prop · H3031d11 · 2015-09-21 00:00:00 — Risken är lika hög för kvinnor som för män, men eftersom kvinnor i större utsträckning arbetar i dessa yrken är det fler kvinnor som drabbas.3 Den genomsnittliga varaktigheten för sjukfall är generellt sett längre vid psykisk ohälsa än vid sjukfall som t.ex. beror på sjukdomar i rörelseorganen. Detta är en orsak till att de psykiatriska diagnosernas andel av de pågående sjukfallen ökar och att de sammantaget utgör den största diagnosgruppen både för kvinnor och män. Som framgår i diagram 3.8 har andelen pågående sjukfall med psykiatrisk diagnos som är ett år 3 Socialförsäkringsrapport 2014:4. Sjukfrånvaro i psykiska diagnoser. En studie av befolkning 16–. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 eller längre ökat för kvinnor , till . Motsvarande ökning för män är , till . Andelsökningen för psykiatriska diagnoser har också varit högre för sjukfall eller längre än för sjukfall än , för såväl kvinnor som män. Diagram 3.8 Andelen pågående sjukfall med psykiatrisk diagnos för kvinnor och män, eller mer ISF har genomfört en studie om hur sjukförsäkringens utformning och tillämpning förhåller sig till de senaste årens utveckling med en stigande andel sjukskrivningar i psykiatriska diagnoser.4 I rapporten konstateras att det ofta är svårare att fastställa arbetsförmågan för personer med en psykiatrisk sjukdom än för personer med en fysisk åkomma. Dessutom påverkar psykiatrisk sjukdom funktioner som är väsentliga för de flesta arbeten. Byte av arbetsuppgifter eller andra anpassningar ökar inte förutsättningarna för arbete på samma sätt som vid till exempel ryggbesvär. för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) publicerade rapporten , psykisk ohälsa och sjukskrivning – en kunskapsöversikt. Kunskapsöversikten visar att det vetenskapliga underlaget för vilken åtgärd som mest effektivt underlättar återgång i arbete efter en sjukskrivning på grund av psykisk ohälsa är vagt. Däremot finns det flera vetenskapligt dokumenterade faktorer i arbetet, så kallade friskfaktorer, som kan reducera risken 4 ISF:s rapport och psykiatriska diagnoser. för psykisk ohälsa och som kan användas i det förebyggande arbetet. Kunskapsöversikten visar att effekten på den psykiska hälsan är likartad när kvinnor och män utsätts för samma faktorer i arbetet. Det finns belägg för att påfrestningar på jobbet i form av psykiskt ansträngande arbete, höga krav, låg kontroll, obalans mellan ansträngning och belöning samt rollkonflikter kan knytas till psykisk ohälsa och sjukskrivning. Kunskapsöversikten visar tydligt att arbetsplatsen måste vara involverad för att en medarbetare som varit sjukskriven för psykisk ohälsa ska komma tillbaka i arbete på ett bra sätt, oavsett orsaken till sjukskrivningen. Många återvänder efter att ha lämnat sjukförsäkringen vid den bortre tidsgränsen /2010 har personer lämnat sjukförsäkringen – antingen på grund av den bortre tidsgränsen i försäkringen eller på grund av att den tidsbegränsade sjukersättningen har avskaffats – vid uppskattningsvis 100 000 tillfällen. Många av dem som tvingats lämna sjukförsäkringen på grund av den bortre tidsgränsen återvänder hos Arbetsförmedlingen till och får då åter sjukpenning. Andelen som återvände () var i gruppen som hade lämnat försäkringen /2010. Andelen som återvänder till och får sjukpenning har ökat . En högre andel kvinnor än män återvänder. Diagram 3.9 Andel kvinnor och män som återvänt till sjukförsäkringen efter att de lämnat sjukförsäkringen Andel, (procent) Anm: Andel som återvänt är underskattade eftersom tidsramen för att räknas som återvändare är 15 månader lång. Cirka 10 000 personer har lämnat sjukförsäkringen en andra gång till följd av den bortre tidsgränsen. I denna grupp (maxtid 2 i diagram 3.9) har återvänt till och fått sjukpenning igen. Även bland dessa var andelen kvinnor högre än andelen män. beräknas i genomsnitt mellan 1 000 och 1 100 personer förlora sin sjukpenning på grund av den bortre tidsgränsen. Begränsningarna i det antal sjukpenningdagar som kan betalas ut har lett till en försämrad ekonomisk situation för många försäkrade. Detta framgår av redovisning av inkomstutvecklingen för de personer som berörts av begränsningarna –2012.5 Rapporten visar att andelen personer som fått försörjningsstöd från kommunerna har ökat efter att individerna inte längre haft rätt till ersättning från sjukförsäkringen. Denna utveckling gäller för både kvinnor och män. visar också att relativt många i de äldre åldersgrupperna har tagit ut den allmänna ålderspensionen i samband med att de kan få ersättning från sjukförsäkringen vid den bortre tidsgränsen. gällde detta av kvinnorna och av männen i åldersgrupperna 61–. Ett uttag av ålderspension innebär att pensionen för resten av livet blir lägre än om pensionen hade börjat tas ut . bedriver en pilotverksamhet för att vidareutveckla metoder och instrument för bedömning av arbetsförmåga, s.k. aktivitetsförmågeutredning (AFU). Med anledning av tillkännagivande från (bet. 2012/13:SfU10, rskr 2012/13:277) om metoder för bedömning av arbetsförmåga har ISF på regeringens uppdrag granskat vissa delar av bedömningsinstrumentet . Syftet med granskningen har varit att undersöka om bedömningsmodellen i AFU tillgodoser kravet på en individuell prövning i varje enskilt ärende och om AFU är förenligt med en bedömning mot 5 – Socialförsäkringsrapport 2014:12: Sjukfrånvarons utveckling Delrapport 1, 2014. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 arbeten som är normalt förekommande på arbetsmarknaden. ISF anser att det finns betydande fördelar med AFU. Utredningen ger god transparens avseende vad som bedöms och hur det bedöms. En sådan öppenhet och tydlighet gynnar den försäkrades möjligheter till delaktighet i utredningen och bedömningen. Standardiseringen bidrar även till möjligheter att bygga bort oönskad variation i tillämpningen av sjukförsäkringen. Vidare anser ISF att informationen i AFU- utlåtandet kan ge goda förutsättningar för att göra en individuell prövning av det enskilda ärendet. I huvudparten av de granskade ärendena bedömer ISF att en individuell prövning har gjorts, dvs. att bedömningen har gjorts i förhållande till den enskilde och inte i förhållande till en ”normal referensperson” eller andra försäkrade med liknande sjukdomar eller skador. I vart tjugonde ärende hade inte tagit hänsyn till nya, och för bedömningen betydelsefulla, uppgifter i AFU- utlåtandet. Det gör att det finns tveksamheter i prövningen av dessa ärenden. ISF bedömer att metoden har betydande fördelar men att det behövs åtgärder beträffande handläggning både före och efter en AFU. Det finns stora variationer i om handläggare använder sig av möjligheten att beställa en AFU eller inte. Dessutom anser ISF att inte i tillräcklig utsträckning använder sig av sina medicinska rådgivare och försäkringsspecialister vid bedömningen av de AFU som kommer in till . ISF anser därför att det behövs tydliga riktlinjer och en kontinuerlig kompetensutveckling som ger handläggarna det stöd som behövs för att man ska uppnå en mer enhetlig handläggningsprocess vid en AFU. När det gäller det kunskapsunderlag som tagits fram beträffande olika yrkens tolerans för funktionsnedsättningar anser ISF att det finns brister. De olika komponenterna i underlaget är ännu inte validerade, vilket innebär att det är osäkert om underlaget speglar de krav som den svenska arbetsmarknaden ställer på arbetstagare. Dessutom är kunskapsunderlaget inte färdigutvecklat och det finns inte någon säkerställd förvaltning av det. ISF konstaterar att det har funnits farhågor om att kunskapsunderlaget, som endast ska vara 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 en referensram, ska få en normerande roll vid bedömning av arbetsförmågan gentemot arbeten som är normalt förekommande på arbetsmarknaden. Detta har inte kunnat studeras av ISF på grund av att det av dokumentation oftast inte framgår om och hur kunskapsunderlaget har använts. Regeringen bedömer att AFU är väl förenligt med att kunna göra en individuell bedömning i varje enskilt ärende. I fråga om de brister ISF har påtalat i arbete avser regeringen att hantera dessa inom ramen för sin styrning av . Härmed anser regeringen att tillkännagivande är slutbehandlat. Nybeviljandet av sjuk- och aktivitetsersättning ökar mitten av 2011 har det skett en – om än svag – ökning av nybeviljandet av sjukersättning. nybeviljades totalt 13 144 personer sjukersättning (kvinnor och män). Uppgången beror bl.a. på att fler personer har sjukpenning, varav vissa får sjukersättning. Trots ökat nybeviljande fortsätter det totala antalet personer med sjukersättning att minska. Det beror på att relativt många personer med sjukersättning övergår till ålderspension. var det nära 26 700 personer vars sjukersättning upphörde på grund av att de fyllde . har undersökt den rättsliga kvaliteten i beslut om sjukersättning.6 Granskningsresultaten visar att det finns en betydande förbättringspotential, både när det gäller utredning och bedömning av rätten till sjukersättning. För aktivitetsersättningen har ett högt nybeviljande i kombination med relativt lågt utflöde medfört att antalet personer med denna ersättning har ökat allt sedan aktivitetsersättningen infördes . hade ca 34 500 personer aktivitetsersättning varav ca 16 200 unga kvinnor och 18 400 unga män. Av dessa hade ersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga och för förlängd skolgång. av alla som har aktivitetsersättning för nedsatt arbetsförmåga 6 Beslutsunderlag och beslut i sjukersättningsärenden. Rättslig uppföljning 2015:4, . gör det på grund av psykisk ohälsa eller psykisk funktionsnedsättning. ökade inflödet till aktivitetsersättningen främst av nybeviljande för förlängd skolgång. är det i stället ett aningen högre nybeviljande för nedsatt arbetsförmåga, vilket uppgick till av det totala nybeviljandet . Trenden med allt fler unga med aktivitetsersättning7 återfinns även i ett flertal andra , inklusive våra grannländer. Orsaken till den generella ökningen är dock inte helt klarlagd. Diagram 3.10 Antalet nybeviljanden av sjuk- och aktivitetsersättning, 2003–2014 Lägre inkomststandard bland långtidssjukskrivna och personer med sjuk- och aktivitetsersättning 8 Bland personer med sjuk- och aktivitetsersättning beräknas inkomststandarden (medianen) 2015 motsvara av inkomststandarden för den övriga befolkningen. Jämförs kvinnor respektive män som har sjuk- och aktivitetsersättning har män totalt sett en lägre ekonomisk standard. Det beror till viss del på att män som har sjuk- och aktivitetsersättning i 7Ersättningar som i de länderna motsvarar aktivitetsersättning. 8I avsnittet redogörs översiktligt för den ekonomiska situationen för personer med sjuk- och aktivitetsersättning (SA) samt långvarigt sjukskrivna (>180 dagar). I avsnittet redovisas beräkningar gjorda i SCB:s FASIT-modell baserat på ett urval som är framskrivet . Med SA-tagare avses personer som under kalenderåret haft sjuk- och/eller aktivitetsersättning. Med långvarigt sjuka avses personer som under kalenderåret haft minst sjuk- eller rehabiliteringspenning. högre utsträckning än kvinnor som har sjuk- och aktivitetsersättning är ensamstående (se tabell 3.4). Ensamstående har generellt sett en lägre inkomststandard än sammanboende. En majoritet av alla personer med sjuk- och aktivitetsersättning är ensamstående, vilket är en faktor som i sig bidrar till att dessa personer generellt, både kvinnor och män, sammantaget får en svårare ekonomisk situation än den övriga befolkningen. När det gäller den ekonomiska standarden bland långvarigt sjukskrivna så motsvarar den av den övriga befolkningens medianvärde. Generellt sett har långtidssjukskrivna kvinnor en lägre ekonomisk standard än långtidssjukskrivna män. Liksom i gruppen med sjuk- och aktivitetsersättning är det de ensamstående som har den lägsta inkomststandarden. Bland personer som är långtidssjukskrivna är hälften sammanboende och hälften ensamstående. Detta förhållande gäller både för kvinnor och män. Sjukfrånvarande med hemmavarande barn har en lägre ekonomisk standard än sjukfrånvarande utan barn, se diagram 3.11. För ytterligare information om barnhushållens ekonomiska situation se utgiftsområde 12, Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Diagram 3.11 Disponibel inkomst per konsumtionsenhet för gruppen med sjuk- och aktivitetsersättning och långtidssjukskrivna, i relation till övriga befolkningen Källa: beräkningar i FASIT, SCB. Anm: Urvalet för ensamstående män med lång sjukskrivning och hemmavarande barn är för litet för att resultat ska kunna redovisas. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Tabell 3.4 Andelen ensamstående bland personer med sjuk- och aktivitetsersättning, långtidssjukskrivna och övriga befolkningen Källa: beräkningar i FASIT, SCB. Skillnaden mellan kvinnor och män i beviljandet av arbetsskadelivränta har ökat har den andel av ansökningar om arbetsskadelivränta som har beviljats stigit och uppgick beviljandefrekvensen till . Ökningen är störst för män, vilket medför att skillnaden i beviljandefrekvens mellan kvinnor () och män () har ökat jämfört med . När det gäller nybeviljandet sett till antal arbetsskadelivräntor så har det också ökat något jämfört med . Antalet anmälda arbetsolyckor och arbetssjukdomar har ökat . När det gäller arbetssjukdomar svarar belastningsskador för ungefär hälften av samtliga anmälningar. Andra vanliga orsaker är organisatoriska och sociala faktorer, som också har ökat . Drygt var fjärde anmälan om arbetssjukdom uppges vara orsakad av organisatoriska eller sociala faktorer, dvs. den psykosociala arbetsmiljön. En tredjedel av den totala ökningen av anmälda arbetssjukdomar återfinns inom sektorerna vård och omsorg samt sociala tjänster, där kvinnors anmälningar ökar mest. social utvärdering (SBU) har i uppdrag att göra kunskapssammanställningar avseende arbetsmiljöns betydelse för uppkomst av sjukdomar och ska då särskilt beakta kvinnors arbetsmiljö. har fyra rapporter sammanställts. Den första, som publicerades , handlade om sömnstörningar. Två rapporter publicerades , avseende arbetsmiljöns betydelse för symptom på depression och utmattningsdepression respektive ryggproblem. En rapport om arbetsmiljöns betydelse för hjärtkärlsjukdom har publicerats . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 har i en rapport till regeringen9 redovisat bedömningen att SBU:s kunskapsöversikter så gott som alltid används vid handläggning av ärenden inom de besvärsområden som täcks av kunskapsöversikterna. Minskat antal avslag och indrag av ersättning För sjukpenning har såväl antalet avslag på ansökan om ersättning som antalet indrag av ersättning minskat kraftigt , både i relativa och absoluta termer. uppgick andelen avslag till (andelen är i princip densamma för båda könen). Vad gäller indragen har de nästan halverats både till antal och andel , till ca 5 300. Andelen indrag är något högre för män än för kvinnor. Cirka en procent av alla sjukfall avslutas genom att sjukpenningen dras in. Denna andel har varit oförändrad . Även för sjukersättning har andelen avslag minskat . uppgick andelen avslag på ansökan om sjukersättning till för både kvinnor och män. Minskat antal omprövningar och överklaganden10 Vad gäller sjukpenningärenden har antalet omprövningar hos och överklaganden till förvaltningsdomstol11 fortsatt att minska . Antalet omprövningar minskade , vilket enligt troligen beror på att det har fattats allt färre negativa beslut avseende förmånen. Antalet överklaganden till förvaltningsdomstol har minskat med . Jämförs utfallet med antalet överklaganden handlar det om en minskning av antalet överklaganden med . Även avseende sjuk- och aktivitetsersättning fortsatte antalet överklaganden till förvaltningsdomstol att minska . Jämfört med utfallet noteras en minskning i antalet överklaganden . 9Kunskapsöversikter beträffande arbetsmiljöns betydelse för uppkomst av sjukdom (S2014/1356/SF). 10Eventuella skillnader mellan könen vad beträffar omprövningar och överklaganden går inte att utläsa i årsredovisning. 11I statistiken om överklagade sjukpenningärenden ingår även graviditetspenning. För såväl sjukpenningbeslut som beslut om sjuk- och aktivitetsersättning har andelen beslut som har ändrats genom överklagande till förvaltningsdomstol minskat under perioden.12 har i tillkännagivande (bet. 2005/06:SfU1, rskr. 2014/15:90 mom 10) tillkännagett som sin mening vad utskottet anfört om att en utvärdering av sjuklönesystemets effekter för småföretagare bör komma till stånd . Frågan om sjuklönesystemet har behandlats av den parlamentariskt tillsatta kommittén om hållbara försäkringar vid sjukdom och arbetslöshet (S 2010:04)(dir. 2010:48, dir. 2011:40, dir. 2012:26 och dir. 2012:90), som har haft i uppdrag att se över de allmänna försäkringarna vid sjukdom och arbetslöshet. Kommitténs arbete slutredovisades (SOU 2015:21). Regeringen kan konstatera att kommittén inte har lämnat några förslag vad avser sjuklönesystemet. Kommitténs bedömning är att ekonomiska och juridiska drivkrafter är effektiva verktyg för att arbetsgivare ska ta ansvar för sjukfrånvaro och arbetsmiljö. De positiva effekterna måste emellertid vägas mot de negativa effekter som ökade drivkrafter kan ge upphov till. Blir arbetsgivarens kostnader för sjukfrånvaro och rehabiliteringsinsatser för stora, ökar riskerna att personer med hälsoproblem och svag anknytning till arbetsmarknaden får svårare att hitta en anställning. En ny ersättning för höga sjuklönekostnader beslutades av efter förslag i budgetpropositionen (volym Ia Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor, avsnitt 7.4). Den nya ersättningen som trädde i kraft är utformad efter en differentierad modell som beaktar att sjukfrånvaron ser olika ut bland olika stora arbetsgivare. Syftet är att minska den börda arbetsgivares sjuklönekostnader kan utgöra. Det är särskilt de små företagen med höga sjuklönekostnader som ska avlastas denna börda. 12 För sjukpenning har ändringsfrekvensen minskat från till . För sjuk- och aktivitetsersättning har andelen minskat från till . propositionen framgår att en uppföljning av reformen och dess effekter är nödvändig för att bl.a. tillse att regeländringen får avsedd effekt bl.a. när det gäller konsekvenser för företag. Mot bakgrund av kommitténs ställningstagande och den införda ersättningen finner inte regeringen anledning att nu vidta ytterligare åtgärder. Härmed anser regeringen att tillkännagivandet är slutbehandlat. Översyn av förmånerna handikappersättning och vårdbidrag tillsatte en interdepartemental arbetsgrupp med uppgift att göra en översyn av regler och tillämpning av förmånerna bilstöd till personer med funktionsnedsättning, handikappersättning och vårdbidrag för barn med funktionshinder (dnr S2012/09134/SF). Syftet med översynen är att stöden ska göras mer förutsägbara, rättssäkra och hållbara för att därigenom åstadkomma ett mer sammanhållet och ändamålsenligt system för ersättning och för merkostnader för personer med funktionsnedsättning. Arbetet med översynen av handikappersättning och vårdbidrag för barn med funktionshinder fortskrider i . är som försäkringsgivare en central aktör i sjukskrivningsprocessen. Myndigheten ska bedöma den försäkrades arbetsförmåga och pröva rätten till ersättning från sjukförsäkringen. Myndigheten ska även klarlägga den sjukskrivnes behov av rehabilitering och samordna de åtgärder som kan behövas, och som andra aktörer har ansvar för. Enligt mål i regleringsbrevet ska verka för en väl fungerande sjukskrivningsprocess.13 Uppföljningar visar att kvaliteten är god i de beslut där nekar sjukpenning. Det finns däremot förbättringspotential i bifallsbesluten både vad gäller bedömningen av 13 regleringsbrev för . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 arbetsförmågans nedsättning (framför allt från dag 180) och efterlevnaden av gällande regelverk, där beslut fattas alltför sent. Uppföljningar av sjukskrivningsprocessen visar att färre bedömningar sker i rätt tid. Enligt en studie från ISF14 har andelen sjukfall som avslutas i samband med tidsgränserna minskat , vilket innebär att sjukperioderna blir längre. Enligt ISF är förlängningen av sjukperioderna generell och omfattar såväl män som kvinnor som är sjukskrivna med olika diagnoser. Vidare konstateras att i allt mindre utsträckning prövar rätten till ersättning vid dag 90 respektive 180 i enlighet med regelverket. egna analyser visar på samma mönster. gjordes bedömningarna vid dag 90 i av samtliga ärenden och bedömningarna vid dag 180 i av alla ärenden. hade andelen bedömningar vid dag 90 respektive dag 180 sjunkit till ca 35 procent.15 Vidare visar uppföljningar att använder försäkringsmedicinska utredningar i liten utsträckning. Av de anslagna medlen om förbrukades . Det finns också stora regionala variationer i beställningar av försäkringsmedicinska utredningar. I en av rättsliga kvalitetsuppföljningar av sjukfall som nått den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen framgår att i cirka en tredjedel av sjukfallen som avslutats på grund av den bortre tidsgränsen hade myndigheten inte tagit ställning till den enskildes behov av rehabilitering. I de fall sådana insatser hade planerats blev de ofta försenade. har även funnit brister vad gäller utredningen av de medicinska förutsättningarna för att klara ett på arbetsmarknaden normalt förekommande arbete. Möjligheterna till omställning till annat arbete på arbetsmarknaden har vidare inte beaktats tillräckligt. har inte kunnat fokusera på utredning och samordning av insatser för återgång i arbete i den utsträckning myn- 14Tidsgränserna i sjukförsäkringen, Rapport 2015:5. 15Sjukfrånvarons utveckling, Delrapport 1, 2015, . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 digheten har önskat. Ett högt inflöde av nya sjukfall, en organisationsförändring och ett nytt arbetssätt uppges vara anledningar till detta. Handläggningstiderna har ökat något för sjukpenning medan de i stort sett är oförändrade för sjukersättning. Förvaltningskostnaderna för förmåner inom sjukförsäkringen har dock ökat och uppgick till . Samarbetet mellan och Arbetsförmedlingen och Arbetsförmedlingens gemensamma uppdrag avseende tidiga och aktiva insatser för sjukskrivnas återgång i arbete är en central del i den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Målsättningen är att den arbetssökande ska finna, få och behålla ett arbete. Myndigheternas samarbete består av två delar: gemensam kartläggning och aktiva insatser. Gemensam kartläggning är ett arbetssätt för samarbetet mellan myndigheterna som syftar till att identifiera individens förutsättningar och behov utifrån ett medicinskt och arbetslivsinriktat perspektiv. De aktiva insatserna ska stödja målsättningen om övergång eller återgång till arbete. Inom ramen för samverkan är Arbetsförmedlingens samlade utbud av tjänster tillgängligt. initierades färre gemensamma kartläggningar än . genomfördes knappt 17 000 gemensamma kartläggningar, vilket kan jämföras med 2013 då ca 21 600 kartläggningar genomfördes. – har ca 7 500 kartläggningar genomförts, vilket är i nivå med antalet kartläggningar som genomfördes 2014. av personerna som var föremål för kartläggning hade sjukpenning och av dessa var kvinnor och män. Kartläggningarna sker allt senare i sjukfallen och genomförs till viss del som en delförberedelse för programmet arbetslivsintroduktion. av kartläggningarna genomfördes mellan dag 730 och 914 i sjukfallen. påbörjade 12 650 personer aktiva insatser, varav kvinnor och män. Majoriteten utgörs av arbetslösa sjukskrivna medan andelen anställda sjukskrivna har minskat. av dem som lämnat samverkan efter en arbetslivsinriktad insats gick till arbete eller utbildning efter insatsen 2014. garna gick till program med aktivitetsstöd eller var öppet arbetslösa. Den effektutvärdering som Arbetsförmedlingen och har genomfört har inte kunnat påvisa några tydliga effekter i termer av minskad sjukfrånvaro eller ökad arbetsförmåga för deltagarna jämfört med en kontrollgrupp. Däremot finns vissa indikationer på positiva effekter i form av att kvinnor som tidigt fick del av samverkan snabbare kom tillbaka till arbete eller studier.16