staten på sådan ersättning som avses i 2 kap. 10 och 11 §§ socialavgiftslagen (2000:980) till personer som vid årets ingång har fyllt och på 1.ersättning som utfaller enligt kollektivavtalsgrundad avgångsbidrags- försäkring som tecknas av arbetsgivare till förmån för arbetstagare, 2.avgångsersättning som annorledes än på grund av kollektivavtalsgrundad avgångsbidragsförsäkring utbetalas av staten, kommun eller kommunal- förbund som arbetsgivare eller av Kommuner och Landsting eller det för kommunerna och landstingen gemensamma organet för administration av personalpension, under förutsättning att arbetsgivaren tillämpar kommunalt pensionsavtal eller av annan arbetsgivare, under förutsättning att arbetsgivaren tillämpar kommunalt pensionsavtal och att borgen eller liknande garanti tecknats av kommun, kommunalförbund eller Kommuner och Landsting, 1Senaste lydelse av lagens rubrik 1991:688. 2Senaste lydelse 2010:1244. 3.avgångsersättning som omfattas av s.k. trygghetsavtal, 4.ersättning som utges enligt gruppsjukförsäkring som åtnjuts enligt grunder som fastställts i kollektivavtal mellan arbetsmarknadens huvud- organisationer till den del ersättningen utgör komplement till sjukersättning eller till aktivitetsersättning, 5. ersättning som utges på grund 5. ersättning som utges på grund av ansvarighetsförsäkring som åt- av ansvarighetsförsäkring som åt- njuts enligt grunder som fastställts i njuts enligt grunder som fastställts i dens huvudorganisationer till den del dens huvudorganisationer till den del ersättningen utges i form av en- ersättningen utges i form av en- gångsbelopp som inte utgör kom- gångsbelopp som inte utgör kom- pensation för mistad inkomst, pensation för förlorad inkomst, 6. bidrag som en arbetsgivare lämnar till – en sådan vinstandelsstiftelse som – en sådan vinstandelsstiftelse som avses i 25 kap. 21 § socialförsäkrings- avses i 25 kap. 21 § socialförsäkrings- balken om ersättningar från stiftel- balken om ersättningar från stiftel- sen är avgiftsfria enligt 2 kap. 18 § sen är avgiftsfria enligt 2 kap. 18 § socialavgiftslagen (2000:980), eller – en annan juridisk person med motsvarande ändamål med undantag för bidrag som lämnas till en pensions- eller personalstiftelse enligt lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. Skattskyldig är den som utgett sådan ersättning eller sådant bidrag sådan ersättning eller sådant bidrag som avses i första stycket. som avses i första stycket. intäkt som utgörs av rabatt, bonus eller annan ersättning på grund av kundtrohet eller liknande, är den som slutligt har stått för de kostnader som ligger till grund för ersättningen skattskyldig enligt denna lag. om sådan förmån som avses i 10 kap. 11 § andra stycket inkomstskattelagen (1999:1229) är den i vars tjänst enligt denna lag. I fråga om annan för som utgetts av en utomlands bosatt person eller av en utländsk juridisk person och som har sin grund i en anställning i hos någon annan än den som utgett ersättningen, är den hos vilken mottagaren är anställd i skattskyldig enligt denna lag. Vid bestämmande av skatteunderlaget tillämpas bestämmelserna i 2 kap. 4–15 och 17–25 §§ socialavgiftslagen. Vid bestämmande av skatteunderlaget enligt första stycket 5 ska bortses från ersättning för arbetsskada som inträffat före utgången av om ersättningen avser tid därefter samt från ersättning för arbetsskada som inträffat före utgången av om skadan anmälts till allmän försäkrings- kassa eller efter utgången av . 2 §3En enskild person eller ett dödsbo skall till staten betala särskild löneskatt på överskott av passiv näringsverk- samhet enligt inkomstskattelagen (1999:1229) här i landet samt på ersättning som utges enligt sådan avtalsgruppsjukförsäkring som avses i 15 kap. 9 § inkomstskattelagen eller enligt sådan trygghetsförsäkring som avses i nämnda lagrum till den del ersättningen utges i form av engångsbelopp som inte utgör kompensation för mistad inkomst. Om en skattskyldig avlidit skall särskild löneskatt betalas på inkomst som avses i 3 kap. 3–8 §§ socialavgifts- lagen (2000:980). endast ersättning som för en och samme arbetstagare beräknas på lönedelar som inte överstiger prisbasbeloppet enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken. En enskild person eller ett dödsbo ska till staten betala särskild löneskatt på överskott av passiv näringsverk- samhet enligt inkomstskattelagen (1999:1229) här i landet samt på ersättning som utges enligt sådan avtalsgruppsjukförsäkring som avses i 15 kap. 9 § inkomstskattelagen eller enligt sådan trygghetsförsäkring som avses i den paragrafen till den del ersättningen utges i form av engångsbelopp som inte utgör kompensation för förlorad inkomst. Om en skattskyldig vid årets ingång har fyllt eller inte har fyllt men har uppburit hel allmän ålderspension enligt social- försäkringsbalken, ska särskild löne- skatt betalas på inkomst som avses i 3 kap. 3–8 §§ socialavgiftslagen (2000:980). Om en skattskyldig avlidit , ska särskild löneskatt betalas på inkomst som avses i 3 kap. 3–8 §§ socialavgiftslagen. Vid beräkning av skatteunderlaget gäller i tillämpliga delar bestämmelserna i 3 kap. 9–11 §§ och 12 § första och andra styckena socialavgiftslagen. Skatt betalas inte då skatteunderlaget understiger . 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelsen i 1 § i den nya lydelsen tillämpas på ersättning som betalas ut efter . 3.Bestämmelsen i 2 § i den nya lydelsen tillämpas på inkomst som uppbärs efter . Omfattar beskattningsåret tid såväl före som efter ikraftträdandet ska, om den skattskyldige inte visar annat, så stor del av beskattningsårets inkomst anses hänförlig till tiden efter som svarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller och hela beskattningsåret. 3 Senaste lydelse 2006:1339. 3.2Förslag till lag om ändring i lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel Härigenom föreskrivs att 3 d och 10 a §§ lagen (1990:661) om avkastnings- skatt på pensionsmedel ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Skatteunderlaget är kapitalunderlaget enligt 3 a §, multiplicerat med den genomsnittliga statslåneräntan under kalenderåret närmast före ingången av beskattningsåret, om inte annat anges i andra eller tredje stycket. För skatt- skyldiga som avses i 2 § första stycket 1 och 2 ingår inte den del av kapi- talunderlaget som ska tas med vid beräkning av skatteunderlag enligt andra eller tredje stycket. Skatteunderlag som avser kapital- Skatteunderlag som avser kapital- försäkring är kapitalunderlaget enligt försäkring är kapitalunderlaget enligt 3 a §, som är hänförligt till kapital- 3 a §, som är hänförligt till kapital- 3 c §§, multiplicerat med 3 c §§, multiplicerat med räntan vid utgången av november räntan vid utgången av november kalenderåret närmast före beskatt- kalenderåret närmast före beskatt- ningsåret ökad med 0,75 procent- Skatteunderlaget är dock lägst Andra stycket gäller även för skatteunderlag som avser sådant avtal om tjänstepension som är jämförbart med kapitalförsäkring. Skatteunderlaget avrundas nedåt till helt hundratal kronor. Skattskyldig som avses i 2 § första Skattskyldiga som avses i 2 § första stycket 6 och 7 har rätt till stycket 6–10 har rätt till nedsättning nedsättning av skatten på försäkring av skatten på försäkring och avtal om med belopp som motsvarar den utländska skatt eller den skatt enligt motsvarar den utländska skatt eller kupongskattelagen (1970:624) den skatt enligt kupongskattelagen är hänförlig till försäkringen och (1970:624) som är hänförlig till skattskyldige har betalat. avtalet och som försäkringsgivaren, ning för utländsk skatt medges bara om rätt till avräkning enligt lagen skattskyldige har betalat. (1986:468) om avräkning av utländsk ning för utländsk skatt medges bara om rätt till avräkning enligt lagen avses dels sådan skatt som anges i (1986:468) om avräkning av utländsk punktskatt och förmögenhetsskatt. avses dels sådan skatt som anges i 1 kap. 3 § nämnda lag, dels punkt- 1Senaste lydelse 2011:1278. 2Senaste lydelse 2011:1278. får räknas av senare år enligt denna lag vilken avser samma försäkring. får räknas av senare år enligt denna lag vilken avser samma försäkring eller samma tjänstepensionsavtal. Den skattskyldige ska lämna de uppgifter som behövs för prövningen av begäran om nedsättning av skatt. Om det framgår att det finns förutsättningar för nedsättning, trots att den skattskyldige inte kan lämna samtliga de uppgifter som är nödvändiga för tillämpning av nedsättningsreglerna, får nedsättning ske med skäligt belopp. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 3 d och 10 a §§ i den nya lydelsen tillämpas första gången för beskattningsår som börjar efter . 3.3Förslag till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200) Härigenom föreskrivs att 7 kap. 1 § mervärdesskattelagen (1994:200)1 ska ha följande lydelse. Skatt enligt denna lag tas ut av beskattningsunderlaget om inte annat följer av andra eller tredje stycket. Skatten tas ut av beskattningsunderlaget för 1.rumsuthyrning i hotellrörelse eller liknande verksamhet samt upplåtelse av campingplatser och motsvarande i campingverksamhet,