prop · H3031d10 · 2015-09-21 00:00:00 — Den som bedriver detaljhandel med läkemedel har en skyldighet att löpande rapportera in för- säljningsuppgifter till . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 att genomföra reformen krävs därmed anpass- ningar i högkostnadsdatabasen som finns vid myndigheten. Detta är en databas med till- hörande it-tjänster som apotekens system kopplar upp sig mot för att kunna ställa pris- frågor och registrera köp och transaktioner. De förändringar som krävs är att det införs krav på ny information i prisfrågetjänsten där det blir obligatoriskt att ange ålder på patienten och gallra barns konton i högkostnadsdatabasen. E- hälsomyndigheten behöver också se till att mot- svarande information kan tas emot av myndig- heten från apoteksaktörernas receptexpeditions- system. Kostnaderna för att genomföra de nöd- vändiga förändringarna uppskattas till . Ovan beskrivs de förändringar som krävs i den högkostnadsdatabas och tillhörande it-tjänster som finns vid . För att apoteken ska kunna skicka in motsvarande in- formation till krävs följd- förändringar i apotekens receptexpedierings- system. Att apoteken är skyldiga att genomföra dessa förändringar följer av de krav på verksam- heten som framgår av lagen (2009:366) om han- del med läkemedel. har uppskattat kostnaden för nödvändiga för- ändringar till totalt beräknat på att det finns fyra godkända recept- expedieringssystem. Apoteken får även merkostnader till följd av senarelagd ersättning för de egenavgifter som apoteken får omgående vid expedierings- tillfället. Framöver kommer apoteken i stället att behöva invänta betalning från landstingen. Baserat på den uppskattade kostnaden för re- formen ger det enligt ökade kostnader om för apo- teken. Till detta kommer även mycket margi- nella kostnader för senareläggning av ersättning av expedieringsavgift om som asyl- sökande barn betalar. Denna avgift kommer apoteken framöver i stället att fakturera . Regeringen bedömer att re- formen inte motiverar någon ändring av handelsmarginalen, se vidare under avsnitt 4.6.4. Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Förslaget om kostnadsfria läkemedel för barn innebär en skyldighet för landstingen att finansiera även egenavgifterna för läkemedel och andra förmånsberättigade varor som avses i 15– 18 §§ lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. till vissa barn . Landstingen har även en skyldighet att erbjuda utlänningar, som omfattas av lagen (2013:407) om hälso- och sjukvård till vissa utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd, läkemedel som för- skrivs i samband med vård som ges med stöd av lagen. Förslaget innebär en mindre utvidgning av landstingens skyldigheter genom att även egen- avgiften ska betalas av landstingen, vilket får betraktas som en inskränkning av den kommunala självstyrelsen. Denna inskränkning måste vägas mot förslagets syfte, dvs. att säker- ställa att alla barn, oavsett ekonomiska förutsätt- ningar, får de läkemedel och andra förbruk- ningsvaror som de är i behov av. Ett mindre ingripande alternativ för det kommunala självstyret skulle vara att staten er- satte apoteken direkt för uteblivna egenavgifter. Detta skulle emellertid kräva bl.a. dubbla ersätt- ningssystem, investeringar i nya datasystem och medföra sämre uppföljningsmöjligheter och bedöms inte vara en lämplig lösning. Sammantaget bedöms vikten av att garantera god hälsa och en vård på lika villkor för alla barn väga över den begränsade inskränkning som förslaget innebär i den kommunala själv- styrelsen. Förslaget bedöms därför vara pro- portionerligt och godtagbart. Målet för hälso- och sjukvården är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Alla människor ska således ha möjlighet att få en god vård, oavsett kön. Det är fler kvinnor än män som anger eko- nomiska skäl för att de avstår från att hämta ut läkemedel ().1 Ensam- stående med barn avstår från att hämta ut läke- medel nära fyra gånger så ofta som befolkningen 1 Folkhälsorapport (2009). Gruppen ensamstående med barn består till av kvinnor.2 Det framgår inte av rapporterna om de som av ekonomiska skäl avstår från att hämta ut sina egna läkemedel även avstår från att hämta ut läkemedel till sina barn. Det finns emellertid indikationer på att så kan vara fallet. Eftersom reformen innebär att alla barn oavsett kön ska få kostnadsfria förmåns- varor är den ur jämställdhetsperspektiv neutral till sin utformning. Förändringen förväntas emellertid få störst betydelse för familjer med låga inkomster, där ensamstående kvinnor med barn är en stor grupp. Förslaget kan därför i viss mån få positiv inverkan på jämställdheten mellan kvinnor och män. Förslaget till lag om ändring i lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. I paragrafen definieras vad som avses med läke- medelsförmåner. Vidare anges hur reduceringen av den enskildes kostnader för läkemedel och andra varor som ingår i läkemedelsförmånerna ska beräknas. De ändringar som görs i sak för- anleds av de ändringar som föreslås i 19 § (se kommentar nedan). Ändringen i sjätte stycket är endast språklig. Paragrafen ändras i sak genom att sjunde stycket tas bort. Övervägandena finns i avsnitt 4.6.4. I paragrafens första stycke anges att förmåns- berättigade varor som avses i 15–18 §§ ska vara kostnadsfria för en förmånsberättigad person som vid inköpstillfället inte fyllt . Detta innebär att kostnadsfriheten gäller till den dag den förmånsberättigade fyller . Kostnads- frihet enligt detta stycke omfattar dock inte förbrukningsartiklar vid stomi för den som är och som inte är bosatt i men som har anställning här. Detta följer av 4 § andra 2 Ojämna villkor för hälsa och vård – Jämlikhetsperspektiv på hälso- och sjukvården (2011). 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Med inköpstillfälle avses tidpunkten när varorna expedieras till den enskilde på apotek. Paragrafens andra stycke är nytt och motsvarar delvis nuvarande reglering. I stycket anges att även varor som avses i 18 § tredje punkten, dvs. förbrukningsartiklar som behövs för att tillföra kroppen ett läkemedel eller för egenkontroll av medicinering, ska vara kostnadsfria för en för- månsberättigad person som vid inköpstillfället fyllt . Detta innebär ingen skillnad i för- hållande till nuvarande regler men som en följd av införandet av första stycket förtydligas att kostnadsfriheten även gäller förmånsberättigade personer som fyllt . De krav på att förbrukningsartiklarna ska för- skrivas på grund av sjukdom av läkare, tand- läkare eller någon annan som har förklarat har behörighet därtill, som funnits i 19 §, har med vissa språkliga ändringar förts över till 18 § tredje punkten (se kommentar i avsnitt Förslaget till lag om ändring i lagen (2015:319) om ändring i lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m.). För kostnadsfrihet enligt första och andra styckena krävs att läkemedel eller varor har för- skrivits i behörig ordning (se 6 och 18 §§). Kost- nadsfrihet för läkemedel enligt första stycket gäller inte sådana merkostnader som upp- kommer i situationer där en patient själv väljer att inte byta ut ett läkemedel enligt 21 § tredje stycket 3. Övervägandena finns i avsnitt 4.6.4. Punkten 1 anger när lagen träder i kraft. Punkterna 2 och 3 innehåller övergångs- Syftet med dessa är att undvika en försämring för familjer med flera barn som med nuvarande reglering har rätt till gemensam kost- nadsreducering. I punkten 2 anges att en förmånsberättigad person som har fyllt före och som vid ikraftträdandet har rätt till kost- nadsreducering med stöd av 5 § sjunde stycket behåller denna rätt räknat från första inköpstillfället. Inköp som gjorts under ettårs- perioden före , även de som avser andra barn i familjen, får således till periodens utgång ligga kvar som grund för kost- nadsreduceringen för den person som fyllt . I punkten 3 anges att en förmånsberättigad person som fyller efter 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 2015 och som vid ikraftträdandet har rätt till kostnadsreducering med stöd av 5 § sjunde stycket behåller denna rätt efter att ha fyllt räknat från första inköpstillfället. Detta innebär att dessa personer fr.o.m. kommer ha rätt till kostnadsfria läkemedel och andra varor med stöd av 19 § första stycket till den dag de fyller . Där- efter kommer inköp som gjorts under ettårs- perioden före , även de som avser andra barn i familjen, till periodens utgång läggas till grund för kostnadsreduceringen. I de fall någon kostnad inte uppstått för den enskilde är det inte fråga om inköp i lagens mening. Detta innebär att de läkemedel och varor som den förmånsberättigade fått kost- nadsfritt efter innan denne fyllt inte kan utgöra grund för ytterligare kostnadsreducering . Övergångsbestämmelserna har utformats i enlighet med Lagrådets synpunkter. Övervägandena finns i avsnitt 4.6.5. Förslaget till lag om ändring i lagen (2015:319) om ändring i lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. I paragrafen regleras vilka andra varor än läke- medel som kan omfattas av läkemedels- förmånerna. I första punkten görs en språklig ändring som innebär att det förtydligas att det är varor för vilka det med stöd av 18 kap. 2 § läkemedels- lagen (2015:315) har föreskrivits att läkemedels- lagen helt eller delvis ska gälla, som omfattas av läkemedelsförmånerna. I andra punkten görs språkliga ändringar som innebär bl.a. att ordet ”behövs” ersätts med ”en förmånsberättigad behöver” samt att orden ”förklarat behörig därtill” ersätts med ”har be- hörighet till sådan förskrivning”. Vidare ändras tredje punkten i sak genom att det läggs till två krav för att de förbruknings- artiklar som omfattas av bestämmelsen ska kunna ingå i läkemedelsförmånerna. Dels krävs att en förmånsberättigad behöver förbruknings- artiklarna på grund av sjukdom, dels krävs att förbrukningsartiklarna förskrivs av läkare, tand- läkare eller någon annan som förklarat har behörighet till sådan förskrivning. Motsvarande krav i 19 § tas bort (se kommentar i avsnitt Förslaget till lag om ändring i lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m.). Övervägandena finns i avsnitt 4.6.4. 4.7.11:1 Myndigheten för vård- och omsorgsanalys Tabell 4.8 Anslagsutveckling 1:1 Myndigheten för vård- och omsorgsanalys 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 34 002 tkr prisnivå. 3Motsvarar 34 002 tkr prisnivå. 4Motsvarar 34 002 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Myndigheten för vård- och omsorgsanalys förvaltningsutgifter. Anslaget ökades med 2015 och föreslås öka med ytterligare 2016 mot bakgrund av att myndighetens uppdrag har utvidgats till att omfatta hela social- tjänstens område och den verksamhet som bedrivs med stöd av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. beräknas motsvarande nivå. Finansiering sker genom att anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken minskas. Tabell 4.9 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:1 Myndigheten för vård- och omsorgsanalys Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 1:1 Myndigheten för vård- och omsorgsanalys . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 4.10 Anslagsutveckling 1:2 social utvärdering 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Motsvarar 79 715 tkr prisnivå. 3Motsvarar 79 611 tkr prisnivå. 4Motsvarar 79 610 tkr prisnivå. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Anslaget får användas för social utvärderings (SBU) förvalt- ningsutgifter. SBU fick ett samlat ansvar för att vetenskapligt utvärdera tillämpade och nya metoder i hälso- och sjukvården samt social- tjänsten. Motsvarande uppgifter flyttades från till SBU. Av denna anledning ökade anslaget med 2015. Anslaget föreslås öka med ytterligare 6,5 mil- joner kronor 2016. och framåt beräk- nas motsvarande nivå. Finansiering sker genom att anslaget 8:1 minskas. I syfte att renodla finansieringen av SBU före- slås anslaget öka med 2016 för verksamheter av permanent karaktär. An- slaget beräknas öka med . Förslaget avser översättning av utländska kunskapsöversikter och en upplys- ningstjänst för vården. Finansiering sker genom att anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård minskas. Tabell 4.11 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:2 social utvärdering Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 1:2 social utvärdering . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 4.12 Anslagsutveckling 1:3 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 139 206 tkr prisnivå. 3Motsvarar 139 213 tkr prisnivå. 4Motsvarar 139 213 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Tandvårds- och läke- medelsförmånsverkets (TLV) förvaltnings- utgifter. Anslaget ökade med 2014 och med 2015 till följd av myndighetens utökade uppgifter inom läke- medelsområdet rörande den utvecklade takpris- modellen och den värdebaserade prissättningen samt för förstärkt tillsyn. För detta ändamål föreslås 2016. För ändamålet beräknas . I syfte att renodla finansieringen av TLV före- slås anslaget öka med 2016 för verksamhet av permanent karaktär. Anslaget beräknas öka med . Förslaget avser hälsoekonomiska utvärderingar av läkemedel vars huvudsakliga användning är inom slutenvården. Finansiering sker genom att anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård minskas. Tabell 4.13 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:3 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 1:3 Tandvårds- och läke- medelsförmånsverket . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till 140 488 000 kro- nor, respektive . Tabell 4.14 Anslagsutveckling 1:4 Tandvårdsförmåner 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statliga tandvårdsförmåner enligt lagen (2008:145) om statligt tandvårdsstöd, enligt socialförsäkrings- balken och enligt lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. En mindre del av anslaget får användas för utgifter för kompetens- centrum på tandvårdsområdet. uppgick anslagssparandet till . Anslagssparandet drogs in /15. Jämfört med anvisade medel 2015 beräknas utgifterna bli ca 629 mil- joner kronor lägre, vilket innebär ett anslags- sparande även 2015. Avvikelsen beror på att efterfrågan beräknas bli lägre än den bedömning som gjordes i budgetpropositionen . Regeringen avser att fr.o.m. göra tandvård kostnadsfri för unga upp t.o.m. det år de fyller . I ett andra steg avses åldersgränsen höjas fr.o.m. till att gälla unga upp t.o.m. det år de fyller . Regeringen beräknar att anslaget minskas med 2017 och med då utgifter för dessa åldersgrupper inte längre belastar detta anslag. Reglering av kostnaderna avses ske inom anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner som beräknas öka med 2017 och . Anslagsnivån och framåt revideras jämfört med anvisade medel 2015 eftersom detta anslag är av en anslagstyp vars nivå anpassas efter utgiftsprognoser . Utgifts- utvecklingen för anslaget är främst beroende av ersättningsnivåer och antal personer som besöker tandvården. Anslaget beräknas öka successivt vilket främst förklaras av en kombination av befolknings- och prisökningar. Dessa ökningar redovisas på volymraden i tabell 4.15. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 4.15 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:4 Tandvårdsförmåner Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 5 anvisas under anslaget 1:4 Tandvårdsförmåner . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till 5 , 6 respektive 6 . 4.7.51:5 Bidrag för läkemedelsförmånerna Tabell 4.16 Anslagsutveckling 1:5 Bidrag för läkemedelsförmånerna 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Anslaget får användas för utgifter för det sär- skilda statsbidraget till landstingen för deras kostnader för läkemedelsförmånerna. Syftet är att ändamålsenliga och säkra läkemedel ska kunna förskrivas till en rimlig kostnad för den enskilde. Anslaget får även användas för att er- sätta landstingen och Kommuner och Landsting (SKL) för vissa kostnader inom läke- medelsområdet som inte ingår i läkemedels- förmånerna. Kostnaderna för läkemedelsförmånerna 2014 blev högre än vad som beräknades när anslags- nivån fastställdes. Det innebar att anslags- krediten användes och att anslaget hade ett negativt ingående överföringsbelopp på . ingick regeringen och SKL en överenskommelse om statens bidrag till lands- tingen för kostnaderna för läkemedelsför- månerna m.m. Överenskommelsen innebär att statens bidrag till landstingen för deras kost- nader 2015 uppgår till . I detta belopp ingår ett bidrag om för läkemedel för behandling av hepatit C. Läkemedel för behandling av hepatit C för- skrivs i enlighet med smittskyddslagen (2004:168). I överenskommelsen enades parterna även om att landstingen ska tilldelas ett bidrag för sina kostnader för behandling av hepatit C om 2014. Där- utöver får landstingen ett bidrag för ett antal kostnadsposter som inte heller ingår i läkemedelsförmånerna, t.ex. dosdispensering, kompensation för vissa rekvisitionsläkemedel och förbrukningsartiklar. I överenskommelsen uppgår detta belopp till . Bidraget till landstingen från anslaget utbetalas med två månaders fördröjning, vilket medför att överenskommet belopp och anslagsbelopp skiljer sig åt. I och med överenskommelsen ökades anslaget med i samband med pro- positionen Vårändringsbudget (prop. 2014/15:99, bet. 2014/15:FiU21, rskr. 2014/15:255). finns ännu ingen över- enskommelse med SKL. Regeringen bedömer dock att anslaget behöver ökas även 2016. An- slaget bör ökas till samma nivå som landstingen erhållit för sina kostnader . Anslaget föreslås således öka med 2016. Även –2019 beräknas anslaget öka. kommer barn och unga att få receptbelagda läkemedel och andra varor som ingår i läke- medelsförmånerna kostnadsfritt. För detta ändamål föreslås anslaget öka med 2016 samt beräknas anslaget öka med . Regeringen avser föreslå att preventivmedel inom läkemedelsförmånerna ska erbjudas kost- nadsfritt till personer fr.o.m. . Mot bakgrund av detta beräknas anslaget öka med . Tabell 4.17 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:5 Bidrag för läkemedelsförmånerna Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 22 anvisas under anslaget 1:5 Bidrag för läkemedels- förmånerna . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till 22 respektive år. 4.7.61:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård Tabell 4.18 Anslagsutveckling 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Den beräknade statliga ålderspensionsavgiften uppgår till 504 tkr. Beloppet består av en preliminär avgift om 595 tkr samt reglerings- belopp om –91 tkr. Anslaget får användas för utgifter för bidrag och statsbidrag för att genom riktade insatser arbeta för att säkerställa att hälso- och sjukvården håller en god tillgänglighet och kvalitet, baseras på kunskap, är behovsanpassad och effektiv, samt stärker patientens delaktighet i vården. Anslaget får även användas för bidrag och statsbidrag för att förbättra förutsättningarna för ökad bemanning inom vården, för professionen att utföra sitt arbete och för att hälso- och sjuk- vårdens resultat följs upp på ett öppet och jäm- förbart sätt. Därtill får anslaget användas för att förbättra förutsättningarna för att kunskap och erfarenheter tas tillvara för att förbättra hälso- och sjukvården liksom för en god och mer jäm- lik vård. Inom ramen för anslaget får medel också användas för utbetalning av ersättning i vissa fall vid ingripanden för att förhindra sprid- ning av en smittsam sjukdom, ersättning till smittbärare samt statlig ålderspensionsavgift kopplad till ersättning till smittbärare. Detta anslag får också användas för utgifter för insatser inom regeringens arbete med hälso- och sjuk- vård och folkhälsa. Medel inom anslaget får an- vändas för överenskommelser med Kommuner och Landsting (SKL). Anslaget får dessutom användas till bidrag till nationella och internationella organisationer inom folkhälso- och sjukvårdsområdet, andra internationella åtaganden på området, samt för forskning inom farmaci. Medel på anslaget får också användas för ersättning till personer som insjuknat i narko- lepsi till följd av vaccinering med Pandemrix. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Anslaget får även användas till beredskapslager av antivirala läkemedel. Inom ramen för anslaget finns också medel för ersättning till steriliserade i vissa fall, samt till talidomidskadade i vissa fall. Dessa medel får användas för att bevilja medel till personer som ansöker om ersättning för sådana skador eller ingrepp, i enlighet med de riktlinjer som har använts. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta att får ta upp lån i som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst för beredskapsinvesteringar. Regeringen bemyndigas att besluta att Folk- hälsomyndigheten får ta upp lån i Riksgälds- kontoret som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst för bered- skapsinvesteringar. Skälen för regeringens förslag: beslutade om en mer samlad styrning med kunskap för hälso- och sjukvård och socialtjänst samt en mer renodlad myndig- hetsstruktur (prop. 2014/15:1, bet. 2014/15:SoU1, rskr. 2014/15:71). För Social- styrelsen medför det att vissa beredskapsfrågor överförs till , bl.a. den nationella beredskapen för en influensapandemi. kommer dock ha ett fortsatt ansvar för beredskapen inom hälso- och sjuk- vårdsområdet. behöver därför en låneram för att kunna göra nationella bered- skapsinvesteringar som syftar till att utifrån myndighetens reglerade ansvar bistå eller under- lätta huvudmännens insatser vid större händel- ser. behöver, till följd av det utökade ansvaret, en låneram för att kunna göra beredskapsinvesteringar i syfte att hantera utbrott av smittsamma sjukdomar, t.ex. influensapandemier. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 har ett antal insatser inom hälso- och sjukvårdsområdet påbörjats. Flera av insatserna är långsiktiga åtaganden som kommer att kräva finansiering även och framåt. Däribland kan nämnas insatser för cancervård och kvalitetsregister. Regeringens avsikt är att påbörjade åtaganden ska fullföljas med finansiering . Anslaget ökades med 2014 och 2015 i syfte att förbättra läkemedelsbehandlingen för barn och unga genom bättre information. ökades anslaget med för att stödja införandet av patientlagen (2014:821). föreslås motsvarande nivå. Anslaget ökades med 2014 och 2015 för insatser med syfte att effektivisera användningen av professionens resurser.