prop · H3031d7 · 2015-09-21 00:00:00 — MSB:s insatser i form av bl.a. stöd för ledning och samverkan samt i form av förstärkningsresurser har bidragit till en framgångsrik hantering av ett antal händelser. Genom internationella insatser har MSB bidragit till att minska lidande och skadeverkningar vid allvarliga olyckor och katastrofer i andra länder. Förmågan att hantera nödlägen har även förbättrats genom utbildningar och verksamhet som har bedrivits av frivilliga. Detta visade sig bl.a. vid hanteringen av skogsbranden i där frivilligas insatser spelade en betydande roll. Samhällets förmåga att skydda hav och kust är en viktig del i arbetet med skydd mot olyckor och krisberedskap. Regeringen bedömer att måluppfyllelse är god som situationen med personalbrist P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 med anledning av det ekonomiska läget har påverkat myndighetens verksamhet. har genom sin verksamhet bidragit till att nå målen för såväl krisberedskapen som för skydd mot olyckor. P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 3.1Mål för det militära försvaret har beslutat (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:FöU11, rskr. 2014/15:251) att målet för det militära försvaret ska vara att enskilt och tillsammans med andra, inom och utom landet, försvara och främja vår säkerhet. Detta ska ske genom att: –hävda suveränitet, värna suveräna rättigheter och nationella intressen, –förebygga och hantera konflikter och krig, –skydda handlingsfrihet vid politisk, militär eller annan påtryckning och om det krävs försvara mot incidenter och väpnat angrepp samt –skydda samhället och dess funktionalitet i form av stöd till civila myndigheter. Regeringen har angett (prop. 2014/15:109) att Försvarsmakten bör bidra till målen för vår säkerhet och målen för det militära försvaret genom att enskilt och tillsammans med andra myndigheter, länder och organisationer lösa följande uppgifter: –upprätthålla tillgänglighet i fred samt beredskap för intagande av höjd beredskap för att kunna förebygga och hantera konflikter och krig, skydda handlingsfrihet inför politisk, militär eller annan påtryckning och, om det krävs, försvara mot incidenter och väpnat angrepp, –främja vår säkerhet genom deltagande i operationer på vårt eget territorium, i närområdet och utanför närområdet, –upptäcka och avvisa kränkningar av det svenska territoriet och i enlighet med internationell rätt värna suveräna rättigheter och nationella intressen i områden utanför detta och –med befintlig förmåga och resurser bistå det övriga samhället och andra myndigheter vid behov. har beslutat (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:FöU11, rskr. 2014/15:251) att de krav på Försvarsmaktens operativa förmåga som tidigare beslutat ska upphöra vid utgången av 2015. Till och med utgången av 2015 gäller det av beslutade målet för det militära försvaret att enskilt och tillsammans med andra, inom och utom landet, försvara och främja vår säkerhet. Detta ska ske genom att: i form av stöd till civila myndigheter. – Materielförsörjningskostnader i förhållande till fakturerade intäkter från kunderOperativ förmågaFörsvarsmakten förmåga att lösa myndighetens uppgifter redovisas i avsnittet Försvarsmaktens operativa förmåga. Bedömningarna utgår från den värdering som sker på såväl krigsförbandsnivå som operativ nivå, vilken P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 har beslutat att Försvarsmakten ska ha en operativ förmåga som möjliggör att Försvarsmakten kan genomföra omvärldsbevakning, insatser och utveckling av insatsorganisationen. Denna operativa förmåga ska uppnås enskilt och tillsammans med andra (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292). Resultatredovisningen görs mot de mål och krav som har beslutat ska gälla . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att utnyttja en kredit i som uppgår till högst 40 i händelse av krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden. samband med den ryska aggressionen mot som inleddes och agerande i övrigt har den säkerhetspolitiska situationen försämrats i . Relationen mellan å ena sidan och och å den andra har påverkats negativt. Detta påverkar även situationen i . har närvaron av stridskrafter från såväl som Natoländer ökat. Den ryska förmågetillväxten fortsätter och har ytterligare materiel tillförts de väpnade styrkorna och andra åtgärder vidtagits som stärker den ryska förmågan i närområde. Till detta kan läggas ökad underrättelseverksamhet och påverkansoperationer. I takt med ökade spänningar bedöms vikten av militära förmåga för stabiliteten i vårt närområde öka. Denna utveckling bedöms fortsätta. 3.3.2Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Skälen för regeringens förslag: Regeringen De indikatorer och bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom det högst 40 000 000 000 militära försvaret är följande: gande bör lämnas . Deltagandet i internationella operationer höjning inte förhindras eller fördröjs därför att avser regeringen att återkomma till med redovisning av behovet av medel för den Regeringen bör mot denna bakgrund be- Försvarsmaktens målbild och planering aktiverat på balansräkningen i 40 000 000 000 Regeringen har i proposition Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:UFöU5, rskr 2014/15:250) redovisat sin syn på den säkerhetspolitiska utvecklingen i närområdet. myndigheten redovisar för regeringen. Sådana värderingar är alltid behäftade med osäkerheter. Regeringen bedömer dock att tillförlitligheten har ökat i takt med att krigsplacering av materiel och personal fortgått, samt att Försvarsmaktens metoder utvecklats. Deltagande i internationella operationer Försvarets förmåga visas även i den beredskap och tillgänglighet som upprätthålls samt de nationella och internationella operationer som genomförs. Detta redovisas i avsnittet Insatser och beredskap. Som grund för bedömning av krigsförbandens förmåga beskrivs respektive stridskrafts utveckling i avsnitt om lednings- och underrättelseförband, logistikförband, arméstridskrafterna, marinstridskrafterna respektive flygstridskrafterna. Centralt i det försvarspolitiska inriktningsbeslutet var att öka krigsförbandens användbarhet och tillgänglighet. Vid beslut om höjd beredskap bör beredskapstiden inte för något förband överstiga . Ökad tillgänglighet speglades även av att andelen befattningar i krigsförbanden som har beredskap skulle öka. Detta redovisas i avsnittet utveckling. En viktig komponent för att nå den användbarhet som efterfrågades i det försvarspolitiska inriktningsbeslutet var att krigsförbanden skulle vara bemannade med frivillig personal. Övergången från pliktbaserad till frivillig personal speglas av resultatindikatorn ”antalet rekryterade gruppbefäl, soldater och sjömän i förhållande till Försvarsmaktens målbild och planering”, vilken redovisas under avsnittet Personalförsörjning. Tillgången till nödvändig materiel är en förutsättning för utvecklingen av krigsförbandens operativa förmåga. P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 värderingen av huruvida krigsorganisationen förfogar över den materiel som krävs för att lösa ålagda uppgifter redovisas materieluppfyllnadsgraden som en bedömningsgrund. Bedömningen utgår från Försvarsmaktens värdering av krigsförbanden. Därutöver redovisas två resultatindikatorer; dels återinvesteringskvoten som visar på i vilken utsträckning det balansgilla värdet av Försvarsmaktens materiel upprätthålls över tiden, dels materielförsörjningskostnaderna som är ett mått på effektiviteten i anskaffningsprocessen. I tabellen nedan redovisas Försvarsmaktens anslagsförbrukning uppdelad på produktgrupper, enligt Försvarsmaktens redovisning. Produktgruppen övriga verksamheter omfattar bl.a. statsceremoniell verksamhet och exportstöd. Anslagsförbrukningen redovisas mot anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap, anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt, anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar, anslaget 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar samt anslaget 1:5 Forskning och teknikutveckling. P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 Tabell 3.1 Försvarsmaktens anslagsförbrukning Regeringens bedömning är att Försvarsmakten i stora drag hade förmåga som motsvarade de krav som ställts på myndigheten för året. konstaterar regeringen att det försämrade säkerhetpolitiska läget ställer förändrade och ökade krav på Försvarsmaktens operativa förmåga. Vikten av och allvaret i de begränsningar Försvarsmakten redovisat har i och med detta ökat. Försvarsmaktens samlade operativa förmåga Försvarsmakten skulle 2014, i enlighet med det försvarspolitiska inriktningsbeslutet , ha en operativ förmåga och en planering som möjliggjorde genomförande av omvärldsbevakning, insatser och utveckling av insatsorganisationen. Denna operativa förmåga skulle uppnås enskilt och tillsammans med andra. Regeringen bedömer att myndigheten haft förmåga att möta de krav som ställts på myndigheten, men det har funnits begränsningar relativt ett försämrat omvärldsläge och högre konfliktnivåer. Förmåga att genomföra nationella operationer Försvarsmakten har genomfört ett stort antal nationella operationer där underrättelseoperationen i mellersta och södra skärgård mot främmande undervattensverksamhet särskilt bör omnämnas. Ekonomiska förstärkningar har medgivit utökad incidentberedskap samt utökad närvaro i . Regeringen bedömer att Försvarsmakten har haft förmåga att främja svensk säkerhet genom nationella operationer i den utsträckning som krävts. Försvarsmakten har emellertid begränsningar i att kunna möta olika händelseutvecklingar och hot som kan uppstå vid ett snabbt och allvarligt försämrat omvärldsläge. Brister finns främst inom förmågan att med en kraftsamlad insatsorganisation verka vid högre konfliktnivåer och avseende uthållighet kopplat till långvariga påfrestningar. Begränsningar finns också i att kunna ta emot militärt stöd. Begränsningarna kvarstår sedan föregående år. Regeringen konstaterar att den ökade militära verksamheten i närområdet i kombination med den även i övrigt försämrade säkerhetspolitiska situationen ställer högre krav på förmågan att genomföra nationella operationer. Förmåga att genomföra internationella operationer Försvarsmakten redovisar att förmåga har funnits att främja svensk säkerhet genom internationella operationer, men begränsningar har funnits avseende de målsättningar som enligt det försvarspolitiska inriktningsbeslutet skulle uppnås . Här avses dels att ha förmåga att över tiden hålla cirka 2 000 personer ur insatsorganisationen insatta, nationellt och internationellt, dels att ha förmåga att kontinuerligt delta i upp till fyra förbandsinsatser, varav minst en ska kunna vara av bataljonsstridsgruppsstorlek. Dessa målsättningar utgår dock i och med det försvarspolitiska inriktningsbeslutet , varför dessa begränsningar bedöms vara acceptabla. Förmåga att stödja civil verksamhet Försvarsmakten ska med befintlig förmåga och resurser bistå det övriga samhället och andra myndigheter vid behov. Regeringen konstaterar att Försvarsmakten har fortsatt lämna värdefullt stöd till civil verksamhet och myndighetens förmåga att stödja civil P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 verksamhet har fortsatt utvecklas bl.a. genom att Försvarsmakten intagit beredskap för att stödja polisen med helikoptertransporter. Vidare har Försvarsmakten vid ett stort antal tillfällen även lämnat stöd till civil verksamhet, däribland i samband med skogsbranden i , höga vattenflöden i , ammunitionsröjning, eftersök av försvunna personer samt som stöd med flyg- och helikoptertransporter. Sammantaget bedömer regeringen att Försvarsmaktens har förmåga att stödja civil verksamhet på den nivå som krävs. Förmågan att utveckla det militära försvaret Försvarsmakten ska enligt sin instruktion utveckla militärt försvar, Detta sker i övningar och operationer samt genom kompetens- utveckling, forskning- och teknikutveckling samt studier. Regeringen bedömer att Försvarsmakten, med bl.a. utökad övningsverksamhet, har godtagbar förmåga att vidareutveckla det militära försvaret. Försvarsmakten ska enligt sin instruktion ha en aktuell operativ planering. Denna utformas i myndighetens försvarsplanering. Inom denna planeras bl.a. för hur incidenter såväl som väpnade angrepp ska mötas och hanteras. Regeringen bedömer att Försvarsmakten har fortsatt bedriva försvarsplanering i enlighet med givna inriktningar. Nationella insatser och incidentberedskap Försvarsmakten har fortsatt haft förmåga att upptäcka och avvisa kränkningar av svenskt territorium. Nationell beredskap har upprätthållits i syfte att hävda den territoriella integriteten. Stridsflyg med incidentuppgifter har funnits tillgänglig med hög startberedskap och incidentberedskapen har ständigt anpassats mot utvecklingen i närområdet. Tolv kränkningar av svenskt luftrum har skett , vilket är i nivå med . har ouppsåtligen kränkt finskt luftrum . Ingen kränkning har skett på havsytan. genomförde Försvarsmakten en underrättelseoperation i . Den efterföljande analysen fastslog att främmande undervattensverksamhet hade P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 förekommit på svenskt territorium. På land har beredskapsstyrkor och bevakningsförband ständigt funnits avdelade. har 450 bevakningsinsatser genomförts, vilket är en fördubbling mot 2013. Framförallt kopplas denna ökning till bevakning av skyddsvärd verksamhet, såsom transportverksamhet och stationär bevakning. Med anledning av det försämrade säkerhetspolitiska läget fattade på regeringens förslag beslut om att tillskjuta extra medel till förbandsanslaget i samband med höständringsbudgeten (prop. 2014/15:2). Detta har möjliggjort en utökad verksamhet med krigsförband ur alla stridskrafter. Svensk vilja och förmåga att värna sitt territorium och sina intressen har på detta sätt demonstrerats vilket bidrar till att höja tröskeln mot angrepp, hot och påtryckningar. Verksamheten har vidare bidragit till att Försvarsmaktens förmåga att planera, leda och genomföra insatser har utvecklats och i förlängningen förmågan att hävda territoriella integritet. Deltagandet i internationella operationer har Försvarsmakten deltagit med en väpnad styrka i Isaf i och Minusma i . Försvarsmakten har vidare deltagit i EUTM (European Union Training Mission) , EUTM , med flygtransportresurser inom ramen för FN:s insats i Sydsudan, UNMISS och till stöd för EU:s insats i , EUFOR RCA. Vidare har Försvarsmakten bidragit till verksamhet inom ramen för säkerhetssektorreform och kapacitetsbyggande. har 835 personer, varav 77 kvinnor, varit insatta i internationella insatser. Detta innebär en minskning med jämfört med , vilket främst beror på den minskade militära insatsen i . Försvarsmakten har fortsatt genomförandet av 1325 och 1820 omfattande bl.a. integreringen av jämställdhetsperspektiv i de internationella operationerna. Regeringens samlade bedömning är att de förband som deltagit i internationella insatser har uppfyllt de krav som ställts i respektive insatsområde på förbandets organisation, bemanning, utrustning och genomförande. Försvarsmaktens väpnade insatser internationellt Försvarsmakten har deltagit med stabsofficerare på central och regional nivå inom ramen för FN:s insats i , Minusma. Det av beslutade bidraget med ett underrättelseförband har genomfört förberedelser för att påbörja verksamhet . Försvarsmakten har utöver förband för byggnation och stabsofficerare bidragit med en vaktstyrka om cirka 10 personer till i . Det svenska bidraget uppgick till cirka 150 personer, i huvudsak bestående av ingenjörssoldater kopplade till byggnationen av Camp i Timbuktu. reducerades det svenska bidraget till Isaf från cirka 300 personer till cirka 30 personer . avslutades i huvudsak det svenska bidraget till Isaf då Nordic Baltic Transition Support Unit som , , och deltagit inom, avslutade sin rådgivnings- och utbildningsverksamhet på plats. Även helikopterenheten avslutade sin verksamhet. Förbandet har bestått av cirka 40 personer och totalt fyra stycken , varav tre stycken ständigt varit operativa. En betydande avveckling av infrastruktur har genomförts , och en omstruktureringsenhet har arbetat med att bl.a. avveckla infrastruktur vid Camp Northern Lights, som överlämnades till afghanska armén . kvarvarande områdes- ansvar överlämnades i samband med detta till Regional Command North. Därutöver har all övrig svensk infrastruktur avvecklats. Fram bidrog med kvalificerad sjukvårdspersonal till Isaf. har Isaf genomgått en omställning för att möjliggöra en övergång till Natos nya utbildnings- och rådgivningsinsats, Resolute Support Mission (RSM). Det svenska bidraget till RSM uppgick till cirka 30 personer och består av främst rådgivare till de afghanska säkerhetsstyrkorna och stabspersonal. är ramansvarig nation och leder Command-North där bl.a. ingår. Det svenska bidraget grupperas på den tyska basen utanför Mazar-e . har även lämnat stöd till den afghanska armen genom bidrag till fonden för denna, . Regeringens bedömning är att det svenska bidraget har bidragit till de afghanska säkerhetsstyrkornas förmåga att självständigt bedriva militär verksamhet. Därutöver har stöd lämnats till Isafs norra kommando som fullgjorde omställningen inför övergången till RSM. Regeringen delar Försvarsmaktens bedömning att viktiga erfarenheter har gjorts inom ramen för engagemanget inom Isaf, bl.a. vad gäller specifika förmågor och funktioner och vad gäller Försvarsmaktens förmåga att samverka med andra länder på såväl taktisk, operativ som strategisk nivå. Arbetet med att förbereda den nordiska stridsgruppen, NBG 15 (Nordic Battlegroup), inför EU-beredskapsperioden har fortlöpt enligt plan . Försvarsmakten har genomfört förmågehöjande övningar. Slutövningen genomfördes där styrkan som helhet övades i . genomfördes även en politisk övning, POLEX, i Försvarsdepartementets regi där den politiska nivån från NBG-länderna deltog. Syftet med övningen var att öva de beslutsprocesser inom EU som föregår en insats. Försvarsmaktens verksamhet i Kosovo har utgjorts av stöd till uppbyggnad och etablering av Kosovos säkerhetsstrukturer genom sekondering av åtta befattningar vid Nato Advisory Team, Nato Liaison and Advisory Team samt befattningen som svensk militär samverkansofficer vid KFOR HQ. Finansiellt bidrag har även lämnats till för sekundering av svensk rådgivare vid sekretariatet för Kosovos säkerhetsråd. Utöver detta har Försvarsmakten lämnat finansiellt bidrag till röjning av oexploderad ammunition, planering och projektering av utbildningsanläggning för eftersök och räddningsinsatser, infrastrukturstöd samt till utbildningsinsatser. P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 Anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt uppgick till 1 , inklusive beslut om ändringar i statens budget. Det ekonomiska utfallet på anslaget har i huvudsak följt planeringen med undantag för att det ekonomiska utfallet för Isaf är lägre än beräknat. Bakgrunden till underutnyttjandet är att underhållet för återställande av materiel har försenats och därför kommer att behöva genomföras . Förskjutningen beräknas uppgå till . Tabellen nedan visar tilldelade medel och utfall för Försvarsmaktens väpnade insatser internationellt . Tabell 3.2 Anslagsutveckling 1:2, anslagspost 1 Försvarsmaktens väpnade insatser internationellt *Total ram för anslagspost 1:2.1 inklusive beslut om ändringar i statens budget. Försvarsmaktens övriga insatser internationellt Inriktningen för arbete med säkerhetssektorreform (SSR) innebär att stödet ska utgöra en integrerad och samlad del av en långsiktig svensk politik gentemot det aktuella landet eller regionen. På så sätt bör stödet, i möjligaste mån, kopplas samman med övriga svenska fredsfrämjande och konfliktförebyggande insatser samt utvecklingssamarbeten. Omfattningen av SSR- och militärt kapacitetsbyggande verksamhet har ökat i omfattning. Försvarsmakten bidrog till SSR- och kapacitetsuppbyggande verksamhet i , , , på västra och i östra . Verksamheten har bestått av erfarenhetsutbyten, kunskapsöverföring såsom utbildnings- och mentorstöd, sekonderad P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 personal till SSR-insatser och stöd till militär kapacitetsuppbyggnad. Regeringens bedömning är att den svenska SSR- och kapacitetsuppbyggande verksamheten har bidragit positivt till utvecklingen inom respektive verksamhetsområde. Försvarsmakten har bidragit till EU:s utbildningsinsats i med en stabsofficerare och tio utbildare. Den svenska personalen har ingått i den gemensamma nordisk-baltiska utbildningsgruppen som leds av . Gruppen har bestått av utbildare från , , , och . Utbildningen har genomförts enligt plan på plats i Koulikoro, nordöst om huvudstaden . Insatsen syftar till att utbilda soldater ur den maliska armén med den övergripande målsättningen att återta statlig kontroll över de norra delarna av landet. Insatsen har därmed en koppling till det svenska bidraget till Minusma. EU:s utbildningsinsats i har bjudits in av den somaliska regeringen för att utbilda den somaliska regeringens säkerhetsstyrkor och därigenom förbättra säkerheten i landet. Utbildningsinsatsen genomför sin verksamhet i huvudstad och insatsens högkvarter är placerat på . Ursprungligen var insatsen placerad i men flyttades från till . har cirka 1 200 soldater ur den somaliska regeringens säkerhetsstyrkor utbildats. Försvarsmakten deltog med sex stabsofficerare, däribland ställföreträdande chef för insatsen, och tio utbildare. Den svenska styrkan har bidragit till att uppnå insatsens mål och har gett Försvarsmakten värdefulla erfarenheter av internationell samverkan. utnyttjades av anslaget 1:2 Förbandsverksamhet och beredskap, anslagspost 2 Försvarsmaktens övriga insatser internationellt. Mot bakgrund av stödinsatserna med flygtransport till FN:s insats i Sydsudan, UNMISS och till EU:s insats i , EUFOR , ökades utrymmet på anslagspost 2 Försvarsmaktens övriga insatser internationellt. Genomförandet av försvarsreformen har fortsatt i enlighet med beslut (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2009/10:269) och inriktningsbeslutet för perioden –2014. Regeringen konstaterar att det försämrade säkerhetpolitiska läget innebär ökade utmaningar i fred men innebär framför allt att Försvarsmaktens förmåga att verka som en krigsavhållande tröskel bör stärkas jämfört med tidigare inriktningsbeslut och Försvarsmaktens hittillsvarande planer. har förstärkningar skett på anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap, vilket bl.a. har medgivit ökad övningsverksamhet. Försvarsmaktens verksamhet har i stort genomförts enligt myndighetens planering så som den redovisades i myndighetens budgetunderlag för . Dock har myndigheten minskat antalet utbildningsplatser på grundläggande militär utbildning inför och . Minskat inflöde av utbildad personal gör att den pågående ökningen av anställd personal i Försvarsmakten kan försenas. Därmed bedöms andelen kvarstående pliktplacerad personal i organisationen inte minska så snabbt som planerat. Detaljerad redovisning för verksamheten återfinns under respektive stridskraft. Övningsverksamheten var inledningsvis begränsad men förstärkningarna av anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap möjliggjorde ambitionsökningar i verksamheten för samtliga stridskrafter. Utökade funktions- och beredskapsövningar genomfördes med gott resultat och särskilt de stridskraftsgemensamma övningarna gav värdefulla erfarenheter. Övningar genomfördes i hela landet, men geografisk tyngdpunkt låg på , och . Parallellt med att försvarsreformen genomförs har förband ur insatsorganisationen genomfört insatser eller funnits tillgängliga för incidentberedskap och styrkeregister. Vid beslut om höjd beredskap bör beredskapstiden inte för något förband överstiga . Försvarsmakten har fortsatt arbetet med att införa sina nya mobiliserings- och beredskapssystem och mobiliserings- och försvarsplanering har fortsatt.