prop · H3031d7 · 2015-09-21 00:00:00 — Krigsförbandens krigsduglighet bör öka efterhand som de enskilda krigsförbanden fylls upp med personal och materiel samt övas. bör uppfyllnaden av personal i krigsförbanden påskyndas genom ett särskilt fokus på krigsplacering av personal som tidigare genomfört värnplikten eller som varit anställda samt genom krigsplacering av Försvarsmaktens civila anställda och reservofficerare. Övningsverksamheten bör i ökad utsträckning inriktas mot kvalificerade stridskraftsgemensamma övningar inom ramen för Försvarsmaktens uppgift att kunna försvara mot ett väpnat angrepp. Vidare bör övningsverksamhet med hela förband inkluderande pliktplacerad personal öka. I enlighet med beslut om en ny försvarspolitisk inriktning för åren 2016–2020 behöver totalförsvarets förmåga inför och vid ett angrepp stärkas. Försvarsmakten ska bedriva försvarsplanering i enlighet med beslut och regeringens anvisningar. Försvarsmaktens uppgifter ska kunna lösas enskilt och tillsammans med andra myndigheter, länder och organisationer. Resultatet uppnås i första hand genom förbanden. Med utgångspunkt i den svenska säkerhetspolitiken ska därför krigsförbandens förmåga i så stor utsträckning som möjligt utvecklas tillsammans med andra länder och organisationer. Interoperabilitet är grundläggande för möjligheten att verka i , i närområdet och i operationer utanför närområdet. Försvarsmakten ska inom alla stridskrafter bidra till att utöka och utveckla det nordiska och nordisk-baltiska samarbetet såväl som det bilaterala samarbetet med . Samarbetet med är av särskild vikt. Ett närmare samarbete i såväl som med de baltiska staterna bidrar till fredlig utveckling och höjer långsiktigt tröskeln för militära incidenter och konflikter. I enlighet med propositionen Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 (prop. 2014/15:109 bet. 2014/15:UFöU5, rskr. 2014/15:250) kommer det nordiska samarbetet att fördjupas då det stärker både det nationella försvaret och förmågan att genomföra operationer i närområdet och utanför närområdet. Arbetet kommer bl.a. att bedrivas inom det nordiska försvarssamarbetsformatet Nordefco, som bidrar till en positiv utveckling på flera områden såsom informationsutbyte, utökad försvars- och säkerhetspolitisk dialog på militär och politisk nivå, internationella operationer, logistik, utbildning, förmågeutveckling och övningsverksamhet. kommer fortsatt driva de frågor som är aktuella under det svenska ordförandeskapet såsom frågor om etableringen av säker kommunikation, ökad luftlägesbild, etableringen av en kvalificerad flygövning (Northern Flag) och alternativbaser för flyg. Ett långtgående samarbete med ett eller flera nordiska länder är avgörande för att möjliggöra effektivare resursanvändning och ökad militär förmåga. Ett fördjupat samarbetet med är av särskild vikt. kommer därför arbetet med att fördjupa samarbetet med att pågå inom alla stridskrafter och även andra områden såsom säker kommunikation mellan länderna. Försvarssamarbetet mellan och bör enligt regeringen även omfatta operativ planering och förberedelser för gemensamt användande av civila och militära resurser i olika scenarier. Exempel på detta kan vara hävdandet av respektive lands territoriella integritet eller utövande av rätten till självförsvar enligt artikel 51 i FN:s stadga. Sådan planering bör vara ett komplement till, men skilt från, respektive lands nationella planering. Samarbetet innebär en möjlighet till gemensamt agerande, men inte några utfästelser. Endast under förutsättning att nödvändiga politiska beslut fattas kan länderna agera gemensamt. ser goda möjligheter till att fördjupa sitt fredstida militära samarbete med på marin- och flygområdet. har även ett omfattande försvarspolitiskt samarbete med . Detta samarbete bör fortgå . I enlighet med den försvarspolitiska inriktningspropositionen –2020 ska ledningsförbanden inriktas med utgångspunkt i armé-, marin- och flygstridskrafternas ledningsbehov i fred samt vid höjd beredskap och då ytterst i krig. Arméstridskrafternas kommer organiseras för att kunna verka i brigad i hög konfliktnivå mot en kvalificerad motståndare. Ledningsförbanden kommer att anpassas därefter. Brigadstabsbetjäningsförbanden ska vidmakthållas under ledningssystemchefen i fredstid men överförs vid aktivering eller mobilisering till arméstridskrafterna för lösandet av taktiska uppgifter i brigad. Förbandet Rörlig operativ ledning ska avvecklas. Förbandets uppgifter övertas av Högkvarteret och brigadstaberna. I samband med anskaffning av materiel på ledningsområdet bör särskild vikt läggas vid behovet av kostnadseffektiva och fungerande system som snabbt kan tillföras krigsförbanden. Utöver att fortsatt säkerställa att det finns fungerande informationsinfrastruktur som möjliggör ledningsförmåga i hela ledningskedjan från stridande förband till staber bör tillförsel av mängdmateriel för samband, såsom P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 radioapparater, prioriteras. Fortsatt vikt bör även läggas på att tillföra de markrörliga förbanden stridsledningssystem. Försvarsmakten bör följa utvecklingen av ledningsområdet inom Nato och EU i syfte att möjliggöra ledning tillsammans med andra länder i en multinationell kontext. I enlighet med den försvarspolitiska inriktningspropositionen –2020 kommer delar av logistikfunktionens krigsförband att utvecklas mot att kunna underställas en brigad, men i fredstid ledas av försvarslogistikchefen. Arméstridskrafterna organiseras för att kunna verka i brigad i hög konfliktnivå mot en kvalificerad motståndare och logistikförbanden kommer att anpassas därefter. Inom logistikförbanden ska ett trafik- och transportledningskompani utvecklas ur MOVCON-kompaniet (Movement Control). Försvarsmaktens logistik (FMLOG) Stab med Nationell stödenhet ska avvecklas för att ingå i det nya krigsförbandet FMLOG där tidigare icke krigsplacerad personal ur FMLOG också ingår. I enlighet med den försvarspolitiska inriktningspropositionen –2020 kommer geografiskt spridda depåförband att skapas för att säkerställa det lokala behovet av stöd till den ordinarie verksamheten samt som stöd vid aktivering i fredstid och vid mobilisering i samband med övriga krigsförbands intagande av höjd beredskap. I enlighet med den försvarspolitiska inriktningspropositionen –2020 kommer huvuddelen av arméförbanden organiseras för att kunna verka som två brigader i hög konfliktnivå mot en kvalificerad motståndare. De mekaniserade bataljonerna omorganiseras för att bestå av stridsvagns- och mekaniserade skyttekompanier. innebär det bl.a. att de tidigare fristående stridsvagnskompanierna bör inordnas i de mekaniserade bataljonerna. Vidare bör uppsättande av brigad- spaningskompanier påbörjas. De två tidigare militärpoliskompanierna bör föras samman till en militärpolisbataljon. P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 I och med införande av krigsförbandet Försvarsmaktens telekommunikations- och informationssystemförband (FMTIS) har Försvarsmaktens behov av lokaler i ökat. Regeringen bedömer därför att Värmlandsgruppen bör flytta till Villingsberg, i enlighet med Försvarsmaktens förslag. Värmlandsgruppen är en del av organisations- enheten Livregementets husarer. Tonvikten i omsättningen och förnyelsen av materiel inom arméstridskrafterna bör ligga på verkan och uthållighet. För såväl ökad verkan som uthållighet bör fortsatt fokus ligga på att genomföra renovering och livstidsförlängning av arméns tyngre fordon med hög skyddsnivå och stor eldkraft. För att ytterligare stärka luftförsvarsförmågan ska anskaffning av nytt luftvärnssystem med medellång räckvidd som ersättare till robotsystem 97 inledas . Försvarsmakten förväntas inkomma med framställning om bemyndigande att få beställa stridsfordonsburna granatkastare. I enlighet med den försvarspolitiska inriktningspropositionen –2020 kommer marinstridskrafternas krigsförband att utformas för att kunna möta ett väpnat angrepp som förmågan att upprätthålla den territoriella integriteten ökar. Marinstridskrafterna ska med ytstridsfartyg, minröjningsfartyg, ubåtar, amfibie-, underhålls- och sjöinformations- förband vidmakthålla och fortsatt utveckla förmågan till kvalificerad ytstrid, undervattensstrid, minröjning, luftförsvar, eskortering, amfibiestrid, ubåtsjakt och underrättelseinhämtning. Förmåga till sjöövervakning samt till att stödja specialförbanden bör vidmakthållas liksom den sjöburna signalspaningsförmågan. Marinförband ska också, när det befinns lämpligt, kunna delta i operationer utanför vårt närområde. Vidare ska Försvarsmakten fortsatt samverka med andra sjöverkande myndigheter som verkar på svenskt territorialhav eller i närområdet. För att säkerställa uthållighet i förbanden, öka tillgänglighet och tid till sjöss samt för att öka Försvarsmaktens förmåga ska en tillförsel ske av personal inom vissa nyckelkategorier. gemensamma finsk-svenska stridsgruppen är av särskild betydelse, liksom samarbetet med inom sjöövervakning. Försvarsmakten förväntas inkomma med framställning om bemyndigande att få beställa modifiering av sju bevakningsbåtar, inklusive antiubåtsgranatkastare, samt ombyggnation av fyra bevakningsbåtar till bojbåtar. Försvarsmakten förväntas även redovisa underlag för investeringar i halvtidsmodifiering av två korvetter av Göteborgsklass, omsättning av rörliga sensorer samt vidmakthållande av minsystem. I enlighet med den försvarspolitiska inriktningspropositionen –2020 kommer flygstridskrafternas krigsförband att utformas för att kunna möta ett väpnat angrepp som förmågan att hävda den territoriella integriteten vidmakthålls. Stridsflyget organiseras som krigsförband om sex stridsflygdivisioner. Basbataljonernas verksamhet uppgår i flygflottiljerna, som organiseras som krigsförband. Förmåga att föra över information mellan olika enheter ska upprätthållas för att möjliggöra operationer tillsammans med andra stridskrafter. Flygstridskrafterna ska upprätthålla incidentberedskap och luftrumsövervakning. Logistiska förutsättningar för att öka antalet flygtimmar inom stridsflygsystemet ska fortsatt utvecklas. Förmågan att sprida stridsflyg- divisionerna inom och mellan baser ska öka. Befintliga transportflygplan Tp 84 vidmakthålls . I enlighet med den försvarspolitiska inriktningspropositionen –2020 ska helikopterförbanden omorganiseras till en helikopterflottilj med tre helikopterskvadroner samt ledning- och logistikstöd. Helikopterförbanden bör särskilt utveckla förmåga att stödja marinstridskrafternas ubåtsjaktförmåga samt transport av markstridsförband. Stödet till med medeltung helikopterkapacitet ska fortsätta samt vidareutvecklas. Utvecklingen av personalförsörjningen av det militära försvaret beskrivs i den försvarspolitiska inriktningspropositionen –2020. Regeringen bedömer att det finns utmaningar i personalförsörjningssystemet som föranleder fortsatt reformbehov. Personalförsörjningen av det militära försvaret vilar på såväl frivillighet som plikt och olika sätt att utveckla de möjligheter detta ger bör granskas, bl.a. genom studier av de danska och norska personalförsörjningssystemen. Regeringen återkommer i frågan efter att en utredning lämnat förslag om hur den långsiktiga stabiliteten i personalförsörjningssystemet kan öka. Det enskilt viktigaste under den kommande försvarsinriktningsperioden är att öka den operativa förmågan hos krigsförbanden. är det av särskild vikt att Försvarsmakten säkerställer att samtliga befattningar i krigsförbanden är uppfyllda med krigsplacerad personal som också informerats om sin skyldighet att tjänstgöra i den specifika befattning som de placerats på. Regeringen anser att det är av stor vikt att Försvarsmakten fortsätter sina ansträngningar att rekrytera och behålla gruppbefäl, soldater och sjömän, inte minst tjänstgörande personal. Regeringen beslutade om inriktningen för Försvarsmaktens verksamhet 2016-2020 (Fö nr 7). Enligt regeringens beslut bör Försvarsmakten inom ramen för den delegerade statliga arbetsgivarpolitiken överväga att ta upp diskussioner om åtgärder, inklusive införandet av ett system med tidsdelmål med ekonomisk kompensation liksom andra typer av incitament, för att gruppbefäl, soldater och sjömän ska fullfölja sina tidsbegränsade anställningar. Regeringen anser även att det är av stor vikt att Försvarsmakten påbörjar grundläggande reservofficersutbildning för såväl officerare som specialistofficerare samt vidtar åtgärder för att öka och bredda rekryteringen av yrkesofficerare. Rekrytering och grundläggande militär utbildning Krigsdugliga krigsförband förutsätter uppfyllnad av personal och materiel. En grundläggande förutsättning för att upprätthålla kvaliteten i krigsförbanden är också att all personal som är krigsplacerad i krigsförbandet övar tillsammans. Försvarsmakten kommer därför att P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 påbörja ett arbete som ska säkerställa att samtliga krigsförband ska ha genomfört krigsförbandsövning. införs en ny personalkategori (GSS/P), bestående av militärt grundutbildade men icke anställda totalförsvarspliktiga gruppbefäl, soldater och sjömän. Försvarsmakten ska krigsplacera denna personalkategori i kontraktsförbanden, där kontinuerlig eller anställd personal saknas, med hänsyn tagen till respektive krigsförbands krav på tillgänglighet och beredskap. Personal i denna kategori (GSS/P) kommer att repetitionsövas på samma sätt som övrig personal som är krigsplacerad i krigsförbandet. All personal som tjänstgjort som har tillräckliga färdigheter och kunskaper, och som inte har någon annan krigsplacering inom totalförsvaret som äger företräde, bör vidare krigsplaceras inom Försvarsmakten. Personal som inte behövs i krigsförbanden, i mobiliseringsreserv eller i förbandsreserven ska krigsplaceras i en personalreserv. inrättas en ny militär grundutbildning. Den personal som genomgått den nya grundutbildningen med godkänt resultat ska krigsplaceras oavsett om utbildningen leder till anställning i Försvarsmakten eller inte. Det pågående förändringsarbetet med anledning av införandet av flerbefälssystemet kommer att fortgå . Regeringen anser att Försvarsmakten bör vidta åtgärder för att bredda rekryteringen till officersyrket och se över utbildningen av officerare bl.a. utgående från införandet av flerbefälssystemet. Vid behov återkommer regeringen i frågan efter att en utredning lämnat förslag om hur den långsiktiga stabiliteten i personalförsörjningssystemet kan öka. Reservofficerssystemet är en betydelsefull del i personalförsörjningen av det militära försvaret. Försvarsmakten kommer att fortsätta att anställa förtidsavgångna yrkesofficerare som reservofficerare samt påbörja grundläggande reservofficersutbildning av såväl specialistofficerare som officerare. Den senare kommer bl. a. att genomföras som en kortare inomverksutbildning för de som redan P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 har eller kommer att skaffa sig en civil högskoleutbildning. Veteranpolitiken syftar till att ge personal som tjänstgör i internationella operationer och deras anhöriga ett stöd som står i proportion till de risker och påfrestningar som de utsätts för. I betänkande, En svensk veteranpolitik – ett ansvar för hela samhället (SOU 2014:27), lämnades ett antal förslag rörande utvecklingen av veteranpolitiken, bl.a. att den även ska omfatta fler personalkategorier. Vidare har tillkännagivit för regeringen som sin mening vad Försvars- utskottet har anfört om att ett centrum med specialkompetens i veteranfrågor bör inrättas (bet. 2014/15:FöU7, rskr. 2014/15:132). Regeringen avser att återkomma till veteranfrågorna efter att regeringen behandlat utredningens förslag. Regeringen bedömer att Försvarsmakten trots vidtagna åtgärder inte i tillräcklig utsträckning har lyckats öka andelen kvinnor på alla nivåer inom myndigheten. Förändringarna går särskilt långsamt avseende officerare. Försvarsmakten bör fortsatt följa upp de åtgärder/insatser som myndigheten har genomfört och analysera vad som påverkar utvecklingen för att skyndsamt kunna vidta åtgärder så att antalet kvinnor som rekryteras och stannar i yrket blir fler. Att främja jämställdhet genom att motverka könssegregering på arbetsmarknaden är av stor vikt för det övergripande målet för jämställdhetspolitiken, liksom för det underliggande delmålet om ekonomisk jämställdhet. Staten som arbetsgivare ska föregå med gott exempel och bedriva ett aktivt arbete för att fler kvinnor och män ska välja yrken som av tradition domineras av det motsatta könet. De frivilliga försvarsorganisationernas verksamhet bör främst vara inriktad mot nationella uppgifter vid höjd beredskap. De frivilliga försvarsorganisationerna bidrar främst till bemanningen av hemvärnsförbanden. Regeringen anser att Försvarsmakten bör pröva möjligheten att i högre grad utnyttja de frivilliga försvarsorganisationerna även vid bemanning av andra krigsförband. Strategisk styrning av materielförsörjningen Regeringen avser att vidta flera åtgärder syftande till att bl.a. stärka den finansiella styrningen och uppföljningen av Försvarsmaktens materielförsörjning. ändamålsenlig anslagsstyrning av Försvarsmaktens investeringar (ESV 2015:47), liksom pågående uppdrag om hur myndighetskostnader, som finansieras med avgifter, i stället kan finansieras över ett nytt anslag på statsbudgeten, kommer att beredas . I den försvarspolitiska inriktnings- propositionen –2020 redovisar regeringen att förhållandet mellan Försvarsmakten och vid höjd beredskap bör tydliggöras. Syftet är att materiel- och logistikförsörjningen i högre utsträckning ska vara anpassad för att stödja krigsförbanden vid höjd beredskap. Mot denna bakgrund redovisar regeringen i propositionen avsikten att tillsätta en utredning med uppgift att utvärdera den samlade materiel- och logistikförsörjningen utifrån bl.a. kravet på ökad operativ förmåga i krigsförbanden. Utredningen ska även omhänderta bl.a. iakttagelser avseende styrning och uppföljning. beslutade regeringen om direktiv till utredningen (dir. 2015:71), som ska redovisa sina slutsatser . I propositionen konstaterar regeringen vidare att Försvarsmakten i underlaget till propositionen föreslagit ett antal prioriterade åtgärder som inte ryms inom de förstärkta anslagsramar som regeringen föreslår. För att säkerställa en långsiktig operativ balans behöver en samlad strategisk avvägning och prioritering inom materielförsörjningen utarbetas. Därför avser regeringen tillsätta en utredning med uppdraget att se över det samlade långsiktiga materielbehovet. Utredningen bör vara klar och utgöra grund för regeringens och Försvarsberedningens fortsatta arbete inför kommande försvarsinriktningsbeslut. För att underlätta och regeringens möjligheter till långsiktig strategisk styrning och struktur i planeringen för försvarsmateriel, har regeringen uppdragit åt Försvarsmakten att upprätta ett förslag till investeringsplan för åren 2017–2028. Förslaget kommer att lämnas i samband med Försvarsmaktens budgetunderlag och utgöra en grund för kommande investeringsplaner. Regeringen avser att återkomma till om detta i budgetpropositionen . Mot bakgrund av de identifierade bristerna i materielförsörjningen har regeringen påbörjat ett arbete för att analysera avvikelserna i investeringsplaneringen. Syftet är att säkerställa att krigsförbanden tillförs nödvändig materiel. bör arbetet resultera i en åtgärdsplan som kan inordnas i den process för planering, beslut och uppföljning som regeringen genomför med stöd av den s.k. förslag (SOU 2014:15). Försvaret är en nationell angelägenhet och EU:s medlemsstaters val av säkerhetspolitisk lösning återspeglas också i materielförsörjningen, t.ex. vad gäller synen på försörjningstrygghet och upprätthållande av strategiska kompetenser för militära förmågor. Det fortsatta arbetet med industri- och marknadsfrågor inom EU bör därför beakta försvarsmaterielmarknadens särart, och behovet att tillgodose medlemsstaternas säkerhetsintressen inom ramen för den gemensamma marknaden. I detta sammanhang ska också möjligheten att upprätthålla den transatlantiska länken beaktas. Även om läggs ned och delar av verksamheten förs över till bedömer regeringen att exportstödjande verksamhet fortsatt bör användas som ett medel för att främja en kostnadseffektiv materielförsörjning ur ett livscykelperspektiv. Exportstöd ska främst bedrivas inom områden av väsentlig betydelse för försvar och i syfte att minska Försvarsmaktens kostnader. Regeringen anser att aktörernas medverkan i exportsammanhang innebär behov av en kontinuerlig prioritering av svenska statens P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 exportstödsaktiviteter, baserat på den bedömda nyttan för Försvarsmakten. Regeringen bedömer att forskning och utveckling på försvarsområdet i större utsträckning bör inriktas mot att långsiktigt öka Försvarsmaktens möjligheter att möta framtida hot. I den försvarspolitiska inriktningspropositionen –2020 redovisar regeringen sin avsikt att tillsätta en utredning med uppgift att lämna förslag till den fortsatta inriktningen, omfattningen, finansieringen och utförandet av forsknings- och utvecklingsverksamheten på försvarsområdet. Syftet är att skapa förutsättningar för långsiktiga beslut om den forsknings- och utvecklingsverksamhet som bör bedrivas i . Den svenska försvarsförmågan, möjligheterna för att föra en självständig och aktiv utrikes-, säkerhets-, och försvarspolitik samt förmågan att kartlägga yttre hot mot landet är beroende av en god försvarsunderrättelse- förmåga. Verksamhetens utgångspunkt är det breda spektrum av hot, risker och inträffade händelser som har att förhålla sig till. Det är av vikt att försvarsunderrättelseverksamheten har beredskap för att kunna ge nödvändig förvarning och att den har uthållighet så att den förmår följa krisförlopp av utrikes-, säkerhets- och försvarspolitisk betydelse. Regeringen lyfte i den försvarspolitiska inriktningspropositionen –2020 fram den försämrade säkerhetspolitiska situationen som visar på behovet av en god svensk förmåga att inhämta, bearbeta, analysera och delge försvarsunderrättelser. Regeringen menar också att försvarsunderrättelseförmågan är avgörande för att kunna använda och utveckla stridskrafterna och övriga förmågor på ett ändamålsenligt sätt. Regeringen föreslår därför i denna proposition en förstärkning av försvarsunderrättelseverksamheten . P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 3.5.11:1 Förbandsverksamhet och beredskap Tabell 3.5 Anslagsutveckling 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 26 581779 tkr prisnivå. 3Motsvarar 26 963 779 tkr prisnivå. 4Motsvarar 27 021 171 tkr prisnivå Anslaget får användas för att finansiera utbildnings- och övningsverksamhet för utvecklingen av , planering, insatser samt försvarsunderrättelseverksamhet. Anslaget används även för stöd till frivilliga försvarsorganisationer samt för stöd till veteran- och anhörigorganisationer. Anslaget används också till exportfrämjande åtgärder inom försvarssektorn, samt till avveckling av materiel. Även fasta kostnader för multinationella samarbeten såsom () och Strategic Airlift Capability (SAC) finansieras från detta anslag. Mot bakgrund av att benämningen ersätter insatsorganisation i enlighet med propositionen Försvarspolitisk inriktning - försvar 2016-2020 (prop 2014/15:109 bet. 2014/15:FöU11, rskr. 2014/15:251) föreslås ändamålet för anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap att ändras. Anslaget har i förhållande till 2015 beräknats enligt följande. För att stärka den operativa förmågan i krigsförbanden föreslås anslaget öka med 2016. at öka med 2017, 1 2018 och 1 2019. Av samma anledning föreslås en omföring mellan anslag . Därmed föreslås anslaget öka med 2016-2018 och anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar föreslås minska med motsvarande belopp. Mot bakgrund av ombalansering från