prop · H3031d23 · 2015-09-21 00:00:00 — Svenska företag och konsumenter måste kunna lita på att det finns en trygg energiförsörjning. Det förutsätter att företagen inom energisektorn får långsiktiga spelregler och stabila villkor för sin verksamhet vilket skapar förutsättningar för de investeringar som är nödvändiga för omställningen av energisektorn. Då det långsiktiga perspektivet enligt regeringens mening sträcker sig längre än några mandatperioder är det angeläget att få till stånd en blocköverskridande överenskommelse. Regeringen har därför tillsatt en som ska lämna underlag till en bred politisk överenskommelse om den långsiktiga energipolitiken. Regeringens ingång i dessa samtal är bl.a. att ska ha förnybar energi. Klimatfrågan är vår tids ödesfråga. Om temperaturen fortsätter att stiga i den takt som forskarna ser och förutspår kommer det att leda till mycket allvarliga konsekvenser för livet på jorden. I kommer de största utsläppen av växthusgaser från transporter och industrier. Genom satsningar på förnybar energi, som ersätter fossila bränslen, skapar regeringen förutsättningar för minskade utsläpp och en utveckling mot ett hållbart energi- och transportsystem. Regeringens ambition är att ska ha ett energisystem som baseras på förnybar energi. Elcertifikatssystemet är ett effektivt styrmedel för att få en ökad andel förnybar el. Regeringen har därför föreslagit att målet för elcertifikatsystemet ska höjas till 2020. Regeringens ambitionshöjning innebär att ska finansiera ny förnybar el till 2020 jämfört med . Ambitionshöjningen bidrar till att öka utbyggnaden av den förnybara energin En annan viktig aspekt är att elproduktionssystemet ytterligare diversifieras och därmed bidrar till att öka försörjningstryggheten. Solceller är en förnybar energiteknik som är gynnsam i ett klimatperspektiv. För att stimulera utbyggnaden av solceller satsar regeringen totalt – 2019 för detta ändamål. Därutöver har fått i uppdrag att ta fram ett förslag till strategi för ökad användning av solel i . Förslaget till strategi ska redovisas . För att stödja dagens positiva utveckling avseende vindkraft satsar regeringen totalt på samordnings- och informationsinsatser för att främja vindkraftsutbyggnad –2019. I budgetpropositionen aviserade regeringen att stödet för havsbaserad vindkraft ska stärkas. På uppdrag av regeringen har utrett hur ett sådant stöd bör utformas. har i en rapport (dnr. M2015/2349/Ee) föreslagit att under förutsättning att syftet med stödet är en storskalig utbyggnad av havsbaserad vindkraft så bör stöd ges i form av ett ekonomiskt driftsstöd för elproduktion. förslag avser en storskalig utbyggnad av havsbaserad vindkraft på lång sikt, med huvudsaklig utbyggnad –2033. Regeringen bedömer, liksom flera remissinstanser, att det är för tidigt att nu ta ställning till ett styrmedel för storskalig och långsiktig utbyggnad av havsbaserad vindkraft. I sammanhanget vill regeringen även uppmärksamma att frågan har beröringspunkter med arbete. Regeringen avser dock att ge i uppdrag att närmare utreda hur stor potentialen är för kostnadsreduktion, samt hur stor den potentiella marknaden är för innanhavsbaserad vindkraft i och internationellt. Om det bedöms samhällsekonomiskt motiverat bör myndigheten även utreda och föreslå hur utvecklingen av framförallt innanhavsbaserad vindkraft kan stödjas. Transporterna är den sektor inom energisystemet som ännu är till största delen fossilberoende. En omställning av transportsektorn för att bryta fossilberoendet är nödvändig och förutsätter, utöver en effektivisering och elektrifiering av transportarbetet, även en ökad andel biodrivmedel. har redan högsta andel förnybar energi i transportsektorn men arbetet med att fasa ut de fossila drivmedlen behöver intensifieras. tillförs resurser för att kunna ta en mer aktiv roll och samordna detta arbete. Ett effektivt utnyttjande av resurser, inklusive energi, utgör grunden för ekonomisk tillväxt och hållbar utveckling. Att effektivisera användningen av energi är ett viktigt medel för att minska belastningen på klimat, miljö och hälsa. Det kan även bidra till ökad konkurrenskraft för svenskt näringsliv och en tryggare energiförsörjning. har låtit en extern konsult göra en fördjupad analys av energieffektiviseringspotentialen samt förekomsten och omfattningen av olika marknadsmisslyckanden och hinder för energieffektivisering i olika sektorer. Enligt konsultens analys finns det stora outnyttjade samhällsekonomiska potentialer för ytterligare energieffektivisering . Konsulten bedömer vidare att styrmedelsportföljen för energieffektivisering behöver utvecklas för att potentialen till 2030 ska realiseras. har på regeringens uppdrag utrett behovet av att införa ett kvotpliktssystem för energieffektivisering (s.k. vita certifikat) och de samhällsekonomiska konsekvenserna av detta styrmedel. Regeringen bedömer mot bakgrund av att ett kvotpliktssystem inte hinner införas för att kunna bidra till måluppfyllelse 2020. Regeringen bedömer vidare att det är för tidigt att nu ta ställning till styrmedel för energieffektivisering med tidshorisonten 2030. I sammanhanget vill regeringen även uppmärksamma att frågan har beröringspunkter med arbete. 2.6.4Lokal och regional kapacitetsutveckling för energi- och klimatomställning har i en rapport föreslagit att lagen om energiplanering reformeras (dnr M2015/28/Ee). Rapporten har remitterats. Regeringen bedömer mot bakgrund av rapporten och remissvaren att nya former för stöd och samarbete mellan stat och kommun samt mellan olika lokala och regionala aktörer behöver utvecklas, inte minst sedan flera tidigare stöd och program avvecklats. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 För att fortsatt utveckla ett strategiskt, samordnat och långsiktigt arbete för energi- och klimatomställning på lokal och regional nivå satsar regeringen totalt –2019 på kapacitetsutveckling hos offentliga aktörer på lokal och regional nivå, dvs. kommuner, landsting, aktörer med regionalt utvecklingsansvar, regionala energikontor och länsstyrelser. Medel får användas för stöd till länsstyrelsernas arbete med att samordna kommuner, företag och andra aktörer i länet och driva utveckling, genomförande, uppföljning och utvärdering av regionala energi- och klimatstrategier, stöd till regionala nätverk och samverkansprojekt för att utveckla och sprida erfarenheter om arbetsmetoder, teknik och annan kunskap kring energi- och klimatomställning i t.ex. miljötillsyn och fysisk planering, samt planeringsstöd för vindkraft (avser kommunernas översiktsplanering). 2.6.5Forskning, innovation och tillväxt Stöd till forskning och innovation inom energiområdet är en viktig och integrerad del av energipolitiken. Utveckling av ny teknik och nya tjänster ökar väsentligt möjligheterna att kunna minska kostnaderna för att uppnå klimat-, energi- och miljöpolitiska mål. Insatserna fokuseras på områden inom vilka har en nationell styrkeposition i form av naturresurser och kompetens samt goda förutsättningar för export av teknik eller kunnande. har framstående forskarmiljöer, ett starkt näringsliv och samhällsaktörer som länge arbetat med hållbara lösningar i ett systemperspektiv. Därmed finns goda möjligheter också till ekonomisk utveckling i tillhandahållandet av nya produkter och tjänster på den globala marknaden. Insatserna för forskning och innovation på energiområdet är till stor del utmaningsdrivna. För att öka kommersialiseringen och påverkan på marknaden och energisystemet behövs en bred portfölj av insatser som kan överbrygga gapet mellan ny kunskap och framgångsrik marknadsintroduktion av nya lösningar. Forskning och innovation hanteras därför inom en strategiskt utformad samlad insats som spänner över hela innovationssystemet och fångar upp hela värdekedjor utifrån en 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 helhetssyn på energisystemet. Det hanteras i nära samverkan med, och som komplement till, övriga energipolitiska insatser och andra styrmedel som syftar till att nå klimat-, energi- och miljöpolitiska mål. Den förra regeringens förslag till grön investeringsfond, inom ramen för det nationella regionalfondsprogramet, ska genomföras och kommer att bidra till utbudet av riskkapital med fokus på affärsverksamheter inom klimat- och energiteknikområdet och tjänstekoncept som kan bidra till minskade koldioxidutsläpp. 2.6.6Stärkt roll för medborgarna på energimarknaden En viktig del av utvecklingen av energipolitiken är att den enskilde individens makt över sin användning av energi stärks. En åtgärd som förbättrat medborgarnas möjligheter att påverka utvecklingen av energisystemet är det införda systemet med skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el, vilket underlättar för de som vill producera el för egen användning. Regeringen avser att undersöka om förfarandet kan förenklas och om mikroproduktion av förnybar el ytterligare kan underlättas samt om fler, såsom s.k. andelsägd produktion av förnybar el, kan komma i åtnjutande av skattereduktionen. Enligt dagens reglering ska en kund som inte har gjort ett aktivt val av elhandlare anvisas en elhandlare av elnätsföretaget. Det är dock stora skillnader på villkoren, främst beträffande elpriset, i de avtal som anvisningshandlaren erbjuder anvisade kunder och de som elhandlaren erbjuder övriga kunder. Regeringen anser därför att det är angeläget att kunderna på ett enkelt sätt får väsentlig information på sin faktura som kan vara viktig för att kunderna ska kunna vara aktiva på elmarknaden. Det kan t.ex. vara uppgifter om avtalets bindningstid, uppsägningstid samt omfattningen och villkoren för eventuella brytkostnader. Vidare kan kunder med anvisat avtal ha behov av särskild information om villkoren för det anvisade avtalet och om ellagens bestämmelser om byte av elhandlare. Regeringen avser att återkomma i frågan med förslag till en skarpare reglering. För att elkunderna ska kunna få enklare fakturor, smidigare byten av elleverantör och för att förbättra hanteringen av kundens förbrukningsdata har regeringen gett och i uppdrag att utveckla en ny modell för informationshantering på slutkundsmarknaden. En ny informationsmodell är en viktig förutsättning för utvecklingen av nya produkter och tjänster på både den svenska och den nordiska elmarknaden. 2.6.7Forum för smarta elnät Smarta elnät är inte ett mål i sig utan en möjliggörarare inom en rad olika områden och ett verktyg för att kunder ska få ökad makt över sina kostnader. Smarta elnät är ett brett begrepp och omfattar inte bara om teknik, utan även nya affärsmodeller och tjänster samt nya förutsättningar för reglering och marknadsdesign. Den digitala utvecklingen gör det möjligt för kunden att ta en aktivare roll utifrån egna intressen och behov. Det smarta elnätet ska göra det lättare för kunderna att styra sin elförbrukning mot en mer energi- och kostnadseffektiv användning och t.ex. minska belastningstopparna. För att uppnå detta krävs dock att teknik och användargränssnitt utvecklas på ett sätt som är väl anpassat utifrån ett konsumentperspektiv. Smarta elnät handlar också om hur successiva förbättringar och uppgraderingar av befintlig infrastruktur bör utvecklas för att på ett kostnadseffektivt sätt möta nuvarande och framtida behov och garantera ett hållbart kraftsystem med låga förluster och med hög kvalitet. Regeringen delar samordningsrådets och remissinstansers uppfattning att det kommer finnas fortsatt behov av samordning mellan inblandande myndigheter och andra intressenter för att genomföra handlingsplanen för smarta elnät. Regeringen avser därför att tillsätta ett forum för smarta elnät med fokus på att främja och utveckla dialog om smarta elnäts möjligheter. Intresset för smarta elnät på en global nivå är också mycket stort. har goda möjligheter att stärka sin konkurrenskraft på en internationell marknad. Forumet ska därför utarbeta en nationell strategi i syfte att främja smarta elnät som en svensk tillväxtbransch på en global marknad. Arbetet blir en del av regeringens exportfrämjande insatser . Energilagring kan bidra till ökad effektivitet i energisystemet. För att bidra till att öka enskilda kunders möjlighet att lagra sin egenproducerade el avsätter regeringen medel för bidrag till anläggningar för energilagring i hushåll. Därtill får medel att genomföra en satsning på kommersialisering och utveckling av teknik för energilagring. Satsningen omfattar totalt 2016 och därefter 2017–2019. Energilagring kan vara en förutsättning för samverkan mellan olika energibärare för att öka effektiviteten i energisystemet. För en övergång till ett energisystem baserat på förnybar energi krävs smarta tekniker på produktions-, distributions- och användarsidan. Utveckling av teknik för energilagring kan vara ett viktigt steg i denna omställning eftersom den kan minska de dynamiska effekterna av integrationen av intermittent elproduktion i elnäten. Energilagring kan även bidra till att öka enskilda kunders möjlighet att lagra sin egenproducerade el för att utnyttja och till att öka möjligheterna att utnyttja prisvariationer på elen. 2.6.9Fortsatt utbyggnad av stamnätet Samhällets beroende av el ökar allt mer. förändras elsystemet genom en förändrad produktionsmix med en ökande andel förnybar energi. Kunder ges även bättre möjligheter att styra sin elanvändning. Det nordiska elnätet knyts allt mer samman med kontinenten och mot en integrerad europeisk energimarknad. Därmed förändras överföringsmönster och stamnätet behöver anpassas till framtidens behov. planerar investeringar i nätet om åren 2016–2018, varav . Det utgör en kraftig ökning av utbyggnadstakten jämfört med historiska nivåer. 2.6.10En energiunion i EU med en framåtblickande klimatpolitik För att ta ett helhetsgrepp på energi- och klimatfrågor har kommissionen presenterat ett 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 förslag om en europeisk energiunion som bl.a. inkluderar en målsättning om att EU ska bli världsledande på förnybar energi, vilket regeringen välkomnar. I diskussionerna om prioriteringarna inom energiunionen argumenterar regeringen för att den ska bidra till uppfyllelsen av EU:s mål om att minska utsläppen med 80–till 2050. Regeringen understryker även vikten av en väl fungerande inre marknad då detta är en förutsättning för att EU ska kunna nå sina klimat- och energimål på ett kostnadseffektivt sätt. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 3.1 Anslagsutveckling 1:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 275 740 tkr prisnivå. 3Motsvarar 275 740 tkr prisnivå. 4Motsvarar 275 740 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Statens energimyndighets () förvaltningsutgifter, samt provning och märkning av energirelaterad utrustning. tar ut och disponerar avgifter med stöd av förordningen (2008:1330) om vissa avgifter på naturgasområdet. För att uppnå en mer stabil finansering av de uppgifter som finansieras med avgiften föreslår regeringen att anslaget ökas med . Regeringen avser besluta om att avgiftsintäkterna ska redovisas mot inkomsttitel och inte längre disponeras av myndigheten. Tabell 3.2 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. är en central aktör i arbetet med att uppnå regeringens högt ställda ambitioner avseende omställningen av energisystemet, inte minst vad gäller transportsektorn. Anslaget tillförs 2016– 2019 för att myndigheten ska kunna hantera denna uppgift. Regeringen föreslår att anvisas . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Budget för avgiftsfinansierad verksamhet Tabell 3.3 Offentligrättslig verksamhet (som inte får disponerar avgifter enligt lagen (2004:1199) om handel med utsläppsrätter avseende kontoföring för de som frivilligt ansluter sig till handelssystemet. Myndigheten disponerar även ansökningsavgifter som tas ut enligt 12 § fjärrvärmelagen (2008:263). Ansökningsavgifterna ska bidra till finansieringen av verksamhet vid . disponerar de avgifter som tas ut med stöd av naturgaslagen (2005:403) och lagen (2012:273) om trygg naturgasförsörjning för tillsyn och försörjningstrygghetsåtgärder. Avgifterna ska täcka myndighetens kostnader för denna verksamhet. Regeringen avser dock besluta att denna avgift inte längre ska disponeras av myndigheten utan istället rapporteras in på inkomsttitel (se även avsnittet Regeringens överväganden ovan). övertar myndigheten uppgiften som kontoförande myndighet för det svenska elcertifikatsystemet och för systemet för ursprungsgarantier för el från . disponerar de avgifter som tas ut med stöd av förordningen (2011:1480) om elcertifikat respektive förordningen (2010:853) om ursprungsgarantier för el och som ska täcka myndighetens kostnader för denna verksamhet. De offentligrättsliga avgiftsintäkterna som inte får disponeras avser främst kvotplikts- och förseningsavgifter enligt lagen (2011:1200) om elcertifikat och lagringsavgifter enligt lagen (2012:806) om beredskapslagring av olja och kol. (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) uppdragsverksamhet avser viss test- och provningsverksamhet samt administrativa tjänster på uppdrag från andra myndigheter. intäkter av tjänsteexport utgörs främst av intäkter från (). 3.1.21:2 Insatser för energieffektivisering Tabell 3.5 Anslagsutveckling 1:2 Insatser för energieffektivisering 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till energi- och klimatrådgivning, utbildning av och information till energi- och klimatrådgivare samt stöd till lokalt och regionalt arbete för energihushållning. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till teknikupphandling för att utveckla och introducera ny energieffektiv teknik på marknaden samt stöd till energieffektiv teknik. Anslaget får även användas för utgifter för insatser för informationsspridning, utveckling och spridning av verktyg och metoder samt utredningsinsatser. Anslaget får användas för främjandeåtgärder, såsom demonstrationsprojekt, samt utvärdering, av befintliga och nya lågenergibyggnader. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Anslaget får användas för utgifter för genomförandet av EU-rättsakter samt annat internationellt samarbete inom energieffektiviseringsområdet och därtill hörande metod-, utvecklings- och utredningsarbete. Anslaget får även användas för utgifter för utveckling av styrmedel för energieffektivisering samt statlig medfinansiering av nationellt regionalfondsprogram. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:2 Insatser för energieffektivisering besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtagande medför behov av framtida anslag på högst 2017–2019. Skälen för regeringens förslag: För att underlätta planering och tecknande av avtal om fleråriga projekt är det nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:2 Insatser för energieffektivisering besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2019. Tabell 3.6 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:2 Insatser för energieffektivisering Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 3.7 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:2 Insatser för energieffektivisering Förändring till följd av: till/från andra samt 15 miljoner för 2017 och 2018. Regeringen föreslår att anvisas . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Under anslaget anvisas medel för statlig medfinansiering av energieffektiviseringsåtgärder av det nationella regionalfondsprogrammet. På grund av förseningar uppstod ett anslagssparande som dragits in. För att ska kunna uppfylla sina åtaganden avseende medfinansiering för hela perioden måste dessa medel anvisas , dvs 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 3.1.3 1:3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Tabell 3.8 Anslagsutveckling 1:3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till teknikutveckling och marknadsintroduktion av storskaliga vindkraftstillämpningar, främ- jandeåtgärder samt till olika studier av miljöeffekter av vindkraftsetableringar. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaqganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018. Skälen för regeringens förslag: För att underlätta planering och tecknande av avtal om fleråriga projekt är det nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018. Tabell 3.9 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Erhållet/föreslaget bemyndigande Regeringen föreslår att anvisas . –2019 beräknas anslaget till 10 000 000 . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 3.10 Härledning av anslagsnivån 2016–2018 för 1:3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Tabell 3.11 Anslagsutveckling 1:4 Energiforskning 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 1 349 431 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 349 495 tkr prisnivå. 4Motsvarar 1 349 494 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter och statsbidrag för forsknings-, utvecklings-, demonstrations- och kommersialiseringsinsatser inom energiområdet. Anslaget får även användas för utgifter för bidrag för att främja utvecklingen av teknik som baserar sig på förnybara energislag och effektiv energianvändning i industriella processer i försöks- eller fullskaleanläggningar. Anslaget får även användas för myndighetens arbete med forskningsrelaterade uppgifter, utgifter för utrednings-, utvärderings- och samordnings-insatser inom energiområdet, svenskt och internationellt forsknings- och utvecklingssamarbete samt för att uppfylla åtaganden inom ramen för ingångna bilaterala energiforskningssamarbeten. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:4 Energiforskning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högs 3 2017–2020. Skälen för regeringens förslag: För att underlätta planering och tecknande av avtal om fleråriga projekt är det nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:4 Energiforskning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 3 2017–2020. Tabell 3.12 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:4 Energiforskning -1 277 756 -1 100 000 -1 240 000 -1 500 000 -1 500 000 Erhållet/föreslaget bemyndigande Regeringen avser tillsätta ett forum för smarta elnät med fokus på att främja och utveckla dialog om smarta elnäts möjligheter. Energiforskningsanslaget tillförs för detta ändamål –2019. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Regeringen föreslår att 1 anvisas . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till 1 , 1 respektive 1 .