prop · H30369 · 2015-12-17 00:00:00 — Översiktlig modell för hållbart företagande och tillhörande rekommenderade riktlinjer 3 Företagens ansvar för miljö och klimat I detta avsnitt redogörs för några centrala krav och förväntningar från regeringen på företag rörande deras miljö- och klimatarbete. Hållbart företagande ska bidra till en hållbar utveckling. Den miljömässiga dimensionen av hållbar utveckling definieras av generationsmålet och sexton miljökvalitetsmål som fastställts av . Målen ger tillsammans en signal till samhällets aktörer om vad och regeringen vill uppnå med miljöpolitiken och är på så sätt vägledande för miljöarbetet på alla nivåer i samhället och i alla sektorer, även näringslivet. Det övergripande målet för miljöpolitiken är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. Påverkan på klimat och miljö ska minska genom hållbar resursanvändning, ökad andel förnybar energi och minskade utsläpp av skadliga ämnen. Med gröna innovationer och miljöteknik med höga miljöprestanda är det inte bara möjligt att minska miljöpåverkan utan också att utveckla vårt välfärdssamhälle. Det kan medföra utvecklingen av en ny generation av svensk miljöteknik baserad på olika spetstekniker för bl.a. en ökad teknik- och tjänsteexport för tillväxt och jobbskapande. 2015/16:69 Generationsmålet och miljökvalitetsmålen utgör grunden för den svenska miljöpolitiken och är styrande för agerande inom EU och i internationella sammanhang. Den svenska miljölagstiftningen är i huvudsak samlad i och syftar till att människors hälsa och miljö skyddas, den biologiska mångfalden bevaras och en god resurshushållning som främjar återanvändning och återvinning. Näringslivet har en betydande roll tillsammans med andra aktörer för att generationsmålet och miljökvalitetsmålen ska nås. För att stärka samverkan med näringslivet tillsatte regeringen en nationell miljömålssamordnare som bl.a. ska verka för att kunskapen om generationsmålet och miljökvalitetsmålen ökar, underlätta för företag och näringslivets organisationer att synliggöra sitt miljöarbete och tydliggöra kopplingen till målen. Uppdraget ska redovisas 2017. –verka för ökad kunskap om miljökvalitetsmålen och generationsmålet, –verka för att näringslivet får en tydlig roll i det svenska miljöarbetet som syftar till att uppnå miljömålen. Klimatförändringarna är vår tids ödesfråga och en av regeringens högst prioriterade frågor. För att begränsa mänsklig klimatpåverkan krävs samverkan mellan flera aktörer i samhället, inklusive näringslivet. Klimatpolitiken ska baseras på principen att förorenaren ska betala för sina utsläpp, t.ex. genom ett pris på koldioxid. Det av antagna etappmålet för att begränsa klimatpåverkan innebär att utsläpp av växthusgaser ska minska till 2020 jämfört med . Målet gäller för de verksamheter som inte omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS). Regeringens grundhållning är att nå målet genom utsläppsreduktioner i och investeringar i andra EU- länder eller i utvecklingsländer (s.k. flexibla mekanismer) som kompletterar de nationella åtgärderna ska vara ett föregångsland i klimatfrågan och dela med sig av sina erfarenheter. Regeringens satsningar på lokala klimatinvesteringar för att minska utsläppen bidrar bl.a. till teknikspridning och samarbeten mellan aktörer. Främjande av svensk miljöteknik, förnybara produkter, biobränslen och gröna innovationer är viktigt. Svenska företag har mycket att erbjuda den globala marknaden, t.ex. genom innovationer för minskade utsläpp och anpassning till ett förändrat klimat. Genom ökat samarbete mellan stat, näringsliv och akademi kan genomslag stärkas internationellt. Staten kan gå före genom att upphandla produkter och tjänster som är hållbara och klimatsmarta. Demonstrations- och referensanläggningar för miljöinnovationer på framkant kan inspirera andra länders arbete, och även bidra till export av hållbara och klimatsmarta svenska produkter, system och tjänster. ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. kräver bl.a. åtgärder för att ställa om till förnybara bränslen. krävs från alla aktörer – särskilt städer, kommuner och företag. Regeringen har initierat ett samarbete som syftar till att samla svenska aktörer i ett stärkt klimatarbete och utmana andra länder att göra detsamma inom ramen för den s.k. Action Agenda. Ett stort antal svenska företag och kommuner deltar i initiativet Fossilfritt och synliggör därmed hur de bidrar i klimatarbetet. ska driva på för att EU befäster sin roll som internationell föregångare i klimatfrågan, vilket kräver samstämmighet mellan olika politikområden. för klimat- och energipolitiken till 2030 är ett grundläggande beslut. verkar för ett välfungerande EU ETS med stärkt prissignal, samt samstämmighet mellan EU:s olika rättsakter, t.ex. statsstödsregelverket och klimat- och energipolitiken för att medlemsländerna ska kunna införa kostnadseffektiva styrmedel. Målet om 80–95 procents utsläppsminskningar till 2050 måste hållas inom räckhåll. Ett nytt klimatavtal under FN måste bidra till en global omställning mot en hållbar utveckling med låga utsläpp. har tillsammans med ett antal andra länder initierat , för att kartlägga klimatarbetets ekonomiska dimensioner. I rapporten som presenterades vid klimattoppmötet , konstateras bl.a. att det är både möjligt och nödvändigt att åstadkomma minskade utsläpp och ekonomisk tillväxt . Det kräver dock förändringar inom stadsutveckling, energisystem, markanvändning och i de globala investeringsmönstren. –basera klimatpolitiken på principen att förorenaren ska betala för sina utsläpp genom ett pris på koldioxidutsläpp, –öka samverkan med kommuner, städer och företag för att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer, –verka för att öka transparensen i fråga om företagens klimatpåverkan t.ex. genom , GRI eller liknande initiativ. 3.3Hållbar konsumtion och produktion Vid om hållbar utveckling i antogs ett tioårigt ramverk av program om hållbar konsumtion och produktion. Hållbar konsumtion och produktion är en förutsättning för att minska klimat- och miljöförändringarna, ställa om till en grön och cirkulär ekonomi och nå miljökvalitetsmålen. har utsetts till nationell fokalpunkt i arbetet med att genomföra det tioåriga ramverket. Näringslivsorganisationer och företag är nyckelaktörer i detta arbete. Efterfrågan på miljövänlig teknik ökar globalt. Staten behöver därför öka insatserna för att stimulera innovation och kommersialisering av miljö- och klimatteknik. Insatserna ska omfatta testbäddar inom miljöteknikområdet, spetstekniker och avancerade systemlösningar för hållbar stadsutveckling samt ökat fokus på återvinning och resurseffektivitet på materialområdet. 2015/16:69 kommande nyindustrialiseringsstrategi får här stor betydelse. för miljömålen pekar på ett antal viktiga insatser för att öka kunskapen om hur spetsteknologier som it-, bio-, rymd- och nanoteknik kan bidra till utvecklingen av miljö- och klimatteknik. Den offentliga sektorns roll som beställare innebär en viktig möjlighet att främja innovativ miljöteknik med höga miljöprestanda. Mot bakgrund av att kommunerna står för av all offentlig upphandling är det särskilt viktigt att de i ökad utsträckning ställer innovationsfrämjande krav. Regeringen fortsätter och utökar insatser för att främja policy- och projektsamarbete genom bilaterala samförståndsavtal som kan främja affärsmöjligheter och internationalisering för svenska miljöteknikföretag. Regeringen utvecklar samverkan mellan offentliga och privata aktörer inom miljöteknikområdet och avser bl.a. att främja åtgärder för att komma till rätta med bristfällig rening i enskilda avlopp. Företag som erbjuder VA-lösningar som lever upp till reningskraven är centrala för att öka andelen godkända anläggningar. Många konsumenter vill bidra till en hållbar utveckling och köper allt oftare produkter med miljömässiga förtecken. De utgör därmed en viktig drivkraft för ett hållbart företagande. För att konsumenterna ska kunna göra hållbara val krävs att producenterna tillhandahåller sådana produkter och tjänster. Ett viktigt styrmedel är märkning. Dessutom behövs infrastruktur och ekonomiska incitament som gör det lätt för hushåll och företag att agera hållbart. Produktmärkning är ett av de viktigaste medlen för tydlig miljöinformation till konsumenter. Energimärkning är t.ex. viktigt för att nå EU:s energieffektiviseringsmål 2020. Ett nytt ramverk för EU:s energimärkning väntas träda ikraft . Miljömärkning bidrar också till att uppnå miljömålen och underlättar för företag och handel att marknadsföra en produkts miljöegenskaper och på så sätt konkurrera med miljöprestanda. De krav som märkningen bygger på kan också bilda underlag för krav inom offentlig upphandling. Det är viktigt att framväxten av olika märkningssystem inte bidrar till handelshinder för företag och exportörer, särskilt i utvecklingsländer. På den svenska marknaden finns ett antal märkningar som bidragit till ett brett urval av produkter. För att få genomslag är kännedom hos företag och konsumenter en viktig parameter. Det är angeläget att såväl den offentliga sektorn som företagen även fortsättningsvis erbjuder goda förutsättningar för trovärdiga och transparenta märkningar med höga miljökrav som inte bidrar till handelshinder. Utbildning på alla nivåer har en avgörande betydelse, bl.a. för att möta företagens behov av rätt kompetens för en grön omställning. –stärka förutsättningarna för hållbar konsumtion och produktion och övergången till en resurseffektiv och cirkulär ekonomi, bl.a. genom att involvera näringslivsorganisationer och företag, –bidra till en strategisk användning av spetstekniker och avancerade systemlösningar för hållbar urban utveckling, – verka för att stärka den offentliga sektorns roll som beställare av Skr. 2015/16:69 innovativ miljöteknik med höga miljöprestanda, –bidra till goda förutsättningar för trovärdiga märkningar med höga miljökrav som kan guida konsumenter till miljömedvetna val, –ta fram en strategi för hållbar konsumtion, vilken bl.a. kommer att beakta miljöinformation till konsumenter, –verka för att ett nytt ramverk för EU:s energimärkning beslutas, som underlättar för konsumenter att göra energismarta val. Regeringen prioriterar arbetet med miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. 2010 fick Kemikalieinspektionen (KemI) i uppdrag att utarbeta en nationell handlingsplan för en giftfri vardag. bl.a. dialoger med prioriterade branscher för att främja företagens arbete med produktval för att undvika farliga ämnen och nå miljökvalitetsmålet De branscher som varit involverade är leksaks-, kosmetika- Branschdialogerna har bl.a. resulterat uppföljningsbara mål, informationsmaterial, miljöriskbedömning, substitutions- och begränsningslistor för företag och deras leverantörer, utbildningar, nya forskningsprojekt, och branschgemensamma Dialogerna bedöms även ha bidragit till bättre samverkan, samt ökad kunskap om lagstiftning och myndigheters arbete. Kemikalieinspektionen fick 2015 i uppdrag att intensifiera arbetet med handlingsplanen bl.a. avseende nationella begränsningar för särskilt skadliga kemikalier, nätverk för kommuner, strategi för högfluorerade ämnen och ökad satsning på information om farliga ämnen. ChemSec är en intresseorganisation som arbetar med företag, investerare, konsumenter, myndigheter, EU, forskare, m.fl. för att på frivillig väg nå en giftfri miljö. ChemSec arbetar enligt principerna förebyggande, substitution, förorenaren betalar och rätten till information, samt erbjuder modeller och verktyg på området. publicerar den s.k. SIN-listan (Substitute It Now), ett konkret verktyg för att fasa ut skadliga kemikalier. Ett aktivt kemikaliearbete ger konkurrensfördelar, sänker kostnaderna och bidrar till miljöinnovationer. och EU har inom det globala forumet SAICM särskilt drivit behovet av internationellt samarbete om information om kemikalier i Andra fokusområden inom SAICM är eliminering av bly i färg, hantering av farliga ämnen i elektriska och elektroniska produkter och fortsatt informationsutbyte om nanomaterial och nanoteknologier, samt om högfluorerade ämnen med övergång till säkrare alternativ. enades man om prioriteringar och åtgärder för att nå en hållbar hantering av kemikalier till 2020 och framåt, samt startade ett arbete kring läkemedels miljöpåverkan. – fortsätta att i samverkan med konsument- och producentsidan driva det frivilliga arbetet mot en giftfri miljö framåt genom information, forskning, metodutveckling och dialoger. Syftet är att uppnå 2015/16:69 lämplig kemikaliehantering över hela livscykeln med fokus på substitution. Begreppet ekosystemtjänster innefattar ekosystemens direkta och indirekta bidrag till människors välbefinnande. Näringslivet är beroende av fungerande ekosystem, och påverkar såväl positivt som negativt ett flertal ekosystemtjänster som bidrar till samhällets välstånd. Därför finns ett behov av att i större utsträckning integrera värdet av ekosystemtjänster i standarder och redovisningssystem för att ge rättvisande information till konsumenter och investerare. Eftersom företagens interaktion med ekosystemen berör såväl sociala, miljömässiga och ekonomiska aspekter är det angeläget att redovisningar tydligt kan ange vad som krävs av etiska skäl och vilka affärsmöjligheter och risker som följer av utvecklingen för det naturkapital företaget påverkar och är beroende av. uppdrag om kommunikation om ekosystemtjänster 2014–2017 innebär en strategisk samverkan med bl.a. näringslivet. Arbetet involverar ett tiotal relevanta myndigheter och har bl.a. resulterat i en guide för värdering av ekosystemtjänster. En kunskapsplattform och vägledningar för arbetet med ekosystemtjänstbedömningar, planeras också tas fram. –verka för att betydelsen av biologisk mångfald och värdet av ekosystemtjänster integreras i arbetet med hållbart företagande där så är relevant, bl.a. med förbättrade miljöräkenskaper, standarder, certifierings- och redovisningssystem. 4 Företagens ansvar för social utveckling I detta avsnitt redogörs för jämställdhet, arbetsvillkor, mångfald i arbetslivet. förväntningarna på företag när det gäller respekt för mänskliga rättigheter och är feministisk och verkar för att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina liv, och samma förutsättningar för att utvecklas och göra karriär i arbetslivet. Svenska företag förväntas agera jämställt i , men även i andra länder, och kan utgöra goda förebilder genom en jämställd fördelning av makt och inflytande samt jämställda löner. Det är inte bara en rättvisefråga utan handlar också om effektivitet och hållbarhet då det finns tydliga kopplingar mellan kvinnors utbildningsnivå och deltagande på arbetsmarkanden, och ett lands ekonomiska tillväxt och välstånd. I många av världens länder förekommer stora brister när det gäller kvinnors och flickors mänskliga rättigheter. Trots att det har gått antagandet av 1325 om kvinnor, fred och säkerhet, förblir kvinnor marginaliserade i centrala beslutsprocesser. är en ledande förkämpe för jämställdhet och kvinnors och flickors mänskliga rättigheter. Genom den feministiska utrikespolitiken tar regeringen ett steg till. Genom att omsätta ett jämställdhetsperspektiv i alla utrikespolitikens delar ska bidra till konkreta framsteg, och vara den starkaste rösten globalt för jämställdhet och alla kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. Arbetet för hållbart företagande är ett viktigt verktyg för att stärka kvinnors och flickors mänskliga rättigheter, både internationellt och nationellt. Lika rättigheter och möjligheter i arbetslivet Kvinnor har en svagare ställning på arbetsmarknaden än män, trots att flickor och kvinnor investerar mer och presterar bättre inom utbildningssystemet. Kvinnor tar ett större ansvar för obetalt hem- och omsorgsarbete, vilket bl.a. leder till att de i högre utsträckning arbetar deltid och är frånvarande från arbetsmarknaden genom föräldraledighet och vård av barn. Kvinnor är även överrepresenterade i sjukskrivning, vilket har samband med kvinnors generellt sett sämre arbetsmiljöer. Den könsuppdelade arbetsmarknaden där kvinnodominerade yrken har lägre genomsnittslöner än mandominerade yrken är en annan förklaring till att kvinnors genomsnittslön är lägre än mäns. Regeringen vill verka för att samhället och näringslivet bättre ska ta tillvara kvinnors kompetens. Insatser görs för att fler ska kunna arbeta heltid, t.ex. genom höjda bidrag till kommuner som erbjuder förskola på obekväm arbetstid. Arbetsförmedlingen har fått i uppdrag att motverka den könsuppdelade arbetsmarknaden. Regeringen kommer även att se över hela föräldraförsäkringen. I ett första steg har en tredje månad reserverats för vardera föräldern. Oavsett arbetstid och yrkestillhörighet finns en strukturell löneskillnad mellan män och kvinnor. Regeringen kommer att lämna en proposition till angående en ändring av reglerna så att lönekartläggningar ska göras . Pensionsgruppen har inom ramen för pensionsöversynen startat projektet pensioner. Skälet är att skillnaderna i pension mellan män och kvinnor är stora. Exempel på områden som ska analyseras är delad pensionsrätt, deltidens betydelse för pension, överföring av pensionsrätt mellan makar inom premiepensionssystemet och pensionsrätt för barnår och studier. Projektet ska redovisas . En annan viktig fråga är en jämn könsfördelning i börsbolagens styrelser. Målet är att bolagsstyrelserna ska bestå av av vardera kön. utgör kvinnor av alla ledamöter, men det går enligt regeringen för långsamt. tas inte kvinnors kompetens tillvara på det sätt som den borde, vilket är ett samhällsekonomiskt 2015/16:69 resursslöseri. Regeringen kommer att göra en avstämning efter bolagsstämmorna 2016, och om målet inte är uppnått presenteras ett förslag till lagstiftning om könsfördelningen i börsbolagens styrelser. Genom en aktiv ägarstyrning har staten åstadkommit en jämn könsfördelning i de statliga helägda företagen (se avsnitt 6.2). –motverka den könsuppdelade arbetsmarknaden och den strukturella löneskillnaden mellan män och kvinnor, –verka för att heltid ska vara norm på arbetsmarknaden, –verka för att bolagsstyrelser ska bestå av av vartdera könet. Regeringens utgångspunkt för hållbart företagande och arbetsvillkor är främst kärnkonventioner om rättigheter i arbetslivet som bl.a. behandlar frågor om förenings- och organisationsfrihet, rätten till kollektiva förhandlingar, förbud mot tvångsarbete, diskriminering och barnarbete, samt trepartsdeklarationer (se även avsnitt 2.5). Den svenska arbetsmarknadsmodellen bygger på en ansvarsfördelning mellan staten och arbetsmarknadens parter. Statens roll är att genom ändamålsenliga regelverk och andra styrmedel säkerställa vissa grundläggande arbetsvillkor och underlätta tillkomsten av nya jobb, som förutsättningar skapas för arbetsmarknadens parter att i kollektivavtal ta ansvar för villkorens närmare utformning utifrån de förutsättningar som råder i respektive bransch. Karaktäristiskt för den svenska arbetsmarknadsmodellen är att förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare till stor del styrs av kollektivavtal som kompletterar och ersätter vad som gäller enligt lag. Den svenska arbetsmarknadsmodellen ska skapa goda förutsättningar för trygghet, utveckling, tillväxt och konkurrenskraft. Modellen förutsätter en hög kollektivavtalstäckning och en hög organisationsgrad i både arbetstagar- och arbetsgivarorganisationer. I de flesta fall löses tvister som rör förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare i förhandlingar mellan fackliga organisationer och arbetsgivare. I övriga fall hänförs i huvudsak tvister till Arbetsdomstolen, som är en specialdomstol för arbetsrättsliga tvister. En av de viktigaste lagarna inom den individuella arbetsrätten är lagen (1982:80) om anställningsskydd (LAS), som reglerar hur anställningar får ingås och avslutas. Där finns bl.a. bestämmelser om att tillsvidareanställning ska vara huvudregel, men att anställning kan överenskommas i vissa fall. Inom den kollektiva arbetsrätten är lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet (MBL) central. Här regleras bl.a. föreningsfriheten, strejkrätten och arbetstagarorganisationernas rätt till förhandling inför vissa beslut arbetsgivaren ska fatta, t.ex. vid viktigare förändringar av verksamheten. 2015/16:69 Lagen (1974:358) om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen, är också en del av den kollektiva arbetsrätten. Den reglerar bl.a. rätten att bedriva facklig verksamhet på enskilda arbetsplatser. Regeringen vill arbeta på flera fronter för att stärka och utveckla den svenska arbetsmarknadsmodellen, både nationellt och internationellt. Kollektivavtalens ställning måste värnas. Svenska löner och villkor ska gälla för alla som arbetar i , oavsett kön och oavsett nationalitet. Det är viktigt att lagstiftningen utformas så att den främjar tillämpningen av sådana villkor som arbetsmarknadens parter kommit överens om i kollektivavtal. Mot denna bakgrund avser regeringen fortsätta arbetet med att se över och skärpa lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare samt genomföra och rådets direktiv /67/EU om tillämpning av utstationeringsdirektivet (tillämpningsdirektivet) inklusive införandet av ett entreprenörsansvar. Regeringen har också påbörjat ett påverkansarbete inom EU som syftar till en revidering av utstationeringsdirektivet. Det är ett led i regeringens arbete för att stärka grundläggande rättigheter och kollektivavtalens ställning på EU-nivå. Utredningen om upphandling och villkor enligt kollektivavtal föreslår i sitt delbetänkande (SOU 2015:78), bl.a. att upphandlande myndigheter under vissa förutsättningar ska vara skyldiga att ställa vissa arbetsrättsliga villkor fullgörande av kontrakten. Utredningens förslag bereds inom . –stärka och utveckla den svenska arbetsmarknadsmodellen, –fortsätta att se över och skärpa utstationeringslagen samt genomföra tillämpningsdirektivet inklusive införandet av ett entreprenörsansvar, –verka för att få till stånd en revidering av utstationeringsdirektivet. Ordning och reda på arbetsmarknaden Nya anställningsformer, nya sätt att organisera arbetet och en ökad rörlighet över nationsgränserna har påverkat den svenska modellens förutsättningar, och medför nya utmaningar. Det finns en större rörlighet mellan länder och en ökning av utstationerad arbetskraft. om ordning och reda på arbetsmarknaden och fungerande samordning av sociala trygghetssystem är därför av särskild vikt. konkurrera med lägre löner och sämre arbetsvillkor utan med kunskap, innovation och produktivitetsutveckling. Regeringen har inlett arbetet att utreda förutsättningar att 94 om arbetsklausuler i kontrakt där offentlig myndighet är part. Utredningen fick ett nytt uppdrag att analysera och lämna förslag som så långt som möjligt säkerställer att åtgärder vidtas i enlighet med tillkännagivande angående konvention nr. Uppdraget ska redovisas . I regeringens arbete med att åstadkomma ordning och reda på arbetsmarknaden är villkoren inom transportsektorn av särskilt intresse. Förbättrade arbetsvillkor kan bidra till högre trafiksäkerhet och en bättre Villkoren har förändrats genom nya typer av anställningsformer och även genom att alternativa företagskonstruktioner har börjat tillämpats i större utsträckning. Flera aktörer framhåller risken för att de anställdas villkor äventyrats i jakten på minskade kostnader. Regeringen har tagit flera steg för att öka regelefterlevnaden i transportbranschen. På taxiområdet har en utredning tillsatts om hur reglerna för taxi och samåkning kan anpassas till nya förutsättningar. trädde nya regler i kraft inom vägtransportområdet som bl.a. innebär att polis och tull kan vidta åtgärder för att hindra ett fordons fortsatta färd vid olika överträdelser, t.ex. av reglerna om cabotagetransporter.