prop · H3031d24 · 2015-09-21 00:00:00 — Behovet av att genomföra den satsning på e- förvaltning –2018, som regeringen föreslog och aviserade i budgetpropositionen är fortsatt stort, så att målen för it- och förvaltningspolitiken kan nås. Innovativa och samverkande digitala lösningar De utvecklingsmyndigheter som slutrapporterat till regeringen har visat på behovet av en tydligare inriktning, inom utpekade områden, för att driva på utvecklingen av innovativa och samverkande digitala lösningar. Införandet och användningen av gemensamma digitala lösningar, såsom e-beställningar i staten, Mina meddelanden och Svensk e-legitimation fortsätter att gå framåt, men uppföljningar visar också att regeringen behöver fortsätta följa och driva på utvecklingen för att önskade effekter ska nås. E-legitimationer ska vara enkla och trygga för användare och villkoren för offentlig sektor att använda tjänsterna ska vara enkla, förutsägbara och kostnadseffektiva. Utveckling och användning av e-legitimation för identifiering och underskrift är avgörande för att myndigheterna ska kunna tillhandahålla effektiva och framgångsrika digitala tjänster. Den nya modellen för e-legitimationer gör det möjligt för offentlig sektor att ställa gemen- samma krav så att flera utfärdares e- legitimationer kan användas i de digitala tjänsterna. Medborgaren kan därmed själv välja e-legitimation från de leverantörer som godkänts. Införandet av Svensk e-legitimation har tagit än beräknat. myndigheter har anslutit sig och diskussioner förs med leverantörer av e-legitimationer men anslutningsgraden är fortfarande inte tillfredsställande. I de flesta fall kan medborgare inte använda sin e-legitimation för att identifiera sig i andra medlemsstater inom EU. Detta beror på att de nationella systemen för elektronisk identifiering inte erkänns i andra medlemsstater och därmed kan inte fördelarna med den inre marknaden utnyttjas fullt ut. Medlemsländerna behöver därför fastställa villkor för digital samverkan som säkerställer tillit till varandras system. Villkoren för sådan digital samverkan fastställs inom ramen för eIDAS-förordningen (se mer i avsnitt 4.4.2). Många statliga myndigheter planerar eller överväger att ansluta sig till Mina meddelanden. visar en kartläggning att det dröjer innan en bredare skara myndigheter och meddelandeflöden är anslutna till tjänsten. Effektiv it-användning i staten ESV:s uppdrag att fördjupa arbetet med jämförelser av it-kostnader i statliga myndigheter och att kartlägga it-projekt med hög risk (dnr N2015/00738/EF) kommer att kunna ge värdefull information om de statliga myndigheternas it-användning och statsförvalt- ningens digitalisering. Förutsättningar för digital samverkan E-delegationen har genomfört ett antal insatser som varit betydelsefulla för utvecklingen av svensk e-förvaltning. Ett av de viktigaste områdena är att skapa förutsättningar för digital samverkan där E-delegationen har föreslagit ett koncept som bygger på frivillig samverkan och sker utifrån principen ”minsta gemensamma nämnare” (Vägledning för digital samverkan, version 4.1, E-delegationen 2015). Det finns en fortsatt stor potential i ökad digital samverkan för att ge medborgare enklare och sammanhängande e-tjänster, minska behovet av uppgiftslämnande och effektivisera myndigheternas verksamheter. Organisering och styrning av gemensam e- förvaltning Det pågår en omstrukturering av e-förvaltnings- området. E-delegationen har bidragit till en ökad samverkan mellan de myndigheter som ingått i delegationen och utveckling av gemensamma 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Det finns nu behov av en breddning av verksamheten och där flera aktörer kommer att ha en roll för att driva på ut- vecklingen. Digitaliseringen av offentlig sektor går därmed in i en ny fas. 4.4.2.3Effektivt fungerande marknader för elektronisk kommunikation En positiv utveckling av marknaden för elektronisk kommunikation kännetecknas av efterfrågan, konkurrens och goda investerings- nivåer. Investeringarna i sektorn har legat relativt högt i jämfört med övriga . För att förbättra förutsättningarna för effektiv konkurrens fortsätter PTS att bedriva viktig tillsyn på grossistmarknaderna inom bredbandsområdet. Framtidens reglering kommer dock att behöva anpassas till att det fasta kopparnätet i ersätts med fiber som tillhandahålls av flera olika operatörer. Dessa frågor kommer att diskuteras inom ramen för den översyn av för elektroniska kommunikationer som påbörjats . Bredbandsutbyggnaden är i stor utsträckning efterfrågedriven. Det finns en stark efterfrågan på de tjänster som erbjuds, framför allt tjänster för strömmande video, vilket skapar ett tryck på den infrastruktur som ska bära dessa tjänster. Det gör att antalet bredbandsabonnemang växer stadigt och bidrar till den fiberutbyggnad som fortsätter i småhusområden. är priserna på mobiltelefoni och bredband konkurrenskraftiga. Särskilt storanvändare har jämförelsevis låga priser i jämfört med andra länder i förhållande till den kapacitet som erbjuds. Som ett resultat av att allt fler använder internet via smarta mobiltelefoner fortsätter efterfrågan på datatrafik att öka. Operatörerna erbjuder allt fler kombinationer av datamängder till olika priser. Det är en utveckling som har kunnat skönjas tidigare men som är tydligare och visar att affärsmodellerna håller på att förändras. Mångfalden av prismodeller och erbjudanden på marknaden gör det svårare för konsumenter att fatta välinformerade beslut. Bristande transparens, dvs. att det är svårt att ta till sig informationen i ett erbjudande eller avtal, 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 fortsätter att vara ett problem för konsumenter på hela marknaden för elektronisk kommu- nikation. I lagen (2003:389) om elektronisk kommu- nikation (LEK) finns regler som syftar till att ge konsumenten tydlig, heltäckande och lättillgänglig information om innehåll i avtal. PTS genomför –2015 tillsyn rörande information i avtal. PTS föreskrifter (PTSFS 2013:3) om innehållet i avtal i kombination med de aktiva tillsynsinsatser som genomförs, bedöms förbättra konsumenternas möjligheter att tillgodogöra sig marknadsinformationen. Det finns också tecken på att marknadsaktörerna anpassar sig till en efterfrågan hos konsumenter på transparens och förutsebarhet genom bl.a. förenklade avtal och s.k. ”prova på- abonnemang”. Efterfrågan på frekvensutrymme ökar, men det finns få lämpliga tomma frekvensband att tillgå. Mot den bakgrunden kan det behöva övervägas omplanering eller frigörande av frekvensband som används för något annat. När sådana överväganden görs behöver det samlade behovet av frekvenser för all användning, inklusive för medborgare, företag och det offentligas behov analyseras. Sådana åtgärder tar och kräver omfattande insatser, inte minst på inter- nationell nivå. Mobiltäckningen är generellt sett god både för tal och mobilt bredband, i synnerhet där människor bor och vistas, men det finns skillnader i yttäckning mellan gles- och tät- befolkade områden. Regeringens uppdrag till några länsstyrelser att med bistånd av PTS stimulera till regional dialog om mobiltäckning har enligt PTS Slutredovisning av regeringsuppdrag att främja regionala dialoger för utbyggnaden av mobilnät (PTS-ER-2015:18) bidragit till att främja utbyggnaden av mobilnät. Konsumenternas upplevda mobiltäckning påverkas även av terminalens mottagnings- förmåga, den ökade mängden datatrafik som leder till kapacitetsbrist i näten samt materialval i husväggar som påverkar täckningen inomhus. Andra faktorer som påverkar och försvårar täckningen är exempelvis fysiska hinder, berg, dalar, skog och väder. Regeringsbeslutet om att frigöra 800 MHz-bandet för mobila bredbandstjänster har tillsammans med PTS täckningsvillkor inne- burit en omfattande utbyggnad av LTE (4G) på . Beslutet om att frigöra 700 MHz-bandet för annan användning än marksänd tv kommer sannolikt att bidra ytterligare till denna utveckling (se även avsnitt 4.4.2.1). Telefoni och funktionell tillgång till internet Tillgången till telefoni i stadigvarande bostäder och fasta verksamhetsställen är överlag god i hela landet. Enligt den utvärdering som PTS låtit göra riskerar som mest 5–10 abonnenter att förlora tillgången till telefoni utan att marknaden kan erbjuda någon lösning. Under vissa förut- sättningar kan en lösning upphandlas av PTS. Pålitliga elektroniska kommunikationer är en förutsättning för såväl enskilda hushåll som för näringslivet samt för upprätthållandet av samhällsfunktioner. När samhället blir allt mer beroende av tekniska system måste dessa också vara säkra. Vid driftsavbrott i informations- system blir konsekvenserna större och mer svåröverskådliga. Infrastrukturen för elektro- niska kommunikationstjänster är mycket komplex och exponerad för en rad sårbarheter. Störningar och avbrott kan uppstå till följd av allt från naturhändelser så som stormar, höga flöden och jordskred till kopparstölder, sabotage, terrorhandlingar och enskilda handhavandefel. Elberoendet ökar efterhand som de koppar- baserade kommunikationsnäten till företag och privatpersoner ersätts med fiberkablar eller trådlös kommunikation. Användningen av ter- minaler som kräver egen elförsörjning ökar också hos konsumenterna, exempelvis bärbara telefoner, routrar och modem för internetaccess m.m. Enligt ansvarsprincipen är det i första hand teleoperatörerna som ansvarar för funktions- och driftsäkerhet hos de elektroniska kommuni- kationerna. Ett kontinuerligt arbete sker med både förebyggande åtgärder och med att för- bättra rutiner och system för att hantera avbrott och allvarliga störningar i de elektroniska kommunikationerna. Det kan konstateras att säkerhets- och integritetsskäl blivit ett allt mindre viktigt skäl till varför privatpersoner inte är uppkopplade Detta, tillsammans med övrig statistik som redovisas i avsnitt 4.4.2.1, skulle kunna indikera att förtroendet för internet har ökat. En bidragande orsak kan vara att it- användningen ökar som den enskildes nytta av användningen är större än de eventuella negativa effekter som uppstår av de incidenter som inträffar. har generellt sett en god tillgång till både fast och mobilt bredband och tillgången har ökat stadigt . För att möta den efter- frågan och de målsättningar som finns behöver emellertid utbyggnaden fortsätta i god takt, både i tätort och i mer glesbefolkade områden. Tillgång till bredband med hög överförings- hastighet är en central faktor för att stimulera nya affärsmöjligheter, tjänster och innovationer. Exempel på områden är vård-, omsorgs- och andra välfärdstjänster. PTS bredbands- kartläggning 2014 visar att tillgången till bredband är ojämnt fördelad mellan tätort/småort och mer glesbefolkade områden. Olika former av stöd har haft stor betydelse för att skapa förutsättningar för utbyggnad även i områden där marknaden inte bygger ut. I (Utredningen om utvärdering av bredbandsstrategin, dir. 2012:123) slutbetänkande Bredband för in i framti- den (SOU 2014:21) betonades behovet av ett lokalt och regionalt engagemang för att främja utbyggnad av bredband i hela landet. Regeringen har därför dels tillsatt funktionen bredbands- koordinator hos den aktör som har regionalt utvecklingsansvar, dels inrättat ett nationellt sekretariat som ska utgöra en stödfunktion för bredbandskoordinatorerna (se mer i avsnitt 4.4.2.2). Statskontorets utvärdering av Bredbandsforums verksamhet visar att forumet i huvudsak varit inriktat på frågor som är väsentliga för bred- bandsutbyggnaden i hela landet. Verksamheten utgör en tidig länk i en lång och komplex kedja av insatser som konkret påverkar bredbandsut- byggnaden. Statskontoret menar att verksam- heten sammantaget har bidragit till att förbättra förutsättningarna för bredbandsutbyggnaden i hela landet. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Statskontoret konstaterar vidare att Bred- bandsforums kansli med placering på PTS har varit en effektiv och för verksamheten viktig stödfunktion. Regeringen instämmer i Statskontorets bedömningar. ska alla postmarknader inom EU vara öppna för konkurrens enligt det tredje postdirektivet (och rådets direktiv /6/EG av om ändring av direktiv /67/EG beträf- fande fullständigt genomförande av gemenskap- ens inre marknad för posttjänster). Det innebär att inget medlemsland får upprätthålla ett mo- nopol på någon del av den nationella postmark- naden. fanns det 35 postoperatörer på den svenska postmarknaden med tillstånd att bedriva postverksamhet. PostNord Group AB:s (tidigare , nedan PostNord) mark- nadsandel mätt i antalet försändelser var 2014, jämfört 2013. Sweden AB:s marknadsandel var 2014, jämfört 2013. Övriga postoperatörer hade tillsammans en marknadsandel på 2014, jämfört 2013. delades 2,4 miljarder brev ut jämfört med 2,5 miljarder . Minskningen mellan åren är och är något högre än minskningen då den var . Tillsynen inom postområdet 2014 visar att målen för postservicen är uppfyllda och att samtliga postoperatörer uppfyller kraven på en tillförlitlig postverksamhet, vilket gör att kraven på den samhällsomfattande posttjänsten är till- godosedda. Undantag från daglig utdelning medges för ett mindre antal mottagare. Vid utgången av 2014 var det ca 900 hushåll som hade utdelning färre än , vilket är en minskning jämfört med med ca 100 hushåll. Det kan även förekomma frivilliga överenskommelser om att avstå från daglig utdelning mot kortare avstånd till den egna postlådan. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 PostNord har genom PTS beslut om tillståndsvillkor utsetts att vara den postoperatör som ska tillhandahålla den samhällsomfattande posttjänsten, dvs. daglig service till alla hushåll, företag och organisationer. PTS upphandlar på regeringens uppdrag två tillgänglighetstjänster inom postområdet för att tillgodose behov hos kvinnor och män med funktionsnedsättning: befordran av punkt- skriftsförsändelser och posttjänster för äldre (fyllda ) och personer med funktionsned- sättning boende i glesbygd. Det ska finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet som uppfyller de krav som anges i postla- gen och som utgår från medborgarnas och sam- hällets behov av en tillförlitlig och kostnads- effektiv posttjänst. Det är statens ansvar att säkerställa att en sådan posttjänst finns och fungerar i hela landet. Brevvolymer på den svenska postmarknaden fortsätter att sjunka som den kraftiga tillväxten inom e-handelsmarknaden fortsätter att generera ökande volymer av paket och större brevförsändelser. I och med detta möter posto- peratörerna stora utmaningar när de ska anpassa sina verksamheter till de förändrade förutsätt- ningar som denna utveckling medför. Paketen ökar inte i en sådan takt att det kompenserar för brevvolymernas minskning, men utvecklingen innebär förändrade krav och förväntningar på postoperatörerna både från e-handelsföretag och deras kunder. Den existerande konkurrenssituationen på postmarknaden är i princip oförändrad sedan föregående år, men i ett längre tidsperspektiv har konkurrenssituationen på postmarknaden utvecklats positivt. meddelade dock EU-dom- stolen dom i mål C-114/14 om mervärdesskatt på posttjänster. kom fram till att gjort sig skyldigt till en överträdelse av genom att inte undanta vissa post- tjänster samt frimärken från mervärdesskatt. Regeringen kan konstatera att inte delar regeringens uppfattning att det, på en avreglerad postmarknad, är förenligt med mer- värdesskattedirektivet att ta ut mervärdesskatt på alla posttjänster oavsett vem som utför dem. Konkurrenssituationen och förutsättningarna på postmarknaden kan komma att ändras i och med de förändringar i svensk lagstiftning som krävs för att efterleva domen. Statens ansvar för de grundläggande betaltjäns- terna omfattar de orter och den landsbygd där behovet av grundläggande betaltjänster inte till- godoses av marknaden (prop. 2006/07:55, bet. 2006/07:TU16, rskr. 2006/07:205). ska enligt förordningen (2007:825) med länsstyrelseinstruktion och bevakningsuppdraget i regleringsbrevet göra en bedömning av huruvida samhällets behov av grundläggande betaltjänster är tillgodosett. PTS ska i samverkan med i , och Myndigheten för tillväxt- politiska utvärderingar och analyser stödja läns- styrelsernas arbete med att utforma och genomföra regionala stöd- och utvecklingsin- satser för att trygga tillgången till grundläggande betaltjänster. har det funnits regionalt anpassade lösningar med betaltjänst- ombud på ett tjugotal orter. Det statliga stödet till dessa betaltjänstombud hanteras av länssty- relserna och regleras genom förordningen (2014:139) om statligt stöd till tillhandahållare av grundläggande betal- tjänster. drog in tillståndet för det kreditmarknadsbolag som var leverantör av betaltjänster till flertalet av de stat- ligt finansierade betaltjänstombuden och dessa ombud har inte kunnat ha någon betaltjänstverk- samhet under stora delar av 2014. Bevakningsuppdraget sammanställs av i och rapporteras till (). Av den rapport som lämnades framgår att tillgången till grundläggande betal- tjänster inte motsvarar samhällets behov, främst för att det finns privatpersoner som har svårt att utföra grundläggande betaltjänster. Dessa individers problem hör i de flesta fall samman med svårigheter att använda tekniken för ändamålet och ibland är svårigheterna kopplade till en funktionsnedsättning eller hög ålder. Flera länsstyrelser rapporterar även att pro- blem förekommer för vissa föreningar och små- företagare inom handel och turism i glesbygden, främst i fjäll- och skärgårdsområden. Länsstyrel- serna bedömer också att det finns en risk för att kommande byte av sedlar och mynt kommer ha en negativ påverkan på till- gången till grundläggande betaltjänster. Insatser för att öka tillgången till olika typer av service i gles- och landsbygder sker även inom området tillgänglighet till kommersiell service, se utgiftsområde 19 Regional tillväxt, avsnitt 2.2.2. Betaltjänstmarknadens snabba utveckling visar inga tecken på att avstanna. En förutsättning för att fler privatpersoner, föreningar och småföre- tag i hela landet ska kunna ta del av denna ut- veckling är en fortsatt utbyggnad av it- infrastrukturen. Vissa grupper av användare med vissa typer av funktionsnedsättningar har alltjämt svårt att utnyttja en del av de tjänster som finns på marknaden . En förbättrad användbarhet av de elektroniska kommunikationstjänsterna skulle sannolikt bidra till att ännu fler väljer att använda dem för att t.ex. betala räkningar. Se även utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, avsnitt 3.3.2. Digitaliseringen är den enskilt största förändringsfaktorn och påverkar alla delar av samhället. Förutom en stärkt social välfärd har digitaliseringen bidragit till att driva tillväxten i . Digitaliseringen har också en viktig roll att spela när det gäller att möta klimatutmaningen och nå de nationella miljö- kvalitetsmålen och generationsmålet. Att för- valta de möjligheter digitaliseringen bär med sig ökar förutsättningar att bli ett globalt föregångsland med hög sysselsättning, bättre miljö och minskande utsläpp av växthusgaser. Den nuvarande digitala agendan beslutades av den förra regeringen . Digitaliseringen utvecklas snabbt och åtgärderna i den digitala agendan är hanterade. Politiken på digitaliseringsområdet behöver fortsätta att ut- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 vecklas för att svara upp mot framtidens utmaningar och möjligheter. För att fortsättningsvis ska kunna använda digitaliseringens möjligheter på bästa sätt behöver den digitala delaktigheten öka. Grundförutsättningar för detta är såväl att ha tillgång till bredband som användbarhet och tillgänglighet till tjänster och produkter samt en grundläggande digital kompetens. På EU-nivå pågår förhandlingar om ett direktivförslag avseende förbättrad tillgänglighet till offentliga myndigheters webbplatser (COM[2012] 721 final). ställer sig posi- tiv till detta förslag eftersom det är viktigt att alla ska kunna ta del av information på myndigheters webbplatser. Att kvinnor är underrepresenterade inom it- sektorn är negativt för tillväxt och konkurrenskraft. Det är viktigt att både kvinnor och män kan bidra till och delta i den digitala utvecklingen. Kvinnors kompetens och erfaren- heter behöver tas tillvara i större utsträckning. Jämställdhet är ett prioriterat område i regeringens fortsatta arbete med digitalisering. It har en viktig roll för att bidra till den nöd- vändiga samhällsomställningen, där nya tekniska lösningar kan ge effektivare resurshantering och minskad klimatpåverkan. Regeringen förstärker styrningen och sam- ordningen av den övergripande it-användningen i statsförvaltningen. Digitaliseringen av den svenska offentliga förvaltningen ska stimuleras (se vidare under ), bl.a. ur ett miljöperspektiv med syfte att t.ex. öka resurs- effektiviteten. Regeringen avser att inom ramen för e-förvaltningsarbetet analysera utvecklingen, bl.a. hur statliga myndigheter i större utsträck- ning ska kunna använda it för distansmöten. Distansmöten bidrar till att nå regeringens klimat- och miljömål, bl.a. miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. De erfarenheter och den kompetens som har upparbetats inom ramen för (resfria möten i myndigheter) bör tas tillvara i sammanhanget(se avsnitt 4.4.2). Internets utveckling ska karaktäriseras av öppenhet, frihet och säkerhet, till gagn för med- borgare, företag, organisationer och offentlig sektor. Målet är ett globalt, tillgängligt, öppet och robust internet som präglas av frihet och respekt för mänskliga rättigheter så som person- lig integritet. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Flerpartssamverkan i olika fora ska stärkas. För att bevara och utveckla ett globalt och robust internet som präglas av frihet och öppen- het behöver det svenska engagemanget i bl.a. () och for Assigned Names and Numbers (ICANN) fortgå. Alla myndigheter bör använda sig av DNSSEC, en säkerhetsstandard för internetadresser, och vara nåbara med internet- protokollet version 6 (IPv6). Digitaliseringen ger det offentliga nya sätt att lösa sina uppgifter på. Trots att har bland de bästa förutsättningarna i världen för digitalisering verkar det finnas outnyttjad potential inom offentlig sektor. ekonomiska vårproposition (prop. 2014/15:100) skriver regeringen bl.a. att stats- förvaltningen ständigt möter nya utmaningar som en följd av omvärldsförändringar och nya krav. Det innebär att myndigheterna kontinuerligt behöver utveckla sina arbetssätt och sin förmåga till samverkan med andra statliga myndigheter, den kommunala sektorn och samhället i övrigt. Regeringen framhåller att digitalisering är ett viktigt verktyg för effektivisering av den offentliga förvaltningen. I budgetpropositionen annonserade regeringen en satsning för perioden –2018 som ska förstärka styrningen och samordningen av övergripande it-användning i statsförvalt- ningen, en inriktning som ligger fast. Satsningen fastställdes av beslut med anledning av budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 22, bet. 2014/15:TU1, rskr. 2014/15:86) och propositionen Vårändrings- budget (prop. 2014/15:99, bet. 2014/15:FiU21, rskr. 2014/15:255). Regeringens bedömning är att digitala tjänster ska, så långt det är möjligt och där det är relevant, vara förstahandsval i den offentliga sek- torns kontakter med medborgare, organisationer och företag. När det gäller företagens uppgiftslämnande till statliga myndigheter bedömer regeringen att detta i huvudsak bör göras elektroniskt. Det skulle i många fall medföra färre felaktiga upp- giftsinlämningar och göra det lättare för företag att få besked om status för ärenden. (Se även avsnitt 3.8.2 i utgiftsområde 24 Näringsliv). Försörjningen av elektronisk identifiering och underskrift till offentlig sektor är av största vikt. Rutinerna för identifiering och underskrift i samband med användning av digitala tjänster bör fungera på ett enkelt sätt för användaren, oavsett om denne befinner sig i eller utomlands. Rutinerna måste dessutom bidra till en hög säkerhetsnivå.