prop · H3031 · 2015-09-21 00:00:00 — Remissinstanserna: En majoritet av de remissinstanser som yttrat sig motsätter sig förslaget. , Forum – Idé- burna organisationer med social inriktning (Forum) och i (LO) tillstyrker förslaget. Forum anför att skattereduktionen bryter mot ett fundament i den fria organiseringen genom ökad statlig insyn i individens politiska och religiösa åskådningar. Forum anser vidare att det går att använda pengarna på ett samhällsekonomiskt klokare sätt och föreslår en uppräkning av organisations- bidraget och ett separat organisationsstöd för organisationer och verksamheter som arbetar för förbättrade förutsättningar, för kapacitets- utveckling och verktyg för att underlätta för ideellt engagemang, insamling och verksamhets- utveckling. LO anser att skattereduktion för gåvor är ett olämpligt sätt att fördela statens skatteintäkter på. För det fall att skattemedel ska gå till vissa hjälporganisationer är det enligt LO i stället lämpligt med ett statligt bidrag. anser att de genom förslaget ökade skatteintäkterna kan användas i bättre syften än att gynna dem som skänker gåvor. Det finns enligt förbundet stora behov att fylla inom exempelvis rehabiliteringsområdet för kroniskt sjuka. Myndigheten för ungdoms- och civil- samhällesfrågor (MUCF) anser att det saknas en konsekvensbeskrivning för hur slopandet av skattereduktionen kan komma att påverka civil- samhället. Forum anser däremot att skattereduk- tionens effekter på civilsamhället är förhållande- vis ringa i ekonomiska termer och har haft effek- ten att organisationerna uppfattas som välgören- hetsorganisationer. MUCF anser att det är angeläget att ett slopande av avdragsrätten för gåvor kombineras med någon form av kompen- sation i form av intäkter med låg styrningsgrad. stöd till trossamfund anser att promemorian inte ger en övertygande argumentation för förslaget. DHR – samhälle utan rörelsehinder (DHR) anser att det inte är motiverat att slopa skattereduk- tionen så länge regeringen inte presenterat förslag på nya bidragssystem för olika slag av ideella organisationer som innehåller årliga indexjusteringar motsvarande samhällets kost- nadsökningar. Frivilligorganisationernas Insam- lingsråd (FRII), vars remissyttrande Frälsnings- armén, Kristna Råd och Erikshjälpen instämmer i, Hjärt-Lungfonden, , , – Fria försam- lingar i samverkan (), Plan , , Röda Korset¸ Svensk Insamlingskontroll, , We Effect, Läkarmissio- nen, Hjärnfonden, Cancer- och Allergifonden, Barnfonden, Vi-skogen, Individuell Människo- hjälp, Hjärta till Hjärta och Barncancerfonden anser att skattereduktionen för gåvor har stimu- lerat till ett ökat givande och förutspår att för- slaget kommer att leda till minskade intäkter. Organisationerna anför vidare att slopandet av skattereduktionen är ett resursslöseri i för- hållande till de investeringar i rutiner, processer och system som godkända gåvomottagare gjort. Även Cancerfonden, Hand in Hand och anser att skattereduktionen har stimulerat till ett ökat givande och förutspår minskade intäkter. anser att det finns svårigheter att analysera systemet med skattereduktion för gåvor och dess effekter med tanke på den korta tidsperiod som systemet varit i bruk och att det vore en fördel om systemet utvärderades med som underlag. () anför att skattereduktionen har funnits under en alldeles för att man ska kunna dra slutsatser om de konsekvenser den haft. anser dock att skattereduktionen haft positiv inverkan och att det blir förvirrande för allmänheten med reformer som ändras efter så . ActionAid anför att skattereduktionen inte har kunnat få fullt genomslag och att alla positiva effekter ännu inte har kunnat märkas men att reformen redan från starten signalerat vikten av en livskraftig ideell sektor för samhället i stort. Katolska biskopsämbetet anför att de godkända gåvomottagarna har lagt ned ett ganska betydande arbete på att bygga upp den administration som krävs. Om systemet nu upphävs kan detta enligt biskopsämbetet för vissa organisationer innebära att kostnaderna kommer att överstiga de ökade gåvointäkter som systemet hinner generera. DHR, FRII, vars remissyttrande , Kristna Råd och Erikshjälpen instämmer i, Hjärt-Lungfonden, , , Läkarmissionen, ActionAid, Erikshjälpen och anser att det befintliga systemet för skattereduktion för gåvor bör utökas i stället för att slopas. Skälen för regeringens förslag: Enligt 9 kap. 2 § IL får den skattskyldiges personliga levnads- kostnader inte dras av. Till sådana levnads- kostnader räknas bl.a. utgifter för gåvor. Det är en grundläggande princip för det svenska skattesystemet som det är angeläget att upprätthålla, vilket även angavs i samband med införandet av skattereduktionen för gåvor (prop. 2011/12:1, Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor, avsnitt 6.16.3.4). Skattereduktion för gåvor är inte förenligt med avdragsförbudet. Förbudet har vissa undan- tag, t.ex. för utgifter för resor till och från arbetet. Detta kan dock motiveras genom att de utgifterna har ett nära samband med intjänande av förvärvsinkomster som är skattepliktiga. Någon sådan koppling finns inte för gåvor som lämnas till ideell verksamhet. Konflikten mellan skattereduktionen för gåvor och avdragsför- budet för personliga levnadskostnader har också framhållits i förarbetena till den aktuella skatte- reduktionen (prop. 2011/12:1, Förslag till sta- tens budget , finansplan och skatte- frågor, avsnitt 6.16.3.1 och 6.16.3.4). Det kan i sammanhanget noteras att redan den särskilde utredare som utredde frågan om skatteincita- ment för gåvor avrådde från lagstiftning efter- som han bedömde att nackdelarna med en sådan ordning övervägde fördelarna, se betänkandet Skatteincitament för gåvor till forskning och ideell verksamhet (SOU 2009:59 s. 180). En stark och livaktig ideell sektor har stor betydelse för samhällslivet och demokratin. Det är emellertid angeläget att skatter tas ut på ett sätt som främjar skattepolitikens främsta syfte, att finansiera den gemensamma välfärden, och också i övrigt är förenligt med de övergripande målen för regeringens ekonomiska politik. Skattereduktion för gåvor ökar komplexiteten i skattesystemet. Det förtjänar att framhållas att det aktuella skatteincitamentets utformning som en skattereduktion vid införandet uttryckligen ansågs innebära en markering av att reglerna i princip ligger vid sidan av den vanliga beskatt- ningen (prop. 2011/12:1, Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor, avsnitt 6.16.3.1). Regeringen anser att stöd till de verksamheter ideell sektor bedriver bör fördelas utifrån en prioritering och bedömning av hur dessa bidrar till samhällsnytta, snarare än utifrån vilken förmåga de berörda organisationerna har att hitta privatpersoner som har råd att genom gåvor stödja verksamheten. Offentligt stöd bör snarare utgå från tydliga prioriteringar än via privatpersoners val av och förmåga till stöd via skattereduktion. Skattereduktionen för gåvor har också inne- burit att måste pröva frågor om godkännande av gåvomottagare och utöva tillsyn över godkända gåvomottagare – uppgifter som är helt verksamhetsfrämmande för myndigheten. Skattereduktionen för gåvor omfattar bara gåvor till vissa ändamål. Dessa begränsningar har ansetts nödvändiga av kostnads-, missbruks- och kontrollskäl och den ovan nämnda konflikten med avdragsförbudet för personliga levnadskost- nader (prop. 2011/12:1, Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor, avsnitt 6.16.3.4). I den mån skattereduktionen påverkar givandet är det således i en klart snedvridande riktning. En sådan styrningseffekt är inte önskvärd. Mot den ovan angivna bakgrunden föreslår regeringen att skattereduktionen för gåvor och det därmed sammanhängande förfarandet med godkännande av gåvomottagare slopas. Förslaget föranleder ändringar i 1 kap. 11 och 16 §§ samt 67 kap. 1 och 2 §§ IL och upphävande av 67 kap. 20–26 §§ samma lag, se avsnitt 3.9, ändringar i 22 kap. 1 §, 31 kap. 1 och 33 §§ och 38 kap. 1 § SFL, se avsnitt 3.13, och upphävande av 22 kap. 22 § och 23 kap. 7 § samma lag samt upphävande av lagen om godkännande av gåvo- mottagare vid skattereduktion för gåva, se avsnitt 3.15. Regeringens förslag: Ändringarna träder i kraft . En betald årsavgift för godkänd gåvomottagare som avser tid efter 2015 ska betalas tillbaka. Äldre bestämmelser gäller för tid före ikraftträdandet. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Cancerfonden, Frivillig- organisationernas Insamlingsråd, vars remiss- yttrande , Kristna Råd och Erikshjälpen instämmer i, Hjärt-Lungfonden, , , – Fria församlingar i samverkan, Plan , , Röda Korset, We Effect, Läkarmissionen, Hjärnfonden, Cancer- och Allergifonden, Barnfonden, Vi-skogen, Individuell Människohjälp, Hjärta till Hjärta och Barncancerfonden vill, om regeringen väljer att gå vidare med förslaget, betona vikten av en rimlig tidsperiod för organisationerna att kommunicera till sina givare att skattereduktion för gåvor är möjlig. Tiden mellan beslut i och ikraftträdande är för kort för detta. Skälen för regeringens förslag: Som framgår av avsnitt 6.7.1 aviserade regeringen redan i budgetpropositionen , som lämnades till , sin avsikt att skattereduktionen för gåvor och förfarandet med godkännande av gåvomottagare bör slopas . Förslaget om slopande remitterades och har därefter varit föremål för en lagrådsremiss som överlämnades till Lagrådet . Det finns således tid för såväl givare som god- kända gåvomottagare att anpassa sig till ändringarna. Regeringen föreslår därför att änd- ringarna ska träda i kraft . Den upphävda lagen om godkännande av gåvomottagare vid skattereduktion för gåva ska dock fortfarande tillämpas för tid före . Det betyder t.ex. att även efter att lagen upphävts kan besluta att ta ut en kontrollavgift för underrättelseskyldighet som inte fullgjorts. Skyldigheten för godkända gåvomottagare att lämna kontrolluppgift om gåva gäller fortfarande för beskattningsår som börjar före Detsamma gäller bestämmelsen om skatt- skyldigs lämnande av uppgift i inkomstdeklara- tionen om underlaget för skattereduktion för gåva. Bestämmelserna om åtagande från ut- ländska subjekt om att lämna kontrolluppgifter gäller fortfarande för tid före . Bestämmelserna i om skattereduktion för gåva gäller fortfarande för beskattningsår som börjar före . Som beskrivits ovan upphör lagen om god- kännande av gåvomottagare vid skattereduktion för gåva att gälla vid utgången av 2015 men tillämpas fortfarande för tiden –2015. En årsavgift för godkänd gåvomottagare ska betalas före det år avgiften avser. Det skulle kunna inträffa att någon gåvomottagare redan hunnit betala årsavgift (eller senare år) före lagens upphörande och eventuellt att en sådan årsavgift betalas efter upphörandet. En betald årsavgift som avser tid efter 2015 ska i sådant fall betalas tillbaka. Slopandet av skattereduktionen för gåvor beräk- nas öka skatteintäkterna med 0,25 miljarder kro- nor 2016. , det år då skattereduktionen infördes, lämnade enligt kontrolluppgifter drygt 626 000 personer gåvor. Av dessa uppnådde knappt 195 000 personer minimibeloppet för skattereduktionen, vilket gav en sammanlagd skattereduktion för . ökade antalet personer med kontroll- uppgifter till drygt 760 000 personer, varav drygt 255 000 personer uppnådde minimibeloppet för skattereduktionen. Den sammanlagda skatte- reduktionen ökade till . Den ökade sammanlagda skattereduktionen bedöms bero dels på att antalet godkända gåvomottagare ökade, dels på att möjligheten till skattereduktion blev mer känd. Gåvobeloppen som skattereduktionen grundas på förväntas öka även 2014 och 2015, dock i en långsammare takt än mellan . De personer som gav för litet belopp per gåva alternativt för litet sammanlagt belopp för att få skattereduktionen antas ha förändrat sitt beteende till . De personer som redan ger upp till maxbeloppet kan inte höja sin skattereduk- tion ytterligare. I och med slopandet kommer även betalningar av årsavgifter och ansökningsavgifter att upp- höra. Intäktsförlusten från minskade ansök- ningsavgifter kan anses försumbar. Intäktsför- lusten från minskade årsavgifter beräknas utifrån antalet godkända gåvomottagare 2014 till ca . Med de antaganden som redovisats ovan beräknas förslaget öka skatteintäkterna med 0,25miljarder kronor . Förslaget innebär att skattskyldiga inte ges skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet som lämnas efter . Knappt 195 000 personer fick skattereduktion för gåvor lämnade . var motsvarande siffra drygt 255 000 personer. Av de personer som fick skattereduktion för gåvor lämnade var kvinnor. Könsupp- delad statistik finns ännu inte tillgäng- lig. Konsekvenser för godkända gåvomottagare Förslaget innebär att systemet med skattereduk- tion för gåvor till godkända gåvomottagare upphör vid utgången av 2015. Det finns för när- varande 76 godkända gåvomottagare. Förslaget kan komma att minska det sammanlagda givan- det från sådana personer som tidigare fått skattereduktion för sitt givande. I vilken utsträckning detta sker och hur den verksamhet som bedrivs berörs är något som bör följas upp. Förslaget innebär även att den administrativa bördan för gåvomottagarna minskar eftersom de inte längre kommer att behöva lämna kontroll- uppgifter för skattereduktionsgrundande mot- tagna gåvor. De behöver inte heller betala års- avgifter. Konsekvenser för och de allmänna förvaltningsdomstolarna Förslaget innebär att inte längre prövar frågor om godkännande av gåvomottagare och inte han- terar skattereduktion vid inkomstbeskattningen för beskattningsår som börjar eller . Minskningen av arbetsbörda bedöms vara marginell och sker successivt . Förändringen innebär att kostnader för administration och kontroll av systemet med skattereduktion för gåvor uteblir. Förslaget innebär att en måltyp hos de allmänna förvaltningsdomstolarna upp- hör när systemet med godkännande av gåvomot- tagare upphör. Att en skattereduktion slopas kan även minska antalet mål om inkomstbeskattning. Påverkan på domstolarnas samlade arbetsbörda bedöms dock vara marginell. 6.8Beskattning av utländska socialförsäkringspensioner 6.8.1Ärendet och dess beredning har inkommit till med ett förslag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, i en promemoria benämnd Beskattning av utländska socialförsäkringspensioner. I prome- föreslås att vissa utländska socialför- säkringspensioner ska omfattas av IL:s definition av pension och att utländska ersättningar som motsvarar svensk barnpension ska undantas från beskattning i samma utsträckning som svensk barnpension. En sammanfattning av prome- finns i bilaga 10, avsnitt 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 10, avsnitt 2. Prome- har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 10, avsnitt 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr Fi2014/02192/S1). I detta avsnitt behandlas promemorians förslag. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 10, avsnitt 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 10, avsnitt 5. Lagrådet lämnade förslaget utan erinran. Enligt 10 kap. 2 § 1 IL ska rätt till pension behandlas som inkomst av tjänst. Pension är enligt 11 kap. 1 § IL skattepliktigt. Definitionen av pension finns i 10 kap. 5 § IL och av första stycket 1 framgår att ersättningar som betalas ut som allmän ålderspension, efterlevandepension och premiepension till efterlevande enligt socialförsäkringsbalken omfattas av definitionen. Eftersom bestämmelsen hänvisar till ersättningar enligt socialförsäkringsbalken omfattas inte motsvarande utländska ersättningar. Utländska socialförsäkringspensioner hänförs till inkomstslaget tjänst genom 10 kap. 2 § 2 IL där det anges att som tjänst behandlas rätt till livränta, periodiska understöd eller liknande periodiska inkomster som inte är ersättning för avyttrade tillgångar. Sådana periodiska inkomster är skattepliktiga enligt 11 kap. 1 § IL där det bl.a. anges att alla andra inkomster som erhålls på grund av tjänst ska tas upp som intäkt. Utländska socialförsäkringspensioner som betalas ut som engångsbelopp kan dock inte beskattas, eftersom det enligt 10 kap. 2 § 2 IL endast är periodiska inkomster som ska behandlas som tjänst. Efterlevandepension i form av barnpension ska enligt 11 kap. 40 § IL bara tas upp till beskattning till den del pensionen för överstiger en tolftedel av av prisbasbeloppet eller, vid pension efter båda föräldrarna, av prisbasbeloppet. Bestämmelsen hänvisar till barnpension enligt socialförsäkringsbalken och den är därför inte tillämplig på utländska ersättningar. Utländsk periodisk barnpension beskattas därför fullt ut. 6.8.3Utländska socialförsäkrings- pensioner inkluderas i inkomstskattelagens definition av pension Regeringens förslag: Utländska ersättningar som motsvarar allmän ålderspension, efterlevande- pension och premiepension till efterlevande enligt socialförsäkringsbalken ska omfattas av inkomstskattelagens definition av pension. förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av de remiss- instanser som yttrat sig tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) avstyrker förslaget då dess konsekvenser inte kan anses tillräckligt utredda på grund av bristen på uppgifter om utbetalningar av utländska socialförsäkrings- pensioner. ISF har också synpunkter på det föreslagna begreppet ”motsvarande utländska ersättningar” i IL:s definition av pension och framför i huvudsak att det inte framgår hur begreppet förhåller sig till socialförsäkrings- balken. Även män och Förvaltare (RGMF), som tillstyrker förslaget, lämnar synpunkter på begreppet ”motsvarande utländska ersättningar”. RGMF anser att det bör identifieras ett antal objektivt konstaterbara faktorer som ska vara avgörande för om en utländsk pension omfattas av definitionen av pension. Skälen för regeringens förslag: Utländska socialförsäkringspensioner omfattas inte av IL:s definition av pension. Det innebär bl.a. att utländska socialförsäkringspensioner som betalas ut som engångsbelopp inte kan beskattas och att grunden för beskattning i andra fall kan framstå som oklar. Definitionen av pension bör därför, i likhet med vad föreslår, utvidgas så att den omfattar socialförsäkringspensioner från andra länder som motsvarar de svenska ersättningar som avses i 10 kap. 5 § första stycket 1 IL. Förslaget innebär att de utländska ersättningarna likställs med motsvarande svenska ersättningar när det gäller grunden för beskattning. Det bör i sammanhanget framhållas att obegränsat skattskyldiga enligt 3 kap. 8 § IL är skattskyldiga för alla sina inkomster, även de från utlandet. ISF framför att det inte framgår hur begreppet ”motsvarande utländska ersättningar” i IL:s definition av pension förhåller sig till socialförsäkringsbalken. Även RGMF har synpunkter på begreppet ”motsvarande utländska ersättningar” och anser att det bör identifieras ett antal objektivt konstaterbara faktorer som ska vara avgörande för om en utländsk pension omfattas av definitionen. Förslaget om att utvidga definitionen av pension i IL så att den även omfattar motsvarande utländska ersättningar har ingen koppling till eller påverkan på bestämmelserna i socialförsäk- ringsbalken utan behandlar frågan på vilken grund utländska socialförsäkringspensioner ska beskattas. Begreppet ”motsvarande utländska ersättningar” är vidare det begrepp som brukar användas i skattelagstiftningen för att fånga upp olika utländska företeelser och det är inte möjligt att ange vilka utländska socialförsäkrings- pensioner som omfattas, bl.a. för att de kan förändras . Med förslaget blir regelverket i förhållande till nuvarande bestämmelser dessutom tydligare genom att utländska socialförsäkringspensioner kommer att inkluderas i definitionen av pension. Mot denna bakgrund finns det inte skäl att ställa upp objektivt konstaterbara faktorer för att avgöra om en utländsk pension motsvarar en svensk pension. En sådan ordning skulle även öka bestämmelsernas komplexitet. ISF anser att förslagets konsekvenser inte kan anses tillräckligt utredda på grund av bristen på uppgifter om utbetalningar av utländska social- försäkringspensioner. Konsekvenser av förslaget behandlas i avsnitt 6.8.6. Förslaget föranleder ett tillägg i 10 kap. 5 § första stycket 1 IL, se avsnitt 3.9. 6.8.4Beskattning av utländsk barnpension Regeringens förslag: Utländska ersättningar som motsvarar barnpension enligt socialförsäkrings- balken ska bara tas upp till beskattning till den del pensionen för överstiger en tolftedel av av prisbasbeloppet eller, vid pension efter båda föräldrarna, av prisbasbeloppet. Om både barnpension enligt socialförsäk- ringsbalken och motsvarande utländsk ersätt- ning betalas ut, eller om flera utländska ersätt- ningar betalas ut, ska den del av det samman- lagda beloppet som överstiger beloppsgränsen tas upp. förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som yttrat sig tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) avstyrker förslaget då dess konsekvenser inte kan anses tillräckligt utredda på grund av bristen på uppgifter om utbetalningar av utländska socialförsäkringspen- sioner. Skälen för regeringens förslag: Som framgår av avsnitt 6.8.3 föreslås att vissa utländska socialförsäkringspensioner ska omfattas av IL:s definition av pension. Det gäller bl.a. ersättning som motsvarar svensk efterlevandepension i form av barnpension. Det förslaget innebär att utländsk barnpension likställs med svensk barn- pension när det gäller grunden för beskattning. beskattas svensk barnpension endast till viss del i motsats till utländsk periodisk barn- pension som beskattas fullt ut. Det finns inte skäl att beskatta svensk och utländsk barnpen- sion olika. Regeringen föreslår därför, i likhet med , att barnpension från utlandet som motsvarar barnpension enligt socialförsäk- ringsbalken ska undantas från beskattning i samma utsträckning som svensk barnpension. Utländsk barnpension likställs därmed med svensk barnpension även när det gäller hur stor del som är skattepliktig. ISF anser att förslagets konsekvenser inte kan anses tillräckligt utredda på grund av bristen på uppgifter om utbetalningar av utländska social- försäkringspensioner. Konsekvenser av förslaget behandlas i avsnitt 6.8.6. Förslaget föranleder ett nytt andra stycke i 11 kap. 40 § IL, se avsnitt 3.9. Regeringens förslag: De nya bestämmelserna träder i kraft och tillämpas första gången för beskattningsår som börjar efter . förslag överensstämmer inte med regeringens förslag. föreslår att de nya bestämmelserna ska träda i kraft och tillämpas på ersättningar som betalas ut efter . Remissinstanserna: Förvaltningsrätten i och män och Förvaltare anser att datumet för ikraftträdande bör flyttas fram. Skälen för regeringens förslag: De nya bestämmelserna bör träda i kraft och tillämpas första gången för beskattningsår som börjar efter . Förslaget om att utländska socialförsäkringspen- sioner ska omfattas av IL:s definition av pension innebär en positiv offentligfinansiell effekt till följd av att engångsutbetalningar av socialförsäk- ringspensioner från utlandet, som inte beskattas i , föreslås beskattas på samma grund som motsvarande svenska ersättningar. innebär förslaget om att utländsk barnpension endast ska beskattas till viss del en negativ offentligfinansiell effekt. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) anser att konsekvenserna av förslagen inte kan anses tillräckligt utredda på grund av bristen på uppgifter om utbetalningar av utländska social- försäkringspensioner. Som ISF framhåller saknas det fullständig statistik över antalet och stor- leken på engångsutbetalningar av utländska socialförsäkringspensioner. En anledning till detta är att engångsutbetalningar är skatte- fria. Regeringen anser dock att underlaget är tillräckligt för att göra en bedömning av de offentligfinansiella effekterna.