prop · H30349 · 2015-11-20 00:00:00 — grovt narkotikabrott/smuggling, grov allmänfarlig ödeläggelse, grov mordbrand, och andra grova brott (våldtäkt mot barn och grov utpressning). Nyttan av inhämtningen i underrättelseverksamhet ska redovisas genom angivande av anonymiserade exempel, dock utan att arbetsrutiner eller spaningsmetoder som omfattas av sekretess avslöjas. De exempel som myndigheterna har angett är följande: •Underrättelseinformation avseende leveranser av stora mängder narkotika kunde bekräftas efter inhämtning av uppgifter om elektronisk kommunikation. Ärendet ledde till att förundersökning inleddes avseende grovt narkotikabrott som i sin tur ledde till fällande dom. •Inhämtning av uppgifter om elektronisk kommunikation ledde i kombination med underrättelseinformation avseende narkotikasmuggling och försäljning till att kunde inleda en förundersökning. Efter ingripande mot en transport och efterföljande husrannsakningar kunde kilovis med cannabis beslagtas tillsammans med ett parti handgranater. •Underrättelseinformation gjorde gällande att vissa personer hade för avsikt att, tillsammans med ett kriminellt motorcykelgäng hemmahörande i ett annat europeiskt land, starta upp narkotikaförsäljning. Motorcykelgänget skulle ha tillgång till ett stort parti kokain. Efter inhämtning av uppgifter om elektronisk kommunikation kunde man kartlägga personerna i den nyetablerade mc-grupperingen och deras kriminella kontakter varefter en förundersökning med andra tvångsmedel kunde inledas. Ett större parti kokain kunde beslagtas och sex personer slutligen dömas till fängelse vardera för grovt narkotikabrott. Ytterligare en person som agerat som kurir dömdes till fängelse. •Efter att underrättelseverksamhet noterat en ökning av s.k. eskortannonser på internet där kvinnor sålde sexuella tjänster kunde, efter inhämtning av uppgifter om elektronisk kommunikation i kombination med annan spaning, ett antal personer misstänkas för grovt koppleri vilket innebar att förundersökning kunde inledas. •Inhämtning av uppgifter om elektronisk kommunikation tillsammans med underrättelseinformation samt fysisk spaning medförde att kunde stärka misstankarna mot ett nätverk som smugglade och hanterade stora mängder cannabis. Efter att förundersökning inletts gjordes tre stora beslag av cannabis. •Inhämtning av uppgifter om elektronisk kommunikation i kombination med underrättelseinformation om att ett par individer i var involverade i storskalig narkotikahantering, resulterade efter analys av historiska uppgifter om telefontrafik i att ett kriminellt nätverk kunde kartläggas och identifieras. Efter att förrundersökning om flera grova narkotikabrott inletts har över cannabis tagits i beslag. Förundersökningen pågår fortfarande. •Underrättelseinformation om att en utpekad person skulle resa till för att hämta ett större parti narkotika kunde efter analys av inhämtade uppgifter om elektronisk kommunikation avseende realtidsövervakning inte bekräftas. Den utpekade personen kunde därmed friskrivas från vidare misstankar. •Underrättelseinformation angav att ett större parti cannabis skulle förvaras på en plats i ett visst geografiskt område. Inhämtning av uppgifter om elektronisk kommunikation avseende realtidsövervakning av de utpekade personerna ledde, efter bearbetning och analys av uppgifterna, till att ett geografiskt begränsat område kunde identifieras. Efter en kort spaningsinsats kunde över cannabis och kokain tas i kombination med inhämtning av uppgifter om elektronisk kommunikation till att resor och rörelsemönster kunde kartläggas beträffande några personer. Förundersökning kunde inledas och huvudmannen dömdes sedan för grovt narkotikabrott. togs i beslag. om elektronisk kommunikation ledde tillsammans med underrättelseinformation till att en person som misstänks för bl.a. grov narkotikabrottslighet kunde kartläggas när det gäller rörelsemönster och kontaktnät. Informationen kunde användas för att inleda en förundersökning med hemliga tvångsmedel. Förundersökningen pågår fortfarande. • I ett pågående underrättelseärende mot en känd narkotikahandlare ledde analys av inhämtade uppgifter om elektronisk kommunikation till att kontaktnät och rörelsemönster kunde bekräftas vilket i sin tur gav ett bra underlag för planeringen av den fysiska Uppgifterna om hur personen rörde sig, som var en direkt följd av inhämtningen, påskyndade det operativa arbetet under förundersökningen och ledde till en snabbare lagföring än vad som annars varit fallet. Två personer dömdes till fängelse vardera. • Dåvarande underrättelsesektionen vid mottog uppgifter från polis i ett annat EU-land som angav att en okänd person med ett angivet svenskt telefonnummer i närtid förväntades ta emot heroin någonstans i . Analys av inhämtade uppgifter om elektronisk kommunikation visade att den förväntade mottagaren av heroinet rörde sig på en begränsad yta i . analys kunde man även få fram en trolig identitet på mottagaren. Förundersökning kunde inledas mot tre personer. förgreningar till västra upptäcktes. har flera heroinbeslag, bl.a. ett på , gjorts i ärendet som fortfarande pågår. • Dåvarande underrättelsesektionen vid mottog uppgifter från polis i ett annat EU-land som angav att en okänd kurir med ett angivet telefonnummer var på väg till för att sälja ett större Analys av inhämtade uppgifter om elektronisk kommunikation avseende historiska samtalsuppgifter visade att kuriren hade ett kontaktnät i en söderförort till . och underrättelseutbyte med polis i det andra EU-landet ledde till att kuriren kunde identifieras samt att även hans tillfälliga adress hos en släkting i den aktuella förorten kunde lokaliseras. ännu inte är avslutad, inleddes och efter fysisk spaning kunde kuriren och ytterligare en person gripas då de hämtade ett nedgrävt parti amfetamin i ett närbeläget skogsområde. kombination med underrättelseinformation avseende omfattande hantering av amfetamin ledde till att förundersökning kunde inledas mot förrundersökning med stöd av hemliga tvångsmedel greps den misstänkte varvid amfetamin och cannabis togs i beslag. • kunde efter inhämtning av uppgifter om elektronisk lokal där tillverkning av syntetisk narkotika pågick. Efter inledd förundersökning greps ett flertal personer och stora mängder syntetisk narkotika kunde beslagtas. I förhållande till föregående år har antalet tillstånd till hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation ökat medan antalet personer som varit föremål för tvångsmedlet har minskat. Förändringarna är dock i båda fallen så marginella att det enligt myndigheterna inte går att dra någon slutsats av dem. Antalet tillstånd till övervakning av elektronisk kommunikation har ökat något medan antalet personer som varit föremål för hemlig övervakning av elektronisk kommunikation minskat. Antalet tillstånd är, enligt myndigheterna, helt beroende av de övervakade personernas vanor att byta telefoner och abonnemang. Man kan se att antalet övervakade personer har minskat men att antalet tillstånd har ökat, vilket tyder på att de övervakade personerna har varit mer aktiva när det gäller att byta telefoner och abonnemang. Tillstånd till hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation meddelades , liksom , framför allt i fråga om narkotikabrottslighet. Man kan se en fortsatt ökning av antalet tillstånd till avlyssning när det gäller våldsbrott och ekonomiska brott. Denna användning är dock, sett till antalet, fortfarande på en låg nivå i jämförelse med användningen för narkotikabrottslighet. När det gäller hemlig övervakning av elektronisk kommunikation är det, i likhet med 2013, narkotikabrottslighet och våldsbrott som legat till grund för användningen i flest fall . Myndigheterna uppger att man beträffande övervakningen kan se en ökning när det gäller narkotikabrottslighet och en minskning när det gäller våldsbrott. Antalet tillstånd till hemlig kameraövervakning har minskat medan antalet personer som varit föremål för tvångsmedlet har ökat marginellt. Tillstånd till hemlig kameraövervakning meddelades, liksom , i de allra flesta fallen i förundersökningar om narkotikabrottslighet. Myndigheterna har framhållit att redovisningen av vilken nytta som de hemliga tvångsmedlen haft med nödvändighet bygger på uppskattningar från åklagarna. Att göra dessa uppskattningar kan vara svårt i de enskilda fallen. I mål som pågått med flera misstänkta och många avlyssnade samtal och ett omfattande utredningsmaterial i övrigt kan det vara problematiskt att peka ut en enskild utredningsåtgärd som inneburit den nytta som ska mätas. Ofta är det flera åtgärder som leder fram till ett resultat, sammantaget eller stegvis. En omständighet som medför att siffrorna är svåra att jämföra mellan olika år är enligt myndigheterna att nyttorna uppkommer under olika skeden av förundersökningen och under rättegången. Det är först när målet är avslutat som man slutligen kan konstatera vilken nytta tvångsmedlet har inneburit. Eftersom redovisningen avser det år som tillståndet meddelats omfattas nyttor som uppstår efter tillståndsåret inte av statistiken. 2015/16:49 Trots svårigheterna att redovisa vilken nytta för brottsutredningarna som de olika hemliga tvångsmedlen har inneburit påpekar myndigheterna att det är påfallande hur likt årets utfall är utfallet . Av det totala antalet misstänkta som har varit föremål för hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation har åklagarna uppskattat att det hemliga tvångsmedlet har varit till nytta för brottsutredningarna i av fallen. Föregående år uppskattade åklagarna samma förhållande till . Motsvarande siffra avseende hemlig övervakning av elektronisk kommunikation var att jämföras föregående år. Av det totala antalet misstänkta som har varit föremål för hemlig kameraövervakning har åklagarna uppskattat att det hemliga tvångsmedlet har varit till nytta för brottsutredningarna i av fallen. Föregående år uppskattade åklagarna nyttan till . Myndigheten förklarar nedgången med att hemlig kameraövervakning har använts i många förundersökningar som inte avslutats och nyttan därför ännu inte har kunnat bedömas. Hemlig rumsavlyssning, som inte redovisats , bedöms av åklagarna ha varit till nytta avseende av de misstänkta som varit föremål för tvångsmedlet. När det gäller nyttan av inhämtningen av uppgifter om elektronisk kommunikation i underrättelseverksamhet, så har och sammanfattningsvis konstaterat att tillgången till uppgifter om elektronisk kommunikation i underrättelsestadiet är avgörande för att aktörer, platser och tidpunkter ska kunna kopplas samman och ge ett tillräcklig underlag för att inleda en förundersökning. Uppgifterna är enligt myndigheterna också väsentliga för en effektiv planering av yttre fysisk spaning. 6Slutsatser om redovisningen och nyttan av de hemliga tvångsmedlen Utgångspunkter vid användning av hemliga tvångsmedel Det är av grundläggande betydelse i en rättsstat att rätten till skydd för privat- och familjeliv respekteras. är det, för en effektiv brottsbekämpning, nödvändigt att det finns tillräckliga befogenheter för de brottsbekämpande myndigheterna att i vissa väl avgränsade fall kunna använda hemliga tvångsmedel som ett yttersta hjälpmedel. Vidare är det en självklar utgångspunkt att tvångsmedelsreglerna och deras tillämpning måste leva upp till högt ställda rättssäkerhetskrav. Det relativt betydande integritetsintrång som hemliga tvångsmedel medför kan accepteras, om det belagda behovet och nyttan av de hemliga tvångsmedlen är tillräckligt stora. Vid avvägningen mellan enskildas rätt till skydd för sitt privat- och familjeliv och samhällets intresse av en effektiv brottsbekämpning är det betydelsefullt att med tillräckligt god precision kunna bedöma vilka resultat som användningen av hemliga tvångsmedel har lett till. Nyttan av de hemliga tvångsmedlen För att tvångsmedelstillämpningens legitimitet varaktigt ska kunna upprätthållas i samhället är det, vid sidan av en noggrann proportionalitetsbedömning, angeläget att i största möjliga mån redovisa vilken betydelse – nytta – tillämpningen av tvångsmedlen har i den brottsbekämpande verksamheten. Ett grundläggande krav för tillstånd till hemliga tvångsmedel enligt är att åtgärden ska vara av synnerlig vikt för utredningen. Det uttrycket inrymmer ett kvalitetskrav beträffande de upplysningar som åtgärden kan ge. Vad som kan vinnas genom åtgärden får i princip inte vara åtkomligt med andra mindre ingripande metoder, men det behöver i normalfallet inte betyda att åtgärden ska ge bevisning som leder till en fällande dom (prop. 1988/89:124 s. 44). Det tidigare nyttobegreppet definierades som antalet fall där det hemliga tvångsmedlet lett till användning av annat tvångsmedel mot den misstänkte. Detta nyttobegrepp ifrågasattes av bl.a. (Ju 2004:05) och av Utredningen om utvärdering av vissa hemliga tvångsmedel (Ju 2009:01). uttalade bl.a. att det inte finns någon klar uppfattning om vad den förväntade effektiviteten är eller bör vara (SOU 2007:22 s. 186). Utredningen om utvärderingen av vissa hemliga tvångsmedel uttalade att effektmåttet var mycket trubbigt (SOU 2009:70 s. 12). Även utredningen om vissa hemliga tvångsmedel som gjort en djuplodande kartläggning av nyttan med hemliga tvångsmedel enligt lagen (2007:978) om hemlig rumsavlyssning, lagen (2007:979) om åtgärder för att förhindra vissa särskilt allvarliga brott och lagen (2008:854) om åtgärder för att utreda vissa samhällsfarliga brott har konstaterat att det är en komplex uppgift att beskriva nyttan av tvångsmedelstillämpningen (SOU 2012:44 s. 481). I en brottsutredning förekommer det ofta att flera telefonnummer avlyssnas eller övervakas med stöd av flera tillstånd avseende en och samma person. Det förekommer att ett tillstånd i princip enbart leder fram till att ett nytt telefonnummer behöver avlyssnas eller övervakas. Även på andra sätt samverkar resultaten av olika tillstånd och olika hemliga tvångsmedel med varandra på ett sätt som gör att det är svårt att avgöra vilket tillstånd som gett den slutliga nyttan. Mot denna bakgrund anser regeringen att det varken är ändamålsenligt eller lämpligt att slå fast vilka resultat som ska nås vid användningen av hemliga tvångsmedel i enskilda brottsutredningar eller att i förväg bestämma att en viss procentandel av samtliga fall där hemliga tvångsmedel används ska leda till vissa förväntade resultat (se för denna fråga även SOU 2012:44 s. 481). I årets redovisning har myndigheterna, i likhet med redovisningen , redovisat några av de olika åtgärder som följt av tvångsmedelsanvändningen i syfte att så objektivt som möjligt kunna bedöma nyttan av olika tvångsåtgärder. I enlighet därmed har myndigheterna redovisat bl.a. om de inhämtade uppgifterna har lett till stärkta misstankar mot den misstänkte, till ett annat tvångsmedel, till att den misstänkte kunnat avföras från utredningen eller att den misstänkte har kunnat åtalas. Dessutom har det redovisats i vilken utsträckning uppgifter från 2015/16:49 tvångsmedlet har utgjort underlag i en förhörssituation eller använts som överskottsinformation. Av redovisningen framgår att användningen av hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation avseende av de misstänkta har varit till nytta. Motsvarande siffror för hemlig rumsavlyssning var och för hemlig kameraövervakning . Uppgifterna om nyttan avseende hemlig kameraövervakning påverkas i årets redovisning av att tvångsmedlet använts i många förundersökningar som inte har avslutats där nyttan därför inte har kunnat bedömas fullt ut. Fördelningen av de olika formerna av nytta visar att hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation, i likhet med föregående år, främst har haft betydelse genom att uppgifterna har stärkt misstankarna mot den misstänkte, använts som underlag vid förhör eller lett till ytterligare tvångsmedel mot den misstänkte. Bland de lägst frekventa av alla redovisade nyttor är att uppgifterna har lett till att en misstänkt har avförts från utredningen. Beträffande hemlig rumsavlyssning har tvångsmedlet främst haft betydelse genom att uppgifter från tvångsmedlet har lett till stärkta misstankar mot den misstänkte. Myndigheterna har också redovisat ett antal exempel för att beskriva nyttan av inhämtningen. När det gäller inhämtning enligt lagen (2012:278) om inhämtning av uppgifter om elektronisk kommunikation i de brottsbekämpande myndigheternas underrättelseverksamhet har myndigheterna uppgett att den typiskt sett vanligaste nyttan har varit att underrättelseinformation avseende hantering av stora mängder narkotika i kombination med analys av inhämtade uppgifter om elektronisk kommunikation lett till att förundersökningar har kunnat inledas. Under förundersökning har användning av andra hemliga tvångsmedel i kombination med spaning och utredningsarbete i sin tur lett till att misstänkta har frihetsberövats och att stora mängder narkotika har tagits i beslag. Inte sällan har samverkan skett mellan och samt med andra länders brottsbekämpande myndigheter. Myndigheterna har också redovisat ett antal exempel för att beskriva nyttan av inhämtningen. Av myndigheternas redovisning framgår att de hemliga tvångsmedlen fyller en mycket viktig funktion för det brottsutredande arbetet. Den visar också att de hemliga tvångsmedlen har inneburit en reell nytta. De driftsproblem som uppstått i det digitala ärendehanteringssystemet för hemliga tvångsmedel, vilket lett till att systemet inte längre används, har beskrivits tidigare (skr. 2012/13:47 s. 9–10). Myndigheternas redovisning bygger fortfarande på manuellt framtagna uppgifter och myndigheterna förutspår att underlaget även kommer att hämtas ur det diariet. Arbete med att ta fram ett nytt elektroniskt diarium pågår, men är inte slutfört. Det är regeringens bedömning att ett digitalt system kan bidra till en högre effektivitet och kvalitet i myndigheternas redovisning av sin användning av hemliga tvångsmedel. Regeringens tydliga ambition är att se till att skrivelsen till håller en hög kvalitet. Av detta skäl gav regeringen inför årets redovisning myndigheterna ett förändrat uppdrag som bland annat innebar att även hemlig rumsavlyssning och preventiva tvångsmedel ska omfattas av den årliga redovisningen till regeringen samt att myndigheterna ska redovisa anonymiserade exempel från tillämpningen av respektive tvångsmedelsreglering. Uppdraget innebar också att myndigheterna från och med redovisningen som avser dessutom ska redovisa uppgifter om interimistiska beslut. fick i uppdrag att i samråd med lämna ett förslag på vilka uppgifter om effekter av enskilda tvångsmedel som kan redovisas på ett ändamålsenligt sätt när det gäller hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation, hemlig kameraövervakning och hemlig rumsavlyssning (Ju2015/1607/Å). förslag bereds inom . Regeringen har aviserat ett flertal åtgärder för att stärka skyddet för enskildas integritet. En parlamentariskt sammansatt kommitté (Ju 2014:09) arbetar utifrån ett brett uppdrag med att kartlägga och analysera riskerna för intrång i den personliga integriteten vid användning av informationsteknik i privat och offentlig verksamhet. Regeringen följer noga arbetet i kommittén som ska redovisa sitt uppdrag . Vidare ska en uppföljning genomföras för att bedöma effekterna av reglerna om hemlig rumsavlyssning, preventiva tvångsmedel och hemliga tvångsmedel vid utredning av brott inom område avseende integritetsskyddet för enskilda. Regeringen har även gett en särskild utredare i uppdrag att överväga hur ett i högre grad samlat integritetsskydd kan fungera inom en och samma myndighetsstruktur genom att tillsynen över behandling av personuppgifter samlas hos en myndighet (dir. 2014:164). Uppdraget ska redovisas . I förra årets skrivelse om användningen av vissa hemliga tvångsmedel angav regeringen en avsikt att återkomma till hur Säkerhetspolisens användning av hemliga tvångsmedel kan redovisas. gav en utredare i uppdrag att lämna förslag på hur detta skulle kunna ske med beaktande av dels att behovet av insyn tillgodoses, dels att nödvändig sekretess med hänsyn till Säkerhetspolisens uppgifter upprätthålls (Ju2015/1953/P). Uppdraget redovisades till ansvarigt statsråd (Ju2015/4886/PO). Frågan om Säkerhetspolisens tillämpning bereds inom med utgångspunkt i det underlag som överlämnats från utredaren. Regeringens målsättning är att en redovisning av Säkerhetspolisens användning av hemliga tvångsmedel ska kunna ske i nästa års skrivelse. Regeringens bedömning är sammanfattningsvis att myndigheternas användning av hemliga tvångsmedel har varit ett ändamålsenligt och nödvändigt instrument i brottsbekämpningen. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde . Närvarande: Statsrådet , ordförande, och statsråden , Y , M , I Baylan, S-E Bucht, P , H Hellmark , I , Å , M , A Ygeman, P , M , M , A Bah Kuhnke, A Strandhäll, A Shekarabi, G , G och A Hadzialic. Regeringen beslutar skrivelse 2015/16:49 Redovisning av användningen av hemliga tvångsmedel