prop · H20385 · 2015-03-17 00:00:00 — de nationella minoritetsspråken och SIOS anser att en bestämmelse om elevens rätt att få studiehandledning på modersmål eller annat språk som eleven behärskar ska införas i förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning. Skälen för regeringens bedömning: Studiehandledning på modersmålet kan vara ett effektivt verktyg för att stödja utrikes födda elever i deras studier på ett språk som eleven behärskar. Studiehandledningen kan bl.a. bestå i att stödja eleven att få kunskap i olika ämnen, lära sig ord och begrepp, studieteknik och att utveckla både sitt modersmål och det svenska språket. Studiehandledning är inte reglerad inom vuxenutbildningen. Det finns inte något som hindrar att studiehandledning ges, varken på svenska, de nationella minoritetsspråken eller på ett främmande språk. Studiehandledning på annat språk än svenska är dock i praktiken relativt ovanligt inom vuxenutbildningen. En enkätundersökning som GRUV- utredningen genomfört visar att studiehandledning på modersmålet inom vuxenutbildning på grundläggande nivå endast förekommer i av kommunerna. har i en granskning av statens insatser för att tillvarata och utveckla nyanländas kompetens (RiR 2014:11) konstaterat att trots att en stor andel av de nyanlända inom etableringsuppdraget saknar gymnasieutbildning är det en mycket liten andel som har vuxenutbildning som en insats i sina etableringsplaner. Om studiehandledning på modersmålet erbjuds i högre utsträckning kan det till exempel underlätta för nyanlända att parallellt med sina studier i svenska i ett tidigare skede kunna påbörja kurser inom vuxenutbildningen där bristande kunskaper i svenska språket kan utgöra ett hinder för inlärning. Elever som läser svenska skulle kunna studera andra kurser som de behöver, vilket i sin tur förbättrar möjligheterna till snabbare genomströmning i vuxenutbildningen. När det gäller de nationella minoritetsspråken bör det beaktas att dessa språk har en särställning i relation till övriga modersmål och att det allmänna i övrigt har ett särskilt ansvar för att skydda och främja de nationella minoritetsspråken. Regeringen anser att tillgången till studiehandledning på ett språk som eleven behärskar kan öka genom att möjligheten tydliggörs och vinsterna uppmärksammas. Ett språk som eleven behärskar kan vara t.ex. teckenspråk, ett nationellt minoritetsspråk eller ett annat modersmål. Mot denna bakgrund bör det införas en upplysningsbestämmelse med denna innebörd i förordning. Studiehandledning på t.ex. modersmålet är både en organisations-, kompetens- och resursfråga för kommunerna. Dels kan det vara svårt att hitta rätt kompetens för att ge studiehandledning på modersmålet, dels krävs självfallet att kommunerna avsätter resurser. Kostnaderna bör ställas i relation till kostnaden för en studieplats för en elev som avbryter studierna, inte uppnår ett godkänt betyg i kursen till följd av bristande språkkunskaper eller genomgår fler kurser än vad som krävs för att nå målet med studierna. Kommunerna styr själva över sina resurser och har ett självbestämmande. Utifrån den utgångspunkten anser regeringen att det inte ska införas en tvingande bestämmelse för kommuner att tillhandahålla studiehandledning på ett språk som eleven behärskar. Ikraftträdande och insatser för att 8.1Insatser för att genomföra förslagen Regeringens bedömning: bör ges i uppdrag att genomföra informationsinsatser med anledning av de föreslagna lagändringarna. Utredningens förslag: Utredningen har inte lämnat något förslag i denna del. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har berört frågan. Skälen för regeringens bedömning: För att ge huvudmännen möjlighet att förbereda sina organisationer på de förändringar som de föreslagna lagändringarna innebär behövs det information. bör därför ges i uppdrag att informera bl.a. skolhuvudmän, förvaltningschefer, skolchefer, rektorer, lärare samt studie- och yrkesvägledare. Regeringens förslag: Samtliga lagändringar ska träda i kraft den bestämmelser ska fortsätta att gälla till utgången av . ska den som mottagits till utbildning i svenska för invandrare enligt äldre bestämmelser anses mottagen till vuxenutbildning i svenska för invandrare enligt de nya bestämmelserna. Utredningarnas förslag: Överensstämmer inte med regeringens har föreslagit att lagförslagen ska träda i har föreslagit att lagförslagen ska träda i kraft . Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har yttrat sig i frågan. Skälen för regeringens förslag: Beslutade lagändringar bör träda i kraft så fort som möjligt. Regeringen har i avsnitt 8.1 gjort bedömningen att ska ges i uppdrag att genomföra informationsinsatser med anledning av de föreslagna lagändringarna. behöver genomföras innan de föreslagna lagändringarna ska börja tillämpas så att berörda aktörer kan vidta de åtgärder som behövs med anledning av de föreslagna författningsändringarna innan dessa ska Vidare behöver tid att ta fram nationella delkurser, kursplan för svenska som andraspråk inom vuxenutbildning på grundläggande nivå och stödmaterial för en likvärdig bedömning och Lagändringarna bör därför träda i kraft 2016 men tillämpas först . bestämmelser ska således gälla till utgången av . Det nya systemet med större flexibilitet innebär att eleverna får större möjligheter att utvecklas enligt sina individuella förutsättningar. möjlighet bör ges till alla elever på samma gång. 2014/15:85 bör därför börja tillämpas för alla elever. Från och med den 1 kommer de kurser som ingår i skolformen svenska för invandrare att ingå i skolformen vuxenutbildning. som mottagits till utbildning i svenska för invandrare enligt de gamla bestämmelserna ska anses mottagna till vuxenutbildning i svenska för invandrare enligt de nya bestämmelserna. bestämmelserna träder i kraft men inte ska tillämpas förrän ges huvudmännen tillräcklig tid för att förbereda övergången utan att systemen behöver överlappa varandra. Bedömningen om att det bör tas fram stödmaterial för en likvärdig bedömning och betygssättning inom vuxenutbildning (komvux) på grundläggande nivå medför att ges i uppdrag att utveckla stödmaterial för kurserna svenska, svenska som andraspråk, matematik, samhällskunskap och engelska. stödmaterial beräknas kosta per kurs, sammanlagt Utvecklingen av nationella delkurser samt en ny kursplan för svenska som andraspråk inom komvux på grundläggande nivå beräknas kosta för att ta fram . Uppdraget till att informera om förändringarna enligt vad som anges i denna proposition beräknas medföra ett behov av ytterligare insatser för myndigheten. Detta beräknas kosta under Samtliga ovan beskrivna ekonomiska konsekvenser bedöms kunna hanteras inom ramen för förvaltningsanslag. En grundläggande förutsättning för förslaget att utbildning i svenska för invandrare (sfi) blir en del av komvux är att utbildningen även fortsättningsvis inte ska ge rätt till studiemedel. förändringarna gällande sfi och den nya kursen i svenska som andraspråk på grundläggande nivå inom komvux skulle kunna ge eleverna ändrade förutsättningar för sin studiefinansiering. konstaterat att försörjningen inte borde påverkas nämnbart. som omfattas av lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare kan få etableringsersättning för såväl deltagande i studiemedelsberättigande utbildning i komvux eller vid folkhögskola, om sådana studier ingår i personens etableringsplan, som för studier inom etableringsersättning lämnas kan personen inte Denna målgrupp kommer därför inte att generera någon ökad utbetalning av studiestöd. Fler elever än förväntas läsa kurser på grundläggande och gymnasial nivå parallellt med sfi om sfi blir en del av komvux. ökar sannolikheten för att utbetalningar av studiestöd sker tidigare än i dag då elever inte påbörjar studier på grundläggande och gymnasial nivå förrän de är klara med sfi. I vilken omfattning detta kommer att ske är svårt att bedöma. Det finns flera omständigheter som kan komma att minska en sådan effekt på studiestödet. Ett sådant förhållande Prop. 2014/15:85 är att studiestöd kan lämnas först vid 50 procents studieomfattning. många elever som arbetar som de bedriver studier kan det vara svårt att nå upp till halvtidsstudier på de studiestödsberättigande utbildningarna. En annan omständighet är att eleven behöver ha så kallad grundläggande rätt till svenskt studiestöd innan studierna påbörjas. En del av eleverna har inte denna grundläggande rätt då de vistats i . En ytterligare omständighet hänger samman med regeringens avsikt att förändra och minska omfattningen av kursen svenska som andraspråk på grundläggande nivå. Enligt statistik studerade 2013 av kursdeltagarna på grundläggande nivå kursen svenska som andraspråk. När kursens omfattning minskar förväntas även den tid som elever uppbär studiestöd för kursen förkortas. Regeringen menar sammantaget att förändringen att sfi blir en del av komvux inte bör medföra några nämnvärda konsekvenser för studiestödet. Förslaget om att hemkommunen ska bli skyldig att se till att den som avser att påbörja sfi, komvux eller särvux på grundläggande nivå erbjuds studie- och yrkesvägledning bedöms inte medföra behov av resurstillskott till kommunerna eftersom de enligt skollagen har en skyldighet att se till att det finns tillgång till studie- och yrkesvägledning för alla elever inom skolväsendet för vuxna. Vidare har kommunerna, vad gäller sfi och komvux och särvux på grundläggande nivå, en skyldighet att aktivt verka för att nå de vuxna som har rätt till utbildningen och att motivera dem att delta i sådan utbildning. Förslaget att vägledning ska erbjudas är en utvidgning i förhållande till gällande rätt, vilket kan anses inskränka kommunernas självstyrelse. Regeringen menar att denna inskränkning uppvägs av den ökade kvaliteteten i blivande elevers studie- och studieekonomiska planering, vilken förväntas leda till förkortade tider i utbildningen och minskat behov av studiestöd. Ett system med nationella delkurser kommer enligt regeringens bedömning, i likhet med bedömning, att innebära minskade kostnader för kommunerna. Delkurser tydliggör att eleverna endast ska läsa de delar som de har behov av, vilket kan bidra till kortare studietider. Kommuner och Landsting (SKL) anser att utveckling av vuxenutbildningen på bred front för gruppen nyanlända kräver att huvudmännen får rimliga förutsättningar att prioritera detta arbete. SKL har påtalat att den ersättning som staten ger kommunerna för flyktingmottagande inte är tillräcklig för att täcka dessa utvecklingskostnader och att det för övrig invandring som inte omfattas av flyktingmottagandet inte alls finns någon särskild statlig finansiering. Utan en bredare nationell satsning bedöms de positiva effekterna av sfiutredningens förslag inte få tillräcklig kraft och i värsta fall utebli. Bland annat har anfört att konsekvensanalys saknar en redovisning av administrativa kostnader till följd av förslagen. kommun anser att ett förstärkt arbete kring studie- och yrkesvägledning och individuell studieplan avseende sfi innebär kostnadsökningar för Kommunen framhåller också att kommunens kostnader för ett system med delkurser inom den grundläggande vuxenutbildningen initialt medför kostnadsökningar och påpekar att om fler studerar torde kostnaderna inte minska även om utbildningen effektiviseras per elev. Regeringen bedömer, i enlighet med de två utredningarna, att förslagen i denna proposition sammantaget inte kommer att medföra några bestående kostnadsökningar för kommunerna, en bedömning som i huvudsak delar när det gäller förslag även om det finns osäkerheter kring exempelvis vägledningens omfattning och på vilket sätt förändringar i studiemedelssystemet kommer att påverka behov och volymer till vuxenutbildningens olika Förslaget att sfi blir en del av komvux kan få konsekvenser för vissa kommuners organisering och planering av verksamheten. kommuner där sfi bedrivs som en mer självständig gren av vuxenutbildningen, t.ex. i egna lokaler och med egen administration, kan förslaget innebära ett krav på ökad samordning mellan dagens sfi och komvux, vilket kan ses som en inskränkning i kommunernas Regeringen bedömer dock att en stärkt samordning mellan utbildningarna genom ett införande av sfi inom komvux är central för att ge fler elever möjlighet att med studier i sfi kunna delta i kurser inom övriga komvux. Vinsterna med den ökade tillgängligheten till komvux övriga kursutbud för sfi-elever får, enligt regeringens bedömning, anses uppväga inskränkningen i självstyrelsen. Regeringen föreslår att huvudmannen ska verka för att undervisningen erbjuds på tider som passar eleven. Av skollagen (2010:800) framgår att huvudmannen i samarbete med Arbetsförmedlingen ska verka för att sfi ska kunna kombineras med andra aktiviteter som t.ex. praktik eller annan Sfi ska även kunna kombineras med förvärvsarbete. kravet i skollagen på att sfi ska kunna kombineras med andra aktiviteter finns indirekt ett krav på att utbildningen ska kunna genomföras även om eleven har andra åtaganden. Som framgår i avsnitt 5.5 genomförs lagstiftarens intentioner i denna fråga i allt för liten omfattning. att förtydliga möjligheten att kombinera studier med andra aktiviteter är en utvidgning i förhållande till gällande rätt vilket kan anses inskränka Den ökade tillgänglighet till sfi som förslaget förväntas skapa för personer med annan sysselsättning gör att fler personer med rätt att delta i utbildningen också ges praktiska möjligheter att delta. Regeringen menar att detta förhållande överväger inskränkningen i den kommunala självstyrelsen. Av förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning framgår att rektorn ansvarar för att en individuell studieplan upprättas för varje elev. den individuella studieplanen ska ge en helhetsbild av utbildningen är det viktigt att studieplanen, då det är aktuellt, omfattar individens hela planerade utbildning, även om han eller hon har flera utbildnings- anordnare eller studerar inom olika utbildningar och skol- I de fall rektorn i en kommun enbart ansvarar för en del av vuxenutbildningen finns det en risk för att möjligheter till kombinations- Förslaget flyttar ansvaret för att upprätta den Prop. 2014/15:85 individuella studieplanen från rektor, som i normalfallet företräder den kommun som anordnar utbildningen, till elevens hemkommun, som är samma kommun. Regeringen bedömer att förslaget kommer att förbättra möjligheterna för eleverna att kunna bedriva parallella studier inom sfi och komvux övriga kursutbud. Detta förväntas leda till förkortade studietider för eleverna och regeringen bedömer att denna förbättring överväger den inskränkning av kommunernas självstyrelse som ett genomförande av förslaget innebär. Det är kommuner, eller i vissa fall landsting, som enligt skollagen är huvudmän för vuxenutbildningen. Företag kan dock indirekt komma att påverkas i de fall kommuner väljer att upphandla utbildningar från externa utbildningsanordnare. Det saknas uppgifter om hur många företag som är verksamma inom den vuxenutbildning som regleras i skollagen och därmed även information om företagens storlek och juridiska form. Enligt hade Skolinspektionen t.o.m. beviljat betygsrätt för komvux för ca 30 företag, av vilka hälften hade tillstånd att bedriva verksamhet i mer än en kommun. Det kan vara en indikation, men man måste komma ihåg att betygsrätt inte är ett krav för att bedriva komvux. Vidare är upphandling av privata utförare vanligare på gymnasial nivå jämfört med grundläggande nivå. Av officiella statistik över kursdeltagare i komvux 2013 framgår att totalt sett gick av alla kursdeltagare hos en annan utbildningsanordnare än kommun eller landsting; i komvux på grundläggande nivå och i komvux på gymnasial nivå. Inom sfi gick av deltagarna i utbildning hos en annan utbildningsanordnare än kommun, folkhögskola eller studieförbund. Som en konsekvens av att sfi föreslås bli en del av komvux kan kommuner i vissa fall komma att upphandla kombinationer av sfi och andra komvux-kurser. Om en större andel av den totala vuxenutbildningen upphandlas i sådana kombinationer kan det bli svårare för små företag att konkurrera om de saknar de utvidgade kompetenser som efterfrågas i sådana mer omfattande och komplexa upphandlingsunderlag. Om förslagen kommer att medföra merarbete för utbildningsföretagen beror till stor del på hur kommunernas upphandlingsavtal ser ut och hur de utformas framöver. Regeringen förutsätter att eventuella tillkommande kostnader för utbildningsföretagen till följd av förslagen hanteras av kommunerna inom ramen för upphandlingen samt att utbildningsanordnarna beaktar detta vid anbudsgivning. Förslagen förväntas inte medföra några administrativa kostnader för företagen. 2014/15:85 9.4 Förslaget att inordna sfi som en del av komvux bedöms medföra att elevernas genomströmning i komvux kan öka. Det bör också kunna öka möjligheterna till individualisering för den enskilde eleven när språkstudierna och övriga komvuxstudier ses som en helhet. Detta förväntas kunna leda till ett något minskat behov av studiestöd. En sfi-elev som omfattas av etableringslagen kan få etableringsersättning vid deltagande i studiestödsberättigande utbildning i komvux. Av den anledningen bedömer regeringen att det inte kommer uppstå några konsekvenser när det gäller den ekonomiska situationen för dessa elever jämfört med dagens situation. Sfi-elever som försörjer sig själva och som får möjlighet att tidigare än delta i studier på grundläggande respektive gymnasial nivå kan i en del fall komma att sakna grundläggande rätt till svenskt studiestöd eftersom de inte varit i landet . Ett system med nationella delkurser kommer enligt regeringens bedömning att minska behovet av studiestöd för eleverna. Delkurserna tydliggör att eleverna endast ska läsa de delar som de har behov av vilket bidrar till kortare studietider. 9.5Konsekvenser för jämställdhet och utrikes föddas etablering Förslagen bedöms sammantaget ha en positiv effekt för etableringen av utrikes födda. Förslagen ger förutsättningar för förkortad sammanlagd studietid för många elever inom vuxenutbildningen, i synnerhet för dem som befinner sig länge inom utbildningen. Detta bedöms inte minst gynna nyanlända som ges bättre förutsättningar att etableras snabbare i det svenska samhället. Förslagen bedöms även ha en positiv påverkan på jämställdheten eftersom ökad flexibilitet förväntas underlätta för föräldrar att kombinera studier med föräldraskap, något som i betänkandet Med rätt att delta – Nyanlända kvinnor och anhöriginvandrare på arbetsmarknaden (SOU 2012:69), uppmärksammat har betydelse framförallt för kvinnor. En effektivare och mer individanpassad utbildning inom sfi och övriga delar av komvux kommer till stor del utrikes födda till godo eftersom de utgör en stor andel av elevgruppen. Regeringens bedömning är att detta kan bidra till ett större deltagande i samhälls- och arbetslivet samt effektivisera etableringsprocessen för såväl kvinnor som män. 9.6Sveriges medlemskap i unionen Förslagen i denna proposition bedöms inte få några konsekvenser i förhållande till . 10.1Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800) Paragrafen innehåller bestämmelser om skolväsendet. I andra stycket tas skolformen utbildning i svenska för invandrare bort ur uppställningen. Ändringen är en följd av att utbildning i svenska för invandrare inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skolformen vuxenutbildning. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2. I paragrafen anges vilka kapitel lagen är uppdelad i. I paragrafen tas 22 kap. om utbildning i svenska för invandrare bort ur uppställningen. Ändringen är en följd av att utbildning i svenska för invandrare inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skolformen vuxenutbildning. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2. Paragrafen innehåller bestämmelser om det kommunala huvudmannaskapet inom skolväsendet. I första stycket tas utbildning i svenska för invandrare bort. Ändringen är en följd av att utbildning i svenska för invandrare inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skolformen vuxenutbildning. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2. I paragrafen behandlas möjligheten för en huvudman att anordna elevhälsa för vuxna. Paragrafen ändras på så sätt att utbildning i svenska för invandrare tas bort. Ändringen är en följd av att utbildning i svenska för invandrare inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skolformen vuxenutbildning. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2. Paragrafen reglerar undantag från skyldigheten att informera om barnets och elevens utveckling. Paragrafen ändras på så sätt att utbildning i svenska för invandrare tas bort. Ändringen är en följd av att utbildning i svenska för invandrare inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skolformen vuxenutbildning. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2. I paragrafen görs undantag från bestämmelserna om särskilt stöd. Paragrafen ändras på så sätt att utbildning i svenska för invandrare tas Ändringen är en följd av att utbildning i svenska för invandrare inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skolformen vuxenutbildning. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2. I paragrafen regleras i vilka skolformer som betyg ska ges. Första stycket ändras på så sätt att utbildning i svenska för invandrare tas bort. Ändringen är en följd av att utbildning i svenska för invandrare inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skolformen vuxenutbildning. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2. Paragrafen innehåller bestämmelser om lokala styrelser. Paragrafen ändras på så sätt att utbildning i svenska för invandrare tas bort. Ändringen är en följd av att utbildning i svenska för invandrare inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skolformen vuxenutbildning. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2. Paragrafen innehåller bestämmelser om ordningsregler. Tredje stycket ändras på så sätt att utbildning i svenska för invandrare tas bort. Ändringen är en följd av att utbildning i svenska för invandrare inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skolformen vuxenutbildning. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2. Paragrafen reglerar avstängning i de frivilliga skolformerna. Första stycket ändras på så sätt att utbildning i svenska för invandrare tas bort. Ändringen är en följd av att utbildning i svenska för invandrare inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skolformen vuxenutbildning. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2. I paragrafen finns bestämmelser om avstängning från viss utbildning med praktiska inslag. Första stycket ändras på så sätt att utbildning i svenska för invandrare tas bort. Ändringen är en följd av att utbildning i svenska för invandrare inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skolformen vuxenutbildning. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2. Paragrafen reglerar rektors och lärares rätt att omhänderta föremål. Tredje stycket ändras på så sätt att utbildning i svenska för invandrare Ändringen är en följd av att utbildning i svenska för invandrare inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skolformen vuxenutbildning. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2. I paragrafen anges vilka bestämmelser som finns i kapitlet. Paragrafen ändras på så sätt att bestämmelser om vuxenutbildning i svenska för invandrare läggs till i uppställningen. De bestämmelser om utbildning i svenska för invandrare som förs in i detta kapitel ersätter bestämmelser i det upphävda 22 kap. Till följd av detta ändras numreringen av efterföljande paragrafer. Ändringarna är en följd av att utbildning i svenska för invandrare inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skolformen vuxenutbildning.