prop · H30310 · 2015-11-03 00:00:00 — Däremot anser verket att det är högst sannolikt att en värdepapperscentral som hör hemma i en annan stat inom EES än inte kommer att kunna bistå verket med samma uppgifter om typ av värdepapper som gör och att detta skulle kunna få stora konsekvenser för deklarationsförfarandet. , med instämmande av , ifrågasätter om föreslagna ändringar är förenliga med principerna för FATCA och anför bl.a. att ett finansiellt institut enligt FATCA endast ska rapportera till sitt verksamhetslands skattemyndighet, dels för att institutet ska veta vilket lokalt regelverk som det har att följa, dels för att undvika dubbelrapportering. Skälen för regeringens förslag Allmänt om kontrolluppgiftsskyldighet för centrala värdepappers- förvarare Förfarandet vid uttag av skatter, bl.a. när det gäller skyldighet att lämna inkomstdeklaration och kontrolluppgifter, regleras i skatteförfarande- lagen. Kontrolluppgifter ska enligt 14 kap. 1 § skatteförfarandelagen lämnas för andra än uppgiftslämnaren själv till ledning för bl.a. bestämmande av underlag för att ta ut skatt eller avgift enligt inkomstskattelagen (1999:1229). Kontrolluppgifter ska lämnas för varje kalenderår och normalt ha kommit in till närmast följande kalenderår (24 kap. 1 § skatteförfarandelagen). Den som är skyldig att lämna kontrolluppgift ska närmast som kontrolluppgiften gäller informera den som uppgiften avser om de uppgifter som lämnas i kontrolluppgiften (34 kap. 3 § skatte- förfarandelagen). ska före året efter utgången av beskatt- ningsåret underrätta fysiska personer och dödsbon som kan antas vara deklarationsskyldiga om bl.a. de kontrolluppgifter som har kommit in till som underlag för bl.a. beslut om slutlig skatt (31 kap. 4 § skatteförfarandelagen). Underrättelsen sker genom att uppgifterna anges i det fastställda formuläret för inkomstdeklarationen (6 kap. 6 § andra stycket skatteförfarandeförordningen [2011:1261]). har kontroll- uppgifterna i många fall en funktion av inkomstuppgift som direkt ligger till grund för beskattningen. är det alltså ofta den deklarations- skyldige som ska kontrollera att uppgiftslämnaren har uppgett rätt uppgifter. Om en uppgift som den deklarationsskyldige har fått under- rättelse om är korrekt, ska den deklarationsskyldige godkänna uppgiften. Om en uppgift är felaktig eller saknas, ska den deklarationsskyldige genom ändring eller tillägg lämna de uppgifter som behövs (31 kap. 5 § skatteförfarandelagen). Om någon inte har fullgjort sin kontrolluppgiftsskyldighet kan enligt 37 kap. 2 § skatteförfarandelagen förelägga denne att fullgöra skyldigheten. Ett föreläggande får enligt 44 kap. 2 § samma lag förenas med vite om det finns anledning att anta att föreläggandet annars inte följs. I det följande anges de kontrolluppgifter som är av intresse för detta lagstiftningsärende, nämligen de som den svenska centrala värdepappers- förvararen lämnar till . är den enda svenska centrala värdepappersförvararen. Det innebär att samtliga svenska avstämningsbolag har sina aktier registrerade hos bolaget. Det finns cirka 1 200 avstämningsbolag i . Som framgår av avsnitt 4.4 finns det omkring 3,4 miljoner kontohavare hos bolaget. De finansiella instrument som finns registrerade hos bolaget har ett sammanlagt marknadsvärde om i vart fall . Kontrolluppgift ska lämnas om ränteinkomster och annan avkastning än kapitalvinst som hänför sig till fordringsrätter och som utgör intäkt i inkomstslaget kapital (17 kap. 1 § skatteförfarandelagen). Termen fordringsrätt har samma betydelse och tillämpningsområde som i inkomstskattelagen (3 kap. 2 § skatteförfarandelagen). med svenska och utländska fordringsrätter anges i 48 kap. 3 och 4 §§ Vanliga skuldebrev och obligationer utgör fordrings- Av 1 kap. 4 § första stycket 2 b lagen om värdepappersmarknaden framgår bl.a. att en obligation utgör ett finansiellt instrument. fordringsrätt kan alltså vara ett sådant finansiellt instrument som en central värdepappersförvarare får registrera i ett avstämningsregister för emittenten (4 kap. 3 § kontoföringslagen). för fysiska personer och dödsbon (17 kap. 2 § skatteförfarandelagen) och ska lämnas av den som har tillgodoräknat eller betalat ut ränta eller annan avkastning (17 kap. 3 § skatteförfarandelagen). ska uppgift lämnas bl.a. om tillgodoräknad eller utbetald ränta och annan avkastning (17 kap. 5 § skatteförfarandelagen). Kontrolluppgift om ränta och utdelning på delägarrätter samt annan avkastning än kapitalvinst som hänför sig till delägarrätter och som utgör intäkt i inkomstslaget kapital ska lämnas för fysiska personer och dödsbon av den som har tillgodoräknat eller betalat ut ränta, utdelning avkastning (19 kap. 1–3 §§ skatteförfarandelagen). annan avkastning avses t.ex. avkastning på en s.k. aktieindexobligation (se RÅ 2003 ref. 48 och prop. 2004/05:113 s. 59). uppgift lämnas om tillgodoräknad eller utbetald ränta, utdelning och annan avkastning (19 kap. 5 § skatteförfarandelagen). Kontrolluppgift ska även lämnas till vid avyttring av vissa delägarrätter och av fordringsrätter, slutförande av options- och termins- affärer, som inte innebär förvärv eller försäljning av egendom, samt utfärdande av optioner (21 kap. 1 § skatteförfarandelagen). graf gäller inte för avyttringar av andelar i värdepappersfonder, vissa fondföretag, specialfonder eller utländska specialfonder. rätt har samma betydelse och tillämpningsområde som i inkomstskatte- lagen (3 kap. 2 § skatteförfarandelagen). Vad som avses med delägarrätt framgår av 48 kap. 2 § inkomstskattelagen. Delägarrätter kan vara både svenska och utländska tillgångar om det inte i 48 kap. 2 § samma lag är särskilt angivet att bara svenska tillgångar omfattas. ska lämnas för fysiska personer och dödsbon (21 kap. 2 § skatteför- 21 kap. 3 § 5 kontrolluppgiften ska lämnas av den som har betalat ut ersättning vid avyttring genom inlösen. En central värdepappersförvarare kan betala ut ersättning genom inlösen (jfr avsnitt 7.5). Vilka uppgifter som ska lämnas i kontrolluppgiften framgår av 21 kap. 5 och 6 §§ skatteför- farandelagen (bl.a. uppgift om den ersättning som har överenskommits). 1 § och 22 kap. 17 § skatteförfarandelagen kontrolluppgifter även ska lämnas om avyttring av andelar i vissa fonder och fondföretag och om schablonintäkt vid innehav av andelar i vissa fonder och fondföretag. Kontrolluppgifterna ska lämnas för fysiska personer och dödsbon (20 kap. 2 § och 22 kap. 18 § skatteförfarande- Utgångspunkten är att det inte i första hand är en central värdepappersförvarare som är skyldig att lämna kontrolluppgift om Om det bl.a. är fråga om avyttring genom inlösen ska fondbolag, förvaringsinstitut, AIF-förvaltare, förvaltningsbolag eller kontrolluppgiften (20 kap. 3 § första stycket Om ett förvaltningsbolag, ett fondföretag eller en utländsk AIF-förvaltare har slutit avtal med ett värdepappersinstitut om att ombesörja försäljning och inlösen av andelar, ska kontrolluppgiften i stället lämnas av värdepappersinstitutet (20 kap. 3 § andra stycket skatteförfarandelagen). Om en andel är förvaltarregistrerad ska i stället förvaltaren lämna kontrolluppgiften (20 kap. 3 § tredje stycket skatteför- farandelagen). Motsvarande bestämmelser finns i 22 kap. 19 § skatteför- farandelagen. Om det i stället är fråga om annan avyttring än inlösen, t.ex. vid försäljning över börsen, ska kontrolluppgiften lämnas av förvaltaren om andelarna är förvaltarregistrerade (20 kap. 4 § första stycket skatteförfarandelagen). Om andelarna inte är förvaltarregistrerade ska kontrolluppgiften lämnas av ett värdepappersinstitut i det fall detta medverkar vid avyttringen (20 kap. 4 § andra stycket skatteförfarande- lagen). Med tanke på dessa bestämmelser kan det antas ha förekommit att på uppdrag av någon annan, t.ex. ett värdepappersinstitut eller en förvaltare, bl.a. har ombesörjt eller med- verkat vid avyttringen av andelarna och därför har lämnat aktuella kontrolluppgifter. Vilka uppgifter som ska lämnas i kontrolluppgifterna framgår av 20 kap. 6 § (bl.a. uppgift om kapitalvinst eller kapitalförlust, slag av fond och fondens identifikationsnummer) respektive 22 kap. 21 § skatteförfarandelagen (uppgift om storleken på schablonintäkten). I 23 kap. 2 § skatteförfarandelagen regleras kontrolluppgiftsskyldighet avseende fysiska personer som är begränsat skattskyldiga. Ovan nämnda kontrolluppgifter ska även lämnas för begränsat skattskyldiga. Alla kontrolluppgifter ska innehålla bl.a. nödvändiga identifikations- uppgifter för den uppgiftsskyldige och den som kontrolluppgiften lämnas för samt uppgift om skatteavdrag (24 kap. 4 § skatteförfarandelagen). Med identifikationsuppgifter menas namn, personnummer, samordnings- nummer eller organisationsnummer och postadress (5 kap. 11 § skatte- förfarandeförordningen). Som nämns ovan i bl.a. avsnitt 13.1 innebär förordningen om värde- papperscentraler bl.a. att emittenter, dvs. avstämningsbolag enligt svensk rätt, ska ha rätt att välja vilken värdepapperscentral inom EES som helst som har auktorisation för registrering av aktier i avstämningsregister eller motsvarande utländskt register. En värdepapperscentral har dock under vissa förutsättningar rätt att vägra tillhandahålla tjänster till avstäm- ningsbolaget (artikel 49.3 i förordningen). Avstämningsbolagens frihet att välja värdepapperscentral för registrering av aktier i avstämnings- register eller motsvarande utländskt register gäller dock inte värde- papperscentraler från tredjeland (artikel 49.1 i förordningen). Ett avstämningsbolag kan dock ingå avtal med värdepapperscentral från tredjeland om ansvar för aktieboken (se avsnitt 7.5). En värdepapperscentral kan frivilligt tillhandahålla sådana anknutna tjänster som anges i avsnitt B till bilagan till förordningen. Bland dessa anknutna tjänster finns hantering av bolagshändelser, inklusive skatt (punkten 2 b). Utöver hanteringen av bolagshändelser, inklusive skatt, nämns också lagstadgad rapportering som en anknuten tjänst (punkten 4 b). Rapportering till skattemyndigheter kan vara en sådan tjänst. Av skäl 31 till förordningen framgår bl.a. att förteckningen över anknutna tjänster inte är uttömmande och att värdepapperscentralerna bör vara auktoriserade att tillhandahålla sådana anknutna tjänster, om detta bidrar till att öka värdepappersmarknadernas säkerhet, effektivitet och öppenhet. Det framgår vidare att om tillhandahållandet av sådana tjänster avser källskatte- och rapporteringsskyldigheter gentemot skattemyndig- heterna, kommer det även i fortsättningen att utföras i enlighet med den berörda medlemsstatens rätt. Detsamma gäller för hantering av bolags- händelser, t.ex. utdelning (skäl 56 till förordningen). Dessa anknutna tjänster kan bl.a. bestå av att betala ut eller tillgodo- räkna ränta, utdelning eller annan avkastning, eller att betala ut ersättning vid avyttring genom inlösen. Behovet av ett fungerande kontrolluppgiftssystem Kapitalbeskattning av fysiska personer bygger i mycket stor utsträckning på kontrolluppgifter och att uppgifterna i lämnade kontrolluppgifter är korrekta. lämnar stora mängder kontroll- uppgifter till som är av betydelse för kapitalbeskattningen. Med tanke på att förordningen öppnar för konkurrens mellan olika värdepapperscentraler inom EES är det inte längre givet att aktier i avstämningsbolag eller andra finansiella instrument kommer att vara registrerade i just avstämningsregister hos . Vissa sådana aktier och andra finansiella instrument kan i stället komma att registreras antingen i avstämningsregister hos en ny svensk värde- papperscentral eller i motsvarande register hos en värdepapperscentral som hör hemma i en annan stat inom EES än och som tillhandahåller tjänster i . tillhandahåller också andra tjänster, som an- vänds av avstämningsbolagen, t.ex. betala ut eller tillgodoräkna ränta, utdelning eller annan avkastning, eller betala ut ersättning vid avytring genom inlösen. Tjänsterna är sådana anknutna tjänster som anges ovan och medför i sin tur bl.a. skyldighet att lämna ovan redovisade kontroll- uppgifter till . Det är mycket viktigt att även i fortsättningen får in dessa kontrolluppgifter och att lämnade uppgifter är korrekta. Detta gäller oavsett om ett avstämningsbolag har valt en svensk värdepapperscentral eller en värdepapperscentral som hör hemma i en annan stat inom EES än . Det är inte tillräckligt att den deklarationsskyldige själv anger de belopp som kontrolluppgifterna avser i sin inkomstdeklaration. För bl.a. en effektiv skattekontroll och för att ska kunna fatta riktiga beslut om slutlig skatt krävs att korrekta kontrolluppgifter lämnas. Som framgår ovan anges uppgifter från kontrolluppgifterna i inkomst- deklarationen. Korrekta kontrolluppgifter är viktigt för att uppgifter ska kunna förtryckas i den inkomstsdeklaration som sänds ut till deklara- tionsskyldiga. Av avsnitt 6.2 framgår att termen central värdepappersförvarare föreslås ersättas med termen värdepapperscentral i svensk rätt. I motsats till bestämmelserna om ansvaret för kupongskatt är inte regleringen av kontrolluppgiftsskyldigheten relaterad till just centrala värdepappers- förvarare. Det anges alltså inte uttryckligen i skatteförfarandelagen att den centrala värdepappersförvararen är ansvarig för att lämna kontroll- uppgifter i något avseende. Detta ansvar följer i stället av att t.ex. betalar ut eller tillgodoräknar utdelning, ränta eller annan avkastning. Det är alltså den omständigheten att bolaget tillhanda- håller vissa tjänster som utlöser skyldigheten att lämna kontrolluppgift. Termen central värdepappersförvarare används i 34 kap. 9 a och 9 c §§ skatteförfarandelagen, se överväganden under rubriken utbyte av upplysningar om finansiella konton. En värdepapperscentral som har auktorisation för att tillhandahålla anknutna tjänster får tillhandahålla sådana tjänster till avstämningsbolag. Om en värdepapperscentral inte har någon auktorisation är det enligt förordningen (artikel 16.2) inte tillåtet för värdepapperscentralen att tillhandahålla sådana tjänster. Det kan alltså vara , en annan svensk värdepapperscentral, dvs. en värdepapperscentral som hör hemma i , eller en värdepapperscentral som hör hemma i en annan stat inom EES än , som tillhandahåller anknutna tjänster. En fråga att ta ställning till är hur även i fortsättningen ska kunna få in ovan redovisade kontrolluppgifter och att lämnade uppgifter är korrekta, så att de bl.a. kan förtryckas i inkomstdeklarationerna. I det följande redovisas ett antal olika lösningar. En lösning skulle kunna vara att införa en reglering av innebörden att avstämningsbolagen endast får anlita . En sådan lösning skulle medföra att ansvaret för kontrolluppgifter inte förändras i praktiken. Med tanke på förordningens regler om konkurrens och valfrihet, dvs. att avstämningsbolagen har rätt att välja en värdepappers- central inom EES, är detta dock inte möjligt att föreskriva. I avsnitt 7.4 föreslås dessutom att utländska motsvarande register ska jämställas med svenska avstämningsregister i bl.a. aktiebolagslagen. Det förslaget syftar till att möjliggöra den konkurrens som eftersträvas i förordningen. var skyldigt att lämna kontrolluppgift men värdepapperscentraler som hör hemma i en annan stat inom EES än inte var det, trots den ovan beskrivna valfriheten, skulle det kunna innebära att färre kontrolluppgifter lämnas till . En sådan ordning är bl.a. olämplig ur ett beskattnings- och kontroll- perspektiv och skulle också kunna avhålla avstämningsbolag från att anlita värdepapperscentraler som hör hemma i en annan stat inom EES än , om det t.ex. skulle innebära att avstämningsbolagen själva får en ökad administrativ börda. Den lösningen får antas stå i strid med den fria rörligheten för tjänster i EUF-fördraget, sett mot bakgrund av reglerna i förordningen. En annan lösning skulle kunna vara att ålägga avstämningsbolagen skyldighet att lämna kontrolluppgifter enligt skatteförfarandelagen. Regeringen anser i likhet med och att en sådan ordning inte heller är lämplig, eftersom en sådan ordning bl.a. skulle medföra en mycket betydande administrativ börda för de drygt 1 200 avstämningsbolagen och en ökad administration för . Regeringen anser att det framstår som ekonomiskt rationellt att den som de facto tillhandahåller en viss tjänst som utlöser skyldighet att lämna kontrolluppgift enligt gällande svensk rätt, t.ex. utbetalning av utdelning, också är den som lämnar uppgifter till . En sådan ordning torde också underlätta hantering av uppgifterna. Som anges ovan ska de anknutna tjänsterna enligt förordningen, t.ex. avseende hantering av bolagshändelser, inklusive skatt, utövas inom ramen för respektive medlemsstats lagstiftning. Det är alltså möjligt att ställa krav i skatterättsligt hänseende på såväl svenska värdepappers- centraler som värdepapperscentraler som hör hemma i en annan stat inom EES än . Med hänsyn till det som anförs ovan anser regeringen samman- fattningsvis att den bästa lösningen för att möjliggöra att även i fortsättningen ska kunna få in aktuella kontrolluppgifter, med korrekta uppgifter, är att den värdepapperscentral som tillhandahåller en viss tjänst som utlöser en skyldighet att lämna kontrolluppgift enligt gällande svensk rätt också bör vara skyldig att lämna en sådan uppgift till . Det gäller oavsett om det rör sig om eller någon annan värdepapperscentral inom EES. Svenska värde- papperscentraler och värdepapperscentraler som hör hemma i en annan stat inom EES än bör således behandlas lika. Detsamma gäller om en annan juridisk person än en svensk värdepapperscentral eller en värdepapperscentral som hör hemma i en annan stat inom EES än tillhandahåller sådana tjänster. Det torde dock inte vara vanligt förekommande att låta någon annan än en värdepapperscentral vidta sådana åtgärder, men det kan inte uteslutas. Som framgår i avsnitt 7.5 om aktieboken finns det samordningsvinster med att låta samma värde- papperscentral som för avstämningsregistret för ett avstämningsbolag även utföra sådana andra anknutna tjänster som framgår av bilaga B till förordningen, t.ex. betala ut utdelning och rapportera till skattemyndig- heten om utdelningen. Genom denna lösning finns förutsättningar för att kontrolluppgifter lämnas i tillräckligt hög utsträckning och att upp- gifterna är korrekta. Den föreslagna lösningen utvecklas i det följande. Svenska värdepapperscentraler kan antas vara väl förtrogna med relevanta bestämmelser om kontrolluppgiftsskyldighet i skatteförfarande- lagen. För värdepapperscentraler som hör hemma i en annan stat inom EES än och som bedriver verksamhet från ett fast driftställe i finns det på motsvarande sätt skäl att anta att de har kännedom om de svenska bestämmelserna och kommer att följa dem. Den fria rörligheten för tjänster enligt EUF-fördraget och förord- ningens regler om rätt att välja värdepapperscentral medför att även en värdepapperscentral som hör hemma i en annan stat inom EES än och som inte bedriver verksamhet från ett fast driftställe i för ett avstämningsbolags räkning kan komma att tillgodoräkna eller betala ut ränta, utdelning eller annan avkastning. Det kan också bli aktuellt med att en sådan värdepapperscentral kommer att betala ut ersättning vid avyttring genom inlösen eller vidta någon annan åtgärd som medför kontrolluppgiftsskyldighet enligt skatteförfarandelagen (se ovan under rubriken om kontrolluppgiftsskyldighet för centrala värdepappersförvarare). Av 23 kap. 6 § skatteförfarandelagen framgår att försäkringsgivare som meddelar försäkring från fast driftställe utanför men i en stat inom EES, ska för varje pensionsförsäkringsavtal ge in ett åtagande till om att lämna vissa kontrolluppgifter om pensionsförsäkring. Detta gäller också för utländska tjänstepensionsinstitut som ingår sådana avtal om tjänstepension som är jämförbara med en pensionsförsäkring. Härigenom skulle kontrollmöjligheter avsevärt förbättras (prop. 2007/08:55 s. 58). Regeringen anser att det är lämpligt att införa ett motsvarande åtagande för värdepapperscentraler som hör hemma i en annan stat inom EES än . Härigenom skulle relevanta kontrolluppgifter komma in till , vilket skulle underlätta beskattnings- och kontrollverksamhet. Dessutom kan uppgifter från kontrolluppgifterna förtryckas i inkomstdeklarationerna. Regeringen föreslår därför att värdepapperscentraler som hör hemma i en annan stat inom EES än och som inte bedriver verksamhet från ett fast driftställe i , ska ge in ett åtagande till om att lämna kontrolluppgifter enligt vissa kapitel i skatteförfarandelagen under vissa förutsättningar. Ett åtagande ska bara ges in om en sådan värdepapperscentral kommer att vidta någon åtgärd för ett avstämningsbolag som medför skyldighet att lämna kontrolluppgifter enligt 17, 19–22 kap. och 23 kap. 2 § skatte- förfarandelagen, dvs. sådana kontrolluppgifter som lämnas av . Det kan bl.a. vara fråga om att värdepapperscentralen kommer att tillgodoräkna eller betala ut ränta, utdelning eller annan avkastning (se 17 kap. 1 och 3 §§ och 19 kap. 1 och 3 §§ skatteför- farandelagen), eller kommer att betala ut ersättning vid avyttring genom inlösen (se 21 kap. 1 § och 3 § 5 skatteförfarandelagen). Åtagandet ska också omfatta kontrolluppgifter om sådana förhållanden som avses i 20 kap. 1 § (avyttring av andelar i vissa fonder och fondföretag) och 22 kap. 17 § skatteförfarandelagen (schablonintäkt vid innehav av andelar i vissa fonder och fondföretag). I dessa fall kommer värde- papperscentralen att fullgöra kontrolluppgiftsskyldighet som i första hand gäller för någon annan. En värdepapperscentral kan t.ex. på uppdrag av ett värdepappersinstitut komma att ombesörja eller medverka vid avytt- ringen av fondandelar. Att kontrolluppgifter enligt 17 och 19–22 kap. skatteförfarandelagen ska lämnas för begränsat skattskyldiga framgår av 23 kap. 2 § samma lag. En förutsättning för skyldigheten att lämna ett åtagande ska enligt regeringens mening bara gälla om ovan nämnda åtgärder görs för ett avstämningsbolag. Det kan exempelvis följa av ett avtal mellan en värde- papperscentral och ett avstämningsbolag. En värdepapperscentral ska även lämna ett åtagande om värdepapperscentralen på uppdrag av någon annan än ett avstämningsbolag vidtar någon av de nämnda åtgärderna, om detta görs för ett avstämningsbolag. Det kan t.ex. inte uteslutas att en värdepapperscentral, som har ingått ett avtal med ett avstämningsbolag om att den t.ex. ska betala ut utdelning som är hänförlig till avstämnings- bolaget, i sin tur ingår ett avtal med en annan värdepapperscentral om att den för avstämningsbolagets räkning i stället ska betala ut utdelningen. Av ett avtal med en värdepapperscentral bör det tydligt framgå vilka 2015/16:10 skyldigheter vissa åtgärder medför för värdepapperscentralen enligt svensk rätt, bl.a. att ett åtagande ska ges in till , att kontroll- uppgifter ska lämnas till och att den som lämnar kontroll- uppgifter även ska informera den som uppgiften avser om de uppgifter som lämnas i kontrolluppgiften. Ett avtal kan bara ingås med en värde- papperscentral som har auktoriserats för att kunna vidta aktuell anknuten tjänst (artikel 16.2 i förordningen). Som framgår ovan kan det inte uteslutas att det kan vara någon annan utländsk juridisk person än en värdepapperscentral som hör hemma i en annan stat inom EES än och som för ett avstämningsbolag vidtar ovan nämnda åtgärder som kan medföra kontrolluppgiftsskyldighet enligt skatteförfarandelagen, varför regeringen föreslår att även sådana utländska juridiska personer ska lämna aktuellt åtagande. Åtagandet enligt 23 kap. 6 § skatteförfarandelagen om att lämna kontrolluppgift om pensionsförsäkringar och sådana avtal om tjänste- pension som är jämförbara med en pensionsförsäkring ska lämnas på fastställt formulär (38 kap. 1 § 2 skatteförfarandelagen). Kravet på fastställt formulär är teknikneutralt och begränsar inte möjligheterna att använda elektronisk kommunikation (se prop. 2010/11:165 s. 856). Det är som fastställer formulär och tillhandahåller formulären (22 kap. 3 § skatteförfarandeförordningen).