prop · H20365 · 2015-03-11 00:00:00 — Vissa frågor kvarstår att lösa på nivå 2. Information och samråd med ägde rum inför Ekofin- rådet (skriftligen), juni, juli, . Kommissionen presenterade ett direktivförslag om bostadslåneavtal (se faktapromemoria 2010/11:FPM104). Rådet enades om en allmän inriktning och gav ordförandeskapet mandat att inleda förhandlingar med . Efter att förhandlingarna mellan rådet och avslutats antog sin ståndpunkt . Rådets motsvarande ståndpunkt antogs . beslutade regeringen kommitté- direktiven Genomförande av EU-direktiv om bostadslåneavtal (dir. 2014:13). En särskild utredare har fått i uppdrag att bl.a. föreslå hur bostadslåneavtalsdirektivet ska genomföras i svensk rätt. Direktivet ska vara genomfört i medlemsstaterna . Direktivet syftar till att främja en välfungerande inre marknad för bostadskrediter med ett högt konsumentskydd. ska den finansiella stabiliteten säkerställas. Direktivet är, med ett fåtal undantag, ett minimidirektiv till skydd för konsumenten. Direktivet innehåller ett femtiotal artiklar. En viktig del av direktivet gäller vilken information som ska lämnas före och efter ingående av bostadslåneavtalet. Det finns även regler om kreditprövning av konsumenten, den effektiva räntan, tillgång till kreditupplysningar och rätt för konsumenten att överväga kreditavtalet. Ytterligare exempel är bestämmelser om hur kreditgivare, kreditförmedlare och s.k. utsedda representanter (representanter för en kreditförmedlare) ska agera i samband med bostadskreditgivning till konsumenter och om vilka kunskaps- och kompetenskrav som personalen ska uppfylla. Direktivet innehåller regler om finansiell utbildning av konsumenter. Genom direktivet skapas dessutom en rätt för auktoriserade kreditförmedlare att erbjuda kreditförmedlartjänster inom hela EU. Flera artiklar gäller hur tillsynen ska hanteras vid gränsöverskridande kreditverksamhet. Skattesystemet är ett viktigt nationellt instrument för att främja en god ekonomisk utveckling, en varaktig hög sysselsättning och en uthållig finansiering av offentliga utgifter. Samarbetet inom EU på skatteområdet syftar bl.a. till att säkerställa den inre marknadens upprättande och funktion och att undvika snedvridning av konkurrensen. har man kommit överens om ändringar i sparandedirektivet, ett direktiv om administrativt samarbete för beskattning och ändringar i moder- och dotterbolagsdirektivet. Vidare har diskussioner förts om kommissionens förslag om bl.a., energiskattedirektivet, en standardiserad mervärdesdeklaration, en gemensam konsoliderad bolagsskattebas och en skatt på finansiella transaktioner. 18.1.1Skatt på finansiella transaktioner bemyndigade elva medlemsstater (, , , , , , , , , och ) att inleda ett fördjupat samarbete om en skatt på finansiella transaktioner (FTT), eftersom det inte fanns enhälligt stöd för den FTT som föreslagits av kommissionen (inom EU27). presenterade kommissionen ett förslag till rådets direktiv om genomförande av det fördjupade samarbetet på området (se faktapromemoria 2012/13:FPM76). har fortsatta förhandlingar om direktivförslaget pågått i rådsarbetsgruppen för skattefrågor. har deltagit aktivt, men har inte rösträtt. På Ekofin- rådet gjorde de deltagande medlemsstaterna (utom ) ett formellt uttalande om inriktningen på det fortsatta arbetet. Inriktningen är att införa en FTT steg för steg och i det första steget inkludera aktier och vissa derivat. De deltagande medlemsstaterna har dock ännu inte nått någon överenskommelse om skatten. Vid Ekofin- rådet presenterade ordförandeskapet en lägesrapport om arbetet med förslaget. En lägesrapport presenterades även på Ekofin- rådet . Regeringen förutsätter att icke deltagande medlemsstaters intressen beaktas i behandlingen av skatteförslaget. Regeringen informerade skatteutskottet . Dagens energiskattedirektiv är föråldrat och behöver samordnas med EU:s ambitiösa klimat- och energipolitiska mål. Väl fungerande, samordnade och effektiva verktyg behövs. Kommissionen presenterade därför en översyn och förslag till ändringar av direktivet (se faktapromemoria 2010/11:FPM113). Förslaget har under diskuterats i rådsarbetsgruppen för skattefrågor utan att enighet kunnat nås. har verkat för en kompromisslösning som bevarar de huvudsakliga grundelementen i kommissionens förslag. noterade en framstegsrapport över arbetet och höll en riktlinjedebatt , då stöd inte framkom för en kompromiss. Kommissionen har därefter i samband med att arbetsprogrammet presenterades angett att förslaget avses återkallas efter att och rådet har hörts. Samråd med ägde rum . presenterade kommissionen ett förslag om standardiserad mervärdesskattedeklaration (se faktapromemoria 2013/14:FPM26). Syftet med förslaget är att företag i ska kunna lämna standardiserade mervärdesskatteuppgifter till skattemyndigheterna i ett gemensamt, företrädesvis elektroniskt, format. I förslaget behandlas innehållet i den standardiserade mervärdesskattedeklarationen samt hur och när den ska lämnas. Skyldigheten att lämna en standardiserad momsdeklaration ska i princip gälla alla företag. Det grekiska ordförandeskapet lade fram en lägesrapport som Ekofin- rådet godkände . I denna rapport uppmanade rådet det kommande ordförandeskapet att gå vidare med det tekniska arbetet med förslaget och att rådet skulle utforska möjligheten att använda en EU-webbportal. I princip är merparten av medlemsstaterna överens om att man med en standardiserad mervärdesskattedeklaration kan uppnå en betydande minskning av företagens administrativa bördor. Den mest grundläggande frågan är hur man uppnår rätt balans mellan en ekonomsikt hållbar nivå för standardisering och förenkling av innehållet i och formen för mervärdesskattedeklarationen och den grad av flexibilitet som de flesta medlemsstater önskar behålla. Det är i huvudsak fyra delar av förslaget där det råder oenighet, nämligen innehållet i den standardiserade mervärdesskattedeklarationen, formulär för den standardiserade deklarationen, tröskelvärden för mikroföretag samt EU- webbportalen för mervärdesskatt. Vid informerade kommissionen om det pågående förhandlingsarbetet och det italienska ordförandeskapet uppgav att det kommer att reflektera över lämpligaste väg framåt så att en överenskommelse ska kunna nås. Överläggning ägde rum i skatteutskottet . Kommissionen lämnade ett förslag om att ändra mervärdes- skattedirektivet om behandlingen av vouchrar, dvs. värdebevis som exempelvis telefonkort (se faktapromemoria 2011/12:FPM153). Syftet är att klargöra och harmonisera reglerna för när mervärdesskatt ska tas ut för vouchrar så att dubbelbeskattning och icke-beskattning kan undvikas. saknar mervärdesskattedirektivet särskilda bestämmelser om vouchrar. I vissa medlemsstater beskattas därför en voucher vid utställandet medan den i andra medlemsstater beskattas vid inlösen. Förslaget har diskuterats i rådsarbetsgruppen för skattefrågor . Frågan är dock komplex och berör många olika företeelser i olika branscher, vilket gör att det har varit svårt att hitta en gemensam lösning. är positivt till förslaget och anser att det är angeläget att företagen kan konkurrera på lika villkor och att dubbelbeskattning 2014/15:65 undviks. Det är viktigt att skatteintäkterna säkras samt att skatteuttaget är stabilt och effektivt, inte minst för en väl fungerande inre marknad. Det är vidare angeläget att reglerna är tydliga och förutsägbara för företagen. Överläggning ägde rum i skatteutskottet . Diskussioner har ägt rum i rådsarbetsgruppen för skattefrågor om det förslag om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas () som kommissionen överlämnade (se faktapromemoria 2010/11:FPM96). En första övergripande läsning av förslaget avslutades . Därefter har diskussioner förts om olika kompromissförslag om beräkningen av skattebasen och en generell regel mot missbruk. har diskussionerna om skattebasen, inklusive vissa internationella aspekter av förslaget, fortsatt i rådsarbetsgruppen. Två kompromissförslag har lämnats och diskuterats. Enligt kommissionen är ett av huvudsyftena med förslaget att lösa problemen med internprissättning och gränsöverskridande förlust- utjämning. Enligt förslaget ska CCCTB fungera parallellt vid sidan av nuvarande nationella bestämmelser och vara frivilligt, dvs. företagen ska kunna välja om de vill bli beskattade enligt de vanliga nationella skattereglerna eller enligt CCCTB. Modellen innebär att en gemensam skattebas räknas fram för alla i en koncern. Basen kommer därefter att fördelas på ett schablon- mässigt sätt mellan dessa företag. Företagen ska alltså beskattas utifrån en schablonmässigt fördelad vinst och inte utifrån den verkliga vinsten. Varje stat tillämpar sedan sin bolagsskattesats på sin andel av skatte- basen. 18.2.5 Uppförandekoden för företagsbeskattning Enligt uppförandekoden ska skatteåtgärder som innebär en påtagligt lägre effektiv beskattningsnivå än den som normalt tillämpas i en Medlemsstaterna åtar sig också att inte införa nya skadliga skatteåtgärder samt att se över nuvarande bestämmelser (frysning). Vidare ska medlemsstaterna avveckla de skatteåtgärder som bedöms vara skadliga (avveckling). En särskild högnivågrupp, uppförandekodgruppen, har inrättats inom rådet för att genomföra uppförandekodens bestämmelser. frågor inom kodens ram ska därutöver behandlas enligt gruppens Detta gäller förhållandet till tredjeland, administrativ praxis, åtgärder för att motverka skattebedrägeri och annat missbruk, övervakning av genomförande av överenskomna riktlinjer, framtagande av riktlinjer för olika typer av förmånliga regimer samt vissa frågor om skatteplanering med hjälp av särskilda skatteregimer för investerings- Gruppen lämnar varje halvår en rapport som antas av rådet. Samråd har skett med , . 18.2.6 Moder-/dotterbolagsdirektivet Skr. presenterade kommissionen ett förslag till ändring i rådets direktiv /96/EU om ett gemensamt beskattningssystem för moderbolag och dotterbolag hemmahörande i olika medlemsstater (se faktapromemoria 2013/14:FPM38). Syftet är att dels förhindra dubbel icke-beskattning, dels förhindra skatteundandragande och skattemissbruk genom artificiella arrangemang. Utdelningar och övriga vinstöverföringar från dotterbolag till moder- bolag ska vara skattefria i moderbolaget endast i den mån betalningen inte är avdragsgill i dotterbolaget. Även en gemensam obligatorisk anti- missbruksbestämmelse för medlemsstaterna ingår i förslaget. Det grekiska ordförandeskapet delade upp ändrings- direktivet i två delar. Frågan om dubbel icke-beskattning av vinstutdelningar mellan olika medlemsstater behandlades vid men en politisk överenskommelse kunde inte nås. Främst för att inte var över- tygat om att ägande i svenska investmentföretag inte skulle påverkas negativt genom att vinstutdelningar skulle bli kedjebeskattade. Kommissionen gjorde därför ett uttalande där det betonades att de föreslagna ändringarna är tillämpliga på situationer där dubbel icke- beskattning uppkommit på grund av olikheter i medlemsstaternas skatte- mässiga behandling av vinstutdelning, som ger oavsiktliga skattefördelar och bekräftade att ändringarna inte är avsedda att gälla när dubbel icke- beskattning inte sker eller om tillämpningen leder till dubbelbeskattning av vinstutdelningar mellan moderbolag och dotterbolag. En politisk överenskommelse nåddes vid . När det gäller den återstående frågan, en gemensam obligatorisk anti- missbruksbestämmelse, skickade riksdag ett motiverat yttrande till EU. ansåg att förslaget om en gemen- sam obligatorisk anti-missbruksbestämmelse strider mot subsidiaritets- principen. Ett kompromissförslag presenterades av det italienska ordförande- skapet som innebär att en anti-missbruksbestämmelse i form av en minimireglering införs. Det innebär att en lägsta nivå harmoniseras inom EU. Vid diskuterades förslaget men någon överenskommelse kunde inte nås. En politisk överenskommelse nåddes dock vid . anser att det är angeläget att motverka möjligheterna till skatteflykt. Förslaget syftar till att bekämpa detta. är positivt till att kompromissförslaget utformas som en minimireglering. kan således utöver denna anpassa sina anti-missbruksbestämmelser till nationella förhållanden. Kompromissförslaget bedöms därför, till skillnad mot kommissionens förslag, inte strida mot subsidiaritets- principen. Överläggning ägde rum med skatteutskottet och samråd med ägde rum . Rådets direktiv /48/EU om ändringar i sparandedirektivet antogs . Ändringsdirektivet bygger på det förslag som kommissionen lade fram 2008 (se faktapromemoria 2008/09:FPM71). Syftet med ändringarna är att täppa till vissa kryphål i det nuvarande sparandedirektivet, som började tillämpas . Ändringarna innebär bl.a. att även betalningar som går via vissa obeskattade juridiska konstruktioner, såväl inom som utanför EU, till fysiska personer inom EU, ska omfattas av direktivet. Dessutom utvidgas tillämpningsområdet till att bl.a. omfatta vissa livförsäkringar. Förändringarna syftar också till att höja kvaliteten på den information som utbyts så att den fysiska person som mottar en räntebetalning med större säkerhet kan identifieras. Vidare har kommissionens förhandlingar med , , , och fortsatt med inriktning på att även dessa länder ska tillämpa de föreslagna ändringarna av direktivet. har haft de ovan beskrivna ändringarna i sparande- direktivet som en prioriterad fråga och ser med tillfredsställelse på att ändringarna nu har antagits. Samråd har ägt rum med . 18.3.2Administrativt samarbete i fråga om beskattning lade kommissionen fram ett förslag till ändringar i direktivet om administrativt samarbete i fråga om beskattning (se faktapromemoria 2012/13:FPM150). Förslaget innebär bl.a. att det införs bestämmelser om obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar om tillgångar och kapitalinkomster på finansiella konton. Kommissionens förslag föranleddes bl.a. av att samtliga medlemsstater hade ingått eller förväntades ingå avtal med om automatiskt informationsutbyte när det gäller tillgångar och inkomster på finansiella konton. Avtalen är baserade på den amerikanska lagstiftningen om rapportering av uppgifter om finansiella konton i andra länder som inne- has av amerikanska personer (FATCA). , , , och tog tillsammans med fram en modell för avtal som innebär att de finansiella instituten rapporterar till sitt eget lands skattemyndighetet, som sedan överför upplysningarna till det amerikanska federala skatteverket, den s.k. modell 1. under- tecknade ett sådant avtal med . De nämnda fem länderna tog också initiativ till multilateralt automatiskt informationsutbyte motsvarande modell 1. Ett stort antal stater och jurisdiktioner, bl.a. , har anslutit sig till denna grupp som åtagits sig att tidigt genomföra ett automatiskt informationsutbyte om finansiella konton (den s.k. gruppen för tidigt antagande). Ett multilateralt ramavtal för informationsutbyte mellan dessa stater och Inom har det tagits fram en global standard för automatiskt Skr. 2014/15:65 informationsutbyte om finansiella konton, bestående bl.a. av en rapporteringsstandard och en modell för bi- eller multilaterala avtal mellan behöriga myndigheter om utbytet. Rapporteringsstandarden återspeglar, med vissa justeringar, modell 1 för . Det är denna standard som gruppen för tidigt antagande har åtagit sig att genomföra i nationell lagstiftning, med vissa undantag så att den träder i kraft . Ändringsdirektivet avviker från globala standard endast där det är nödvändigt. Direktivet antogs vid . har stått bakom inriktningen på arbetet. Överläggning ägde rum med skatteutskottet och samråd med har ägt rum . EU:s budget omfattar den europeiska unionens samtliga förväntade inkomster och utgifter. förhandlas budgeten , vilket är andra året i den fleråriga budgetram som omfattar perioden –2020. Den svenska EU-avgiften bestäms utifrån betalnings- anslagen på EU:s årsbudget. 19.1Förhandling om EU:s årsbudget 2015 EU-budgetens inriktning och nivå bestäms dels av den fleråriga budgetramen som anger ramar för samtliga utgifter och åtaganden under varje utgiftsrubrik för en sjuårsperiod, dels av EU:s årliga budgetprocess. Utgifterna bestäms även av de nivåer som fastställs i det löpande lagstiftningsarbetet i EU. Budgeten är den andra i den fleråriga budgetram som omfattar perioden –2020. Årsbudgetförfarandet inleddes med att kommissionen presenterade sitt budgetförslag. Processen var försenad med anledning av förhandlingen av valet till . Åtagandeanslagen föreslogs uppgå till , vilket lämnar en marginal till taket för åtaganden på . Betalningsanslagen föreslogs uppgå till med en negativ marginal till taket för betalningar på . Därtill föreslås att ytterligare instrument om mobiliseras utanför budgetramen. Det betyder att kommissionen föreslår att betalningstaket i den överenskomna fleråriga budgetramen överskrids med totalt . har under förhandlingarna i rådet, mot bakgrund av allmänna budget- restriktiva hållning, ansett att kommissionens förslag legat för högt och saknar tillräckliga marginaler för att kunna möta oförutsedda händelser under budgetåret. Rådets ståndpunkt innebär neddragningar i förhållande till kommissionens budgetförslag med för åtagande- anslagen och på betalningsanslagen. totala marginaler i budgeten på på åtagandeanslag och för betalningar. ståndpunkt innebär en ökning av åtagandeanslagen i förhållande till kommissionens budgetförslag med till och en ökning av betalningsanslagen med 4 001 miljoner euro till . dessutom att i betalningar mobiliseras utanför budget- Sammantaget innebär detta att förslag överskrider betalningstaket i budgetramen med . Utöver årsbudgeten omfattar förhandlingen om 2015 års budget även ett antal ändringsbudgetar (ÄB) till budget. ändringsbudgetar innehåller såväl ökade utgifter som ökade inkomster. träffades Ekofin/Budget men lyckades inte enas om en gemensam ståndpunkt för ändringsbudgetarna till budget. Förlikningsmötet med ajournerades därför till den 17 Rådet hade då nått en ståndpunkt om 2014 års ändrings- budgetar men någon överenskommelse med kunde ändå inte nås innan förlikningsperioden gick ut vid Enligt fördraget ska kommissionen därmed presentera ett nytt förslag till årsbudget , vilket man gjorde . Kommissionens nya förslag till årsbudget innefattade en åtagande marginal på 1 772 och en betalningsmarginal på 789 miljoner euro (exklusive specialinstrumenten). ökade tjänster för finansmarknadsmyndigheterna , och EIOPA samt för EASO, EUROPOL och Frontex. slog även förslag om en överföring av medel för de Särskilda sändebuden (rubrik 4) till EEAS (rubrik 5). ändringsbudget 3 föreslog kommissionen en mobilisering av marginalen för oförutsedda utgifter med och att 711 miljoner euro i betalningsmarginal utnyttjas utöver den tidigare beslutade Detta innebar sammantaget att betalningstaket Vidare föreslogs betalningarna för ändringsbudgetarna 5 och 7 ligga över betalningstaket. I samband med presentationen av det nya årsbudgetförslaget presenterade kommissionen även ändringsbudget 8 (ÄB 8) , vilken är en kopia av tidigare ändringsbudget 2 för Skälet till att kommissionen presenterat ÄB 8 är att ÄB 2 formellt var en del av det misslyckade förlikningspaketet och därför måste kommissionen enligt fördraget presentera en ny ändringsbudget med antog rådet med kvalificerad majoritet en paket- överenskommelse innehållande ändringsbudgetarna , års- budgeten och ett antal deklarationer. innebär att marginalerna för åtaganden och betalningar 2015 uppgår till 1 677 respektive (exklusive specialinstrumenten). Mot bakgrunden av att förslaget till årsbudget 2015 innefattade betydande marginaler kunde stödja förslaget. När det gäller ÄB 3 föreslås marginalen för oförutsedda utgifter mobiliseras för ett belopp motsvarande i enlighet med kommissionens förslag. I beloppet för marginalen för oförutsedda utgifter ingår 350 miljoner Skr. 2014/för specialinstrumenten, vilket innebär att frågan om huruvida betalningar från specialinstrumenten ska budgeteras under eller över betalningstaket skjuts upp. kunde inte stödja förslaget till ÄB 3, se bilaga 3. Vidare föreslås betalningarna för ÄB 5 och 7 senareläggas till 2015 och placeras under taket. Paketöverenskommelsen antogs av . Samråd med och överläggning med finansutskottet genomfördes inför rådets läsning av budgetförslaget samt inför Ekofin/Budget-förlikningen . Samråd ägde även rum med inför att rådets position om paketet antogs. 19.2Sveriges EU-avgift och återflöde EU-avgift bestäms utifrån betalningsanslagen på EU:s årsbudget och baseras på de faktiska utgifterna på EU-budgeten. beräknas avgift till EU att uppgå till ca . Det är högre än prognosen i budgetpropositionen . Då beräknades den svenska avgiften uppgå till . Att utfallet avviker beror på att revision har gjorts av medlemsstaternas faktiska BNI- och mervärdesskattebas. Vidare togs beslut om ändringsbudgetar på EU:s budget på såväl inkomstsidan som på utgiftssidan först och kommer därmed att faktureras först . Enligt årsredovisningen för staten uppgick återflöde från EU- budgeten till sammanlagt ca . Återflödet kommer huvudsakligen från garantifonden för jordbruket (), jordbruksfonden (), bidrag från () samt bidrag från (). 19.3Högnivågruppen för översyn av systemet för egna medel En högnivågrupp om översyn av egna medelsystemet inrättades under ledning av kommissionär och består av representanter för rådet, kommissionen och . Gruppen har ägnat sig åt att inventera nuvarande system och att identifiera kriterier mot vilka systemet kan utvärderas för att kunna föreslå förbättringar. En första rapport från gruppen presenterades . Kommissionen ska bedöma om det parallellt med den allmänna översynen av budgetramen 2016 behövs nya initiativ om egna medel för nästa budgetramsperiod. Regeringens utgångspunkt är att den översyn som genomförs måste ha bäring på perioden . Förhandlingarna om systemet för egna medel fastställde ett beslut om EU-budgetens Enligt beslutet kvarstår systemet för egna medel i allt väsentligt i oförändrad form jämfört . ska bli giltigt krävs ett nationellt godkännande av respektive medlems- Regeringen överlämnade propositionen Godkännande av rådets beslut om systemet för EU-budgetens finansiering (prop. 2013/14:238) till . Beslutet beräknas kunna träda i kraft under Det nya beslutet kommer dock i alla delar att verka retroaktivt Skydd av EU:s finansiella intressen Europeiska revisionsrättens granskning av kommissionens genom- förande av budgeten ligger till grund för bedömningen av om kommissionen ska beviljas ansvarsfrihet för aktuellt budgetår. röstade nej till rådets rekommendation till att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten Revisionsrättens årsrapport och ansvarsfrihet för kommissionen för genomförandet av presenterar den Europeiska revisionsrätten sin årsrapport för föregående budgetår. var det således rapporten om budgetår som presenterades. ligger till grund för den rekommendation som rådet ska lämna till om kommissionen ska beviljas ansvarsfrihet för det Detta görs vid ett rådsmöte . att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten och röstade nej till rekommendationen vid Övriga medlemsstater ställde sig bakom slutsatser som innehöll rådets bedömning av läget och utvecklingen samt uppmaning till åtgärder från kommissionens sida för att komma till rätta med de brister som revisionsrätten konstaterat. beslutade att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för genom- av budgeten 2012. Årsredovisning för staten 2013 (skr. 2013/14:101) om innehållet i Skr. 2014/15:65 revisionsrättens årsrapport om 2012. publicerade revisionsrätten årsrapporten om . Rapporten presenterades för av revisionsrätten . lämnar revisionsrätten en revisionsförklaring med reservation när det gäller genomförandet av EU:s budget. Revisionsrätten lämnar dock ett uttalande utan reservation för EU:s räkenskaper. Revisionsrättens granskning visar att betalningarna från budgeten innehåller väsentliga fel för alla utgiftsområden utom ett, Administration och därmed sammanhängande utgifter.