prop · H3031d23 · 2015-09-21 00:00:00 — För att finna dessa lösningar har regeringen tillsatt en parlamentarisk kommission, (M 2015:01), som ska ta fram underlag till en bred politisk överenskommelse om den långsiktiga energipolitiken (Översyn av energipolitiken, dir. 2015:25). ska lägga en särskild tonvikt på den framtida försörjningen med el. arbete kommer att bedrivas i tre faser: –En kunskapsinhämtande fas, där kommissionen tar del av och väljer ut scenarier för energiförsörjningen . –En analyserande fas där konsekvenserna av olika scenarier studeras och förslag till ändringar i regelverken tas fram. –En förhandlingsfas, då kommissionen enas om huvudpunkterna i en energipolitisk överenskommelse. uppdrag ska redovisas . Regeringens målsättning för den svenska elmarknaden är att få mer aktiva kunder och utveckla marknaden för energitjänster så att kunderna får större möjligheter att påverka sin förbrukning. En del i detta arbete är att förenkla informationshanteringen av kundens uppgifter som rör avtal och elförbrukning. Regeringen har därför gett i uppdrag (dnr M2015/02635/Ee) att utveckla och driva en central informationshanteringsmodell, en tjänstehubb, på den svenska elmarknaden. I uppdraget ingår att särskilt ska redovisa tjänstehubbens utformning till regeringen och ska redovisa denna del av uppdraget. Regeringen har även gett (M2015/02636/Ee) i uppdrag att ta 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 fram förslag till reglering för införandet av en tjänstehubb. ska redovisa sitt uppdrag . Inom har ett arbete pågått med att utreda effektbalansen till 2030. I arbetet har ingått att bedöma balansen till 2030 samt eventuellt komma med förslag till harmoniserings- och/eller differentieringsåtgärder. I rapporten som presenterades föreslås ett antal åtgärder för bättre hantering av eventuella framtida effektproblem. Frågan och eventuella åtgärder kommer att diskuteras av de nordiska energiministrarna vid höstens ministermöte i . I rapporten som möjliggör nordisk balansavräkning Ei R2014:06 (dnr M2015/79/Ee) har Energimarknadsinspek– tionen lämnat förslag som gör det möjligt för att i samarbete med systemoperatörerna i övriga nordiska länder etablera en gemensam balansavräkning. Regeringen har beslutat att gå vidare med vissa förslag i rapporten och beslutade om propositionen Nordisk balansavräkning (prop. 2014/15:12). I propositionen föreslås att den systemansvariga myndigheten, , även i fortsättningen ska ansvara för att avräkning sker mellan de balansansvariga. ska dock få möjlighet att uppdra åt någon annan att utföra avräkningen. Ett åtagande om balansansvar ska göras genom avtal dels med , dels med den som utför avräkningen mellan de balansansvariga. Avtalet med ska innehålla ett åtagande att säkerställa balans mellan tillförsel och uttag av el. Avtalet med den som utför balansavräkningen ska innehålla villkoren för avräkningen. har antagit propositionen och lagändringarna träder i kraft . Införandet av EU:s tredje inremarknadspaket för el innebär implementering av ny lagstiftning genom kommissionsförordningar, s.k. nätkoder eller nätriktlinjer. Parallellt pågår motsvarande process på gasområdet, se avsnitt 2.5. Nätkoderna och nätriktlinjerna för el, som förväntas bli totalt ett tiotal, är viktiga delar i arbetet med att utveckla den inre elmarknaden, harmonisera regelverk samt säkerställa en effektiv och säker drift av de europeiska transmissionsnäten. Förslag till lagstiftning utarbetas av de europeiska transmissionsnätsoperatörerna (ENTSO-E) och den europeiska energitillsyns- myndigheten (). Efter eventuella justeringar presenterar sina formella förslag som därefter behandlas och slutligen antas genom ett kommittologiförfarande där medlemsstaterna är representerade. antogs kommissionens förordning om fastställande av riktlinjer för kapacitetstilldelning och hantering av överbelastning. Förordningen trädde i kraft . Fler nätkoder och nätriktlinjer förväntas antas och . Reglering av elnätsföretagens intäktsramar Eftersom konkurrens saknas på elnätsmarknaden kontrollerar att elnätsföretagen inte tar ut för höga avgifter av sina kunder. sker en förhandsprövning av elnätstarifferna genom att i förväg fastställer en intäktsram för , normalt . Just nu pågår arbetet hos inför kommande fyraårsperiod 2016– 2019. ska i detta arbete tillämpa bestämmelserna i den beslutade förordningen (2014:1064) om intäktsram för elnätsföretag. I förordningen finns nya bestämmelser om bl.a. avskrivningstider och vilken avskrivningsmetod som ska tillämpas. Dessa nya bestämmelser ska första gången tillämpas vid besluten om intäktsramarna för tillsynsperioden –2019. Den första tillsynsperioden avser 2012–2015 och fattade beslut om elnätsföretagens intäktsramar . I bedömningen har värderat dels vilka kostnadsökningar som är skäliga, dels vad som är en rimlig ersättning för det kapital som elnäten i motsvarar. Ungefär hälften av beslut överklagades till domstol. Förvaltningsrätten i avgjorde dessa mål . Vissa av dessa avgöranden överklagades till Kammarrätten i . Kammarrätten avgjorde tre av dessa överklaganden och kammarrätten avslog i princip överklagandena och fastställde förvaltningsrättens domar. Kammarrättens domar överklagades till Högsta förvaltningsdomstolen men domstolen beslutade att inte ge prövningstillstånd, vilket innebär att kammarrättens avgöranden står fast. beslutade den förra regeringen att tillsätta ett samordningsråd med kunskapsplattform för smarta elnät (N 2012:03, dir. 2012:48). övergripande arbetsuppgifter har varit att genomföra dialogforum, etablera en kunskapsplattform och ta fram förslag på en nationell handlingsplan för utvecklingen av smarta elnät. överlämnade sitt slutbetänkande Planera för effekt! (SOU 2014:84) till regeringen (dnr M2015/157/Ee). har tidigare redovisat sitt arbete genom årsrapport samt delårsrapport (dnr N2013/620/E och N2014/649/E). arbete har omfattat smarta elnätslösningar inom hela värdekedjan, från anslutning av produktionsanläggningar till nya tjänster hos elanvändarna som smarta hemlösningar. En avgörande fråga för uppdraget har varit hur elsystemet ska anpassas till de långsiktiga energi- och klimatpolitiska målen i och EU. Handlingsplanen syftar till att skapa framförhållning och underlätta anpassning till framtida utmaningar. Smarta elnät är i första hand ett redskap för kundnytta och samhällsnytta. Grunden för handlingsplanen är ett antal grundläggande mål och rekommendationer. Till vissa av rekommendationerna som behöver genomföras har rådet tagit fram bedömningar och förslag på åtgärder tillsammans med förslag om ansvarsfördelning. För andra rekommendationer föreslås fortsatta insatser som på lite bör leda till regelförändringar, konkreta program, ökad kunskap etc. Slutligen finns också rekommendationer där ansvaret redan är tydligt och insatser redan görs. har för dessa rekommendationer lämnat förslag på hur arbetet bör drivas vidare. har även föreslagit att ett nationellt forum för smarta elnät ska inrättas med uppgift att följa upp och vidareutveckla handlingsplanen och kunskapsplattformen i bred samverkan mellan berörda myndigheter, bransch och konsumentföreträdare. blev en period under vilken inte mindre än fyra stormar drabbade landet, vilket undantaget storstormarna 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 (2005) och Per (2007) är bland de tuffaste höststormarna som landets elnätsföretag utsatts för. var sett till leveranssäkerheten i elnäten ett mer normalt år än 2013, som hade betydligt längre genomsnittliga elavbrottstider till följd av höststormarna. blev den genomsnittliga avbrottstiden per kund medan den var per kund. uppgick den samlade leveranssäkerheten till . Antalet elavbrott varierar inte i samma stora utsträckning mellan åren som tiden för elavbrotten. År med kraftiga stormar ger i regel ett större utslag på avbrottsfrekvensen än på avbrottstider. Antalet elavbrott per kund, , var ungefär lika , medan antalet elavbrott per drabbad kund, , var något högre än . Detta beror på att det förvisso var färre kunder som drabbades av elavbrott , men att dessa har haft fler elavbrott. Detta blir extra tydligt genom indikatorn , som visar att andelen kunder med minst 12 elavbrott var högre än . Tabell 2.8 Driftstörningar i de svenska lokalnäten som varit Genomsnittlig avbrottsdata för de svenska lokalnäten (min/drabbad avbrott/kund) 12 avbrott, %) I propositionen Redovisning av elnätsverksamhet (prop. 2014/15:56) föreslår regeringen vissa ändringar i ellagen (1997:857) som rör redovisning av elnätsverksamhet. Ändringarna innebär i huvudsak att en ny bestämmelse om samlad redovisning av nätkoncession för område tillsammans med nätkoncession för linje förs in i lagen. Bestämmelsen innebär att redovisning av nätkoncession för område även ska innefatta 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 nätkoncession för linje, om nätkoncessionen för linje avser en ledning som organisatoriskt, tekniskt och funktionellt ingår i ett nät som innehas med stöd av nätkoncession för område och helt eller delvis är belägen inom koncessionsområdet. Vidare föreslås att en enhetlig nättariff ska tillämpas vid en sådan samlad redovisning av nätkoncessioner och att nätkoncessionerna ska anses utgöra ett område vid fastställandet av en intäktsram. har antagit propositionen och de nya bestämmelserna trädde i kraft . Förslag om undantag från kravet på mätning I av mindre anläggningar – förslag till undantag från kravet på mätning, (dnr M2015/00017/Ee), föreslås att vissa befintliga anläggningar ska undantas från kravet på mätning och i stället för att mäta förbrukningen så ska en beräkning av förbrukningen ske. Regeringen följer frågan men avser inte att vidta några åtgärder med anledning av rapporten. fick i regleringsbrevet i uppdrag att utreda informationskrav på elfakturan. överlämnade rapporten faktura (dnr M2015/00090/Ee). föreslår i rapporten att alla elkunder ska få grundläggande information om sitt elavtal på sin elfaktura. Det saknas regler som säkerställer att samtliga kunder får grundläggande information. Denna information är väsentlig för att kunder ska kunna göra aktiva val. Förslaget har remitterats och regeringen avser återkomma med sin bedömning efter avslutad beredning. fick i regleringsbrevet åter i uppdrag att följa upp elhandlarnas anvisningsavtal på elmarknaden vad gäller avtalsformer, prisskillnader och andra skillnader mellan anvisningsavtal och andra avtal. fick dessutom i tilläggsuppdrag att analysera och följa upp efterlevnaden av branschorganisationen rekommendation om anvisningsavtal. rapporten och information till anvisade kunder – en uppföljning (M2015/00117/Ee). gör i rapporten bedömningen att det är de förslag som inspektionen tidigare lämnat till regeringen i rapporten elavtal – nuläget och framtida utveckling R2013:17 (dnr M2015/00052/Ee) och i rapporten faktura (dnr M2015/00090/Ee) som kommer vara lösningen på att minska antalet kunder med anvisningsavtal. konstaterar också att de rekommendationer som tagit fram avseende information och namn på avtal inte följs av elhandlarna. av elhandlarna har ingen information om anvisningsavtal på elfakturan. Vidare konstateras att det är stora skillnader på informationen och dålig enhetlighet när man informerar. Med anledning av att det är ett stort antal kunder med anvisningsavtal gav regeringen i uppdrag att genomföra en kostnadsnyttoanalys av att införa en elhandlarcentrisk flyttprocess inom ramen för dagens informationshanteringssystem (dnr N2014/04777/E). Uppdraget redovisades (dnr M2015/01562/Ee). konstaterar att det inte är samhällsekonomiskt motiverat att tidigarelägga flyttprocessen. bedömer att kostnaden överstiger nyttan. Det är främst tiden för att räkna hem investeringar som är för kort för att motivera ett tidigareläggande. Förslagen i de ovan nämnda rapporterna bereds vidare inom . I stort sett alla delar av det svenska samhället är beroende av en väl fungerande elförsörjning med god leveranssäkerhet. Elavbrott kan leda till omfattande störningar i viktiga samhällsfunktioner och förorsaka betydande materiella skador och ekonomiska förluster hos kunderna. Därmed minskar toleransen för avbrott och störningar i elförsörjningen i hela samhället. De elberedskapsåtgärder som ska vidtas enligt elberedskapslagen (1997:288) syftar till att förebygga, motstå och hantera sådana störningar i elförsörjningen som kan medföra svåra påfrestningar på samhället. har i egenskap av elberedskapsmyndighet genomfört beredskapshöjande åtgärder i teknik, kommunikation, fysiskt skydd samt övning och utbildning. utvecklades den nationella risk- och sårbarhetsanalysen och uppgifter inhämtades från aktörer inom elförsörjningen. har bidragit med medel till störningsreserven för att upprätthålla beredskapen av gasturbinanläggningar för att vid större driftstörningar kunna starta s.k. ö-drift (när ett elsystem inom ett begränsat geografiskt område drivs lokalt) och elproduktion. Det fysiska skyddet har förstärkts vid flera anläggningar. har genomfört övningar och utbildningar tillsammans med elbranschen, personal ur frivilligorganisationerna, de nordiska stamnätsoperatörerna och myndigheter. I samband med övningar och utbildningar har arbetat för att öka kännedomen och användningen av det digitala kommunikationssystemet bland elaktörerna. har även hjälpt företag inom elförsörjningen med deras Rakelinförande. fastställdes talgrupper och riktlinjer för hur ska användas inom elförsörjningen. Som sektorsmyndighet för elförsörjningen verkar även för att säkerhetsskyddet i elbranschen håller en optimal nivå. lanserades en energisäkerhetsportal som en samlingsplats för relevanta styr- och stöddokument i syfte att underlätta säkerhetsarbetet inom branschen. Vid mycket allvarliga störningar i elförsörjningen kan det uppstå sådan effektbrist att man tvingas prioritera bland elanvändarna för att minska påverkan på samhällsviktig verksamhet. Från att ha varit ett utvecklingsprojekt har Styrel varit en ordinarie arbetsuppgift för , som därefter arbetat med att vidareutveckla planeringssystemet. Metoden för Styrelsplaneringen tillämpas nu på ett konsekvent och strukturerat vis i hela samhället. Nya bestämmelser i och dammsäkerhetsförordningen (2014:214) trädde i kraft . Regleringen syftar till att förebygga dammbrott, bland annat genom att stödja utvecklingen av dammsäkerhetsarbetet hos dammägarna samt stärka tillsynen av 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 dammsäkerheten (prop. 2013/14:38). verkar för att främja dammsäkerheten i landet. I arbetet ingår att följa och medverka i dammägarnas utveckling av dammsäkerheten, samverka med berörda myndigheter och aktörer samt att rapportera till regeringen om den utveckling som sker. har överlämnat rapporten i (dnr M2015/00155/Ee). har tagit fram en plan för och påbörjat arbetet med implementeringen av regelverket för dammsäkerhet. Planen omfattar informationsinsatser, utarbetande av föreskrifter och vägledningar, uppföljning av dammsäkerhetsklassificering och utveckling av rutiner för tillsynen. har uppdaterat anvisningarna för dammägarnas årsrapportering om dammsäkerhet. Rapporteringen och myndighetsuppföljningen för dammar med särskilt stora konsekvenser i händelse av dammhaveri har utökats och bedömer att den utökade rapporteringen ger goda förutsättningar för insyn i dammsäkerheten. Vid utvärdering av tillsyn konstaterade att det används otillräckliga resurser för tillsynen samt att rapporteringen inte används som underlag för tillsynen i tillräcklig omfattning. I samarbete med och pågår ett arbete med en ny utgåva av riktlinjer för bestämning av dimensionerande flöden för dammar, bl.a. för att tydliggöra tillämpningen av riktlinjerna i ett klimat i förändring. har stött och medverkat i forsknings- och utvecklingsprojekt inom området. Det är enligt angeläget att satsningarna fortsätter för att säkerställa kompetensförsörjningen inom dammsäkerhets- och vattenkraftområdet. Mot bakgrund av den nya regleringen om dammsäkerhet fick i uppdrag att ta fram en tidplan för arbetet med klassificering av dammar och en fördelningsnyckel för överföring av medel till länsstyrelserna. Av rapporten av dammar – tidplan och fördelningsnyckel (dnr N2014/2921/E) framgår att tidplanen för inlämnade av dammägarnas konsekvensutredningar prioriteras utifrån konsekvenserna av ett dammhaveri. Länsstyrelserna ska upprätta planer och rapportera till hur arbetet med klassificeringen av dammar genomförs. överför medel till länsstyrelserna från elberedskapsanslaget med dels ett startbelopp 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 för planering och uppföljning av klassificeringsprocessen, dels ett schablonbelopp per dammanläggning för handläggning av konsekvensutredningar och beslut om dammsäkerhetsklass. planerar att i samverkan med och länsstyrelserna genomföra en nationell kartläggning för att identifiera dammar utan utredda samhälleliga konsekvenser för att ge ökad kunskap om hur många dammar som ska konekvensutredas, var de ligger och vilka som äger dem. I regleringsbrevet fick i uppdrag att förtydliga och uppdatera samt vid behov ta fram nya vägledningar om hur säkerhetsskyddslagen (1996:627) och skyddslagen (2010:305) ska tillämpas för dammanläggningar. rapporterade i skrivelse (dnr M2015/156/Ee) om arbetet med uppdatering av vägledningen för säkerhetsanalys där dammanläggningar adresseras särskilt. fick även i regleringsbrevet i uppdrag att med bistånd av MSB identifiera behov och ta fram en plan för att genomföra insatser för att stimulera utvecklingen av samordnad och övad beredskap för dammhaverier. I rapporten för utveckling av beredskap för dammhaverier (dnr M2015/1220/Ee) redogör för den framtagna handlingsplanens insatser inom områdena anläggningsberedskap, krisberedskap samt samverkan och kunskapshöjande insatser. Den framtagna målbilden för beredskap för dammsäkerhet är att allmänheten ska känna sig trygg i att samhällsaktörer och dammägare tar sitt ansvar för att förebygga och hantera dammhaverier som skulle kunna orsaka nationell eller regional kris. planerar att genomföra informationsinsatser om handlingsplanen till berörda aktörer och myndigheter. Ambitionen är att arbetet med utveckling av beredskap för dammhaverier ska integreras och utvecklas i aktörernas ordinarie verksamheter. Handlingsplanen planeras att följas upp . har till uppgift att förvalta och driva stamnätet för el i , inklusive utlandsförbindelserna, samt att vara systemansvarig myndighet enligt ellagen (1997:857), vilket innebär att ansvara för den löpande momentana elbalansen och det svenska elsystemets övergripande driftsäkerhet. Svenska kraftnäts främsta mål är en hög driftsäkerhet i nätverksamheten. uppgick antalet driftstörningar till 205 stycken, varav 22 innebar leveransavbrott. Den energi som inte levererades uppgick till 10,6 MWh. ansvarar vidare för att en effektreserv hålls tillgänglig i det svenska elsystemet enligt lagen (2003:436) om effektreserv. En tillräcklig effektreserv är en grundläggande förutsättning för att en säker elförsörjning ska kunna upprätthållas . Den upphandlade effektreserven uppgick /14 till 1 489 MW, varav 531 MW utgjordes av förbrukningsreduktion. /15 fanns en effektreserv om 1 500 MW upphandlad, varav 874 MW utgjordes av produktionsresurser. skedde ingen aktivering av effektreserven. har i regleringsbrevet fått i uppdrag att utreda hur elsystemet behöver anpassas för att hantera och skapa förutsättningar för ett elsystem med en ökande andel variabel elproduktion. Energiminister skickade ut en inbjudan (dnr N2014/5372/E) att diskutera effektreserven och dess framtid. Frågan diskuterades vid ett seminarium . Lagen (2003:436) om effektreserv upphör att gälla 2020. Därefter ska marknaden kunna hantera eventuella effektproblem i det nordiska kraftsystemet. Frågan om en eventuell förlängning av lagen om effektreserv bereds vid . En väl fungerande konkurrens med effektiv prissättning på kraftmarknaden och på elhandelsmarknaden utgör avgörande förutsättningar för en effektiv elmarknad med konkurrenskraftiga elpriser. Regeringen anser att elförsörjning står inför stora utmaningar. är beroende av en säker och tillräcklig energiförsörjning som kan bidra till social och ekonomisk utveckling. Det svenska näringslivet behöver stärka sin inter- nationella konkurrenskraft som ska kunna möta högt ställda miljö- och klimatpolitiska ambitioner. har även goda förutsättningar att vara ett föregångsland i utvecklingen och spridningen av avancerad energi- och miljöteknik. Förutsättningarna för energiförsörjningen har förändrats såväl internationellt som i . Framtidens energisystem innebär troligtvis betydligt mer småskalig elproduktion, med stora delar väderberoende produktion och aktivare kunder. Ett energisystem med fler solcellsanläggningar, batterier, elbilar, laddstolpar och smartare uppvärmning i hemmet. För att förstå och kunna ta ställning till dessa nya förutsättningar behövs mer kunskap. Det finns också behov av att förstå hur energisystemet behöver anpassas när befintliga kärnkraftreaktorer börjar fasas ut. Regeringen har därför tillsatt en parlamentarisk kommission, , som ska finna lösningar på de ovan beskrivna utmaningarna och ta fram underlag till en bred politisk överenskommelse om den långsiktiga energipolitiken. ska redovisa sitt uppdrag . tillsattes ett samordningsråd för smarta elnät. Rådet har etablerat en kunskapsplattform för att öka kunskapen om möjligheterna med smarta elnät och har med olika aktiviteter bidragit till en bred dialog mellan olika aktörer i samhället. Rådet överlämnade sitt slutbetänkande Planera för effekt! (SOU 2014:84). Betänkandet innehåller bl.a. en svensk handlingsplan för smarta elnät. Området smarta elnät spänner över flera sektorer och involverar aktörer från många branscher och verksamhetsområden, vilket gör det svårt att peka ut ett tydligt huvudmannaskap. Regeringen delar därför samordningsrådets och remissinstansers uppfattning att det kommer finnas fortsatt behov av samordning mellan inblandande myndigheter och andra intressenter för att genomföra handlingsplanen för smarta elnät. Regeringen avser därför att tillsätta ett forum för smarta elnät med fokus att följa upp genomförandet av handlingsplanen för smarta elnät samt att främja och utveckla dialog om smarta elnäts möjligheter och förvalta och vidareutveckla samordningsrådets kunskapsplattform. Forumet ska även utarbeta en nationell strategi i syfte att främja smarta elnät 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 som en svensk tillväxtbransch på en global marknad. Om ett dammhaveri inträffar kan det medföra konsekvenser av olika slag och omfattning för samhället och omgivningen samt för människors liv och hälsa. Brister någon av de större dammarna i landet kan konsekvenserna bli mycket allvarliga. De ändringar som genomförts till följd av förslagen i propositionen Dammsäkerhet (prop. 2013/14:38) innebär att dammsäkerheten i stärks. Elmarknaden präglas av flera faktorer: Momentan förbrukning och produktion, begränsade möjligheter till lagring, begränsningar i överföringen externt till andra länder och internt i samt att kunder är ovilliga att justera sin efterfrågan på el gör att effektbrist kan uppstå. kan fyra kärnkraftsreaktorer komma att stänga. Kärnkraftverken är alla lokaliserade i där det råder ett konsumtionsöverskott. Regeringen har därför inlett en översyn av effektreserven. Effektfrågan är även en av de viktigaste frågorna som ska behandlas inom ramen för . Regeringens målsättning för den svenska elmarknaden är att få mer aktiva kunder och utveckla marknaden för energitjänster så att kunderna får större möjligheter att påverka sin förbrukning. En del i detta arbete är att förenkla informationshanteringen av kundens uppgifter som rör avtal och elförbrukning. En modell för informations- och datautbyte på elmarkanden möjliggör denna förenkling som den underlättar och minskar arbetet för elhandlarna och elnätsföretagen. Detta är också en viktig beståndsdel i det nordiska arbetet med att ta fram en harmoniserad elmarknad.