prop · H3031 · 2015-09-21 00:00:00 — Nivå avser miljoner timmar. 4Avser arbetade timmar enligt nationalräkenskaperna dividerat med årsmedeltal för antal sysselsatta i åldersgruppen 15–enligt . 6Antal sysselsatta i procent av befolkningen i den aktuella åldersgruppen. 7Sysselsättningsgrad enligt EU:s 2020-mål. 8Antal i arbetskraften i procent av befolkningen i den aktuella åldersgruppen. 9I procent av arbetskraften. 10Personer i nystartsjobb eller konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program vid Arbetsförmedlingen, i procent av arbetskraften. 11Till följd av avrundning stämmer inte alltid totalen med delarna. Källor: , , och egna beräkningar. P R OP . 2015/16:1 Bilaga 2 Tabell 14 Sysselsatta i näringslivet Utfall –2014, prognos –2019 -0,3 -1,7 -0,2 -1,6 -1,8 -2,7 -1,5 -1,7 -0,2 Anm.: Tabellen avser sysselsättning enligt nationalräkenskaperna. Källor: och egna beräkningar. Tabell 15 Sysselsatta i offentliga myndigheter Utfall –2014, prognos –2019 -1,0 -0,7 -1,3 -1,9 -0,4 Anm.: Enligt nationalräkenskaperna (NR). Offentliga myndigheter och kommunala myndigheter är NR-begrepp som skiljer sig från begreppen offentlig sektor respektive sektor. Skillnaden ligger i att kommunernas så kallade affärsdrivande verksamheter inte omfattas av de förstnämnda begreppen, utan förs till näringslivet i NR:s branschindelade (funktionsindelade) statistik. Källor: och egna beräkningar. Tabell 16 Resursutnyttjande och potentiella variabler Skillnaden mellan faktisk och potentiell nivå, i procent av potentiell nivå -3,1 -1,7 -2,8 -2,8 -1,8 -1,1 -0,6 -0,4 -0,5 -0,4 -0,7 -2,8 -2,0 -2,3 -2,8 -1,9 -1,3 -0,7 -0,1 -3,1 -2,0 -2,3 -2,4 -1,9 -1,5 -0,9 -0,2 Procentuell förändring i fasta priser om inte annat anges. sysselsättning, 15-74 år4 Jämviktsarbetslöshet, 15-74 år5 Potentiella variabler, löpande priser 1Potentiell BNP till marknadspris. Fasta priser, referensår 2014. 5Skillnaden mellan potentiell arbetskraft och potentiell sysselsättning i procent av potentiell arbetskraft. 6Beräknad som potentiell BNP till marknadspris (fasta priser referensår 2014) multiplicerat med BNP-deflatorn. Källor: och egna beräkningar. P R OP . 2015/16:1 Bilaga 2 Tabell 17 Löneutveckling och inflation Utfall –2014, prognos –2019 Nominell löneutveckling, konjunkturlönestatistiken -0,2 -0,1 -0,3 -0,1 -0,7 Anm.: Konjunkturlönestatistiken avser prognos. Timlönen enligt nationalräkenskaperna mäts som lönesumman dividerat med anställdas arbetade timmar. 2Mått på underliggande inflation. I beräkningen av KPIF (KPI med fast bostadsränta) hålls den del av förändringen i räntekostnader för egnahem som beror på förändrade räntesatser . Källor: , och egna beräkningar. Tabell 18 Räntor och valutor Utfall –2014, prognos –2019 Årsgenomsnitt -0,3 -0,2 6-månadersränta (EUR)¹ -0,2 Växelkurs, kronindex KIX2 1Avser statsskuldväxel för löptider kortare än och statsobligation för löptider längre än . 2Index, = 100. Källor: och egna beräkningar. P R OP . 2015/16:1 Bilaga 2 Tabell 19 Utgiftstak och budgeteringsmarginal Miljarder kronor om annat ej anges. Utfall –2014, prognos –2019. Budgeteringsmarginal, procent av Anm.: Utgiftstakets nivå är regeringens förslag i denna proposition. Utgiftstakets nivå är regeringens bedömning i denna proposition. Källor: och egna beräkningar. P R OP . 2015/16:1 Bilaga 2 Tabell 20 Utgifter per utgiftsområde –2019 Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Beräkningsteknisk överföring till hushållen4 Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor6 Ålderspensionssystemet vid sidan av statens 1Inklusive beslut i enlighet med propositionen Vårändringsbudget (prop. 2014/15:99, bet. 2014/15:FiU21, rskr. 2014/15:316) och förslagen i propositionen Höständringsbudget (prop. 2015/16:2). 2Regeringens förslag till utgiftsramar i denna proposition (se tabell 8.2). 3Regeringens förslag till preliminära utgiftsramar . 4Avser de överstigande medel som uppstår på grund av att regeringen i denna proposition föreslår och aviserar åtgärder som medför större budgetförstärkningar än budgetförsvagningar –2019 exkl. de förslag av diskretionär karaktär som inte finansieras fullt ut och som inte ingår i tabell 1.2. 5Inklusive Beräkningsteknisk överföring till hushållen och posten Minskning av anslagsbehållningar. 6Summa utgiftsområden exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. och exklusive minskning av anslagsbehållningar för statsskuldsräntor. 7Regeringens förslag till nivå på utgiftstaket samt bedömning av nivå (se avsnitt 5.2). Källa: Egna beräkningar. P R OP . 2015/16:1 Bilaga 2 3 Tabeller Offentliga sektorns finanser, statens budgetsaldo och statsskuld Tabell 21 Den konsoliderade offentliga sektorns finanser Utfall –2014, prognos –2019 Miljarder kronor om inte annat anges -0,1 -0,9 -1,4 -1,9 -0,9 -0,9 -0,5 1Utgörs av bl.a. tillräknade inkomster som bruttoförs i NR, ex kapitalförslitningen av investeringar. 2Inklusive ofördelade utgifter. 3Inklusive räntor på pensionsskulden. Källor: och egna beräkningar. P R OP . 2015/16:1 Bilaga 2 Tabell 22 Statens finanser Utfall –2014, prognos –2019 Miljarder kronor om inte annat anges Transfereringar till privat sektor2 -0,4 -0,3 -1,1 -1,1 -1,5 -0,7 -0,7 -0,2 -0,7 -3,5 -1,8 -0,9 -0,2 -0,2 1Utgörs av bl.a. tillräknade inkomster som bruttoförs i NR, ex kapitalförslitningen av investeringar. 2Inklusive ofördelade utgifter. 3Inklusive räntor på pensionsskulden. Källor: och egna beräkningar. Utfall –2014, prognos –2019 Miljarder kronor om inte annat anges Räntor, utdelningar m.m. -0,1 -0,1 -0,2 -0,2 Källor: och egna beräkningar. P R OP . 2015/16:1 Bilaga 2 Tabell 24 Kommunsektorns finanser Utfall –2014, prognos –2019 Miljarder kronor om inte annat anges Skatter och statsbidrag, -0,3 -0,1 -0,1 -0,5 -0,3 -0,2 -0,2 -0,3 -0,3 Resultat före extraordinära poster Anm.: Skatter och statsbidrag som andel av BNP inkluderar inkomster från den kommunala fastighetsavgiften. 1Investeringarna inkluderar även köp av mark och fastigheter, netto. 2Inklusive räntor på pensionsskulden. Källor: och egna beräkningar. Tabell 25 Strukturellt sparande Utfall –2014, prognos –2019 Miljarder kronor om inte annat anges Finansiellt sparande, miljarder kronor -0,1 -0,9 -1,4 -1,9 -0,9 -0,9 -0,5 -0,1 -0,3 -0,4 -0,5 -0,1 Justering, för engångseffekter¹ -0,3 -0,3 -0,1 -0,5 -1,2 -0,4 -0,4 -0,3 -3,1 -1,7 -2,8 -2,8 -1,8 -1,1 -0,6 1Engångseffekten resp. 2013 rör engångseffekterna återbetalningen av försäkringspremier från AFA-försäkring på och . Engångseffekter 2014–2016 beror på periodiseringar av avgift till Europeiska Unionen. 2Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. Källor: och egna beräkningar. P R OP . 2015/16:1 Bilaga 2 Tabell 26 Fördelningseffekter av regeringens politik t.o.m. budgetpropositionen . av ekvivalerad disponibel inkomst -0,21 -0,45 -0,66 -0,82 -1,22 -1,46 av individuell disponibel inkomst -0,25 -0,80 Anm. Regeringens reformer redovisas samlat till följd av att delar av regeringens reformer från budgetpropositionen genomförs genom propositionen för Vårändringsbudget och genom budgetpropositionen . Alla personer har rangordnats efter ekvivalerad disponibel inkomst och därefter delats upp i tio lika stora grupper. Källor: och egna beräkningar. Ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män 2015/16:1 Bilaga 3 Ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män Sammanfattning och slutsatser ........................................................................................ Jämställdhetspolitikens mål och inriktning .......................................................... Kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv................................................................. En jämställd politik skapas i det dagliga arbetet .............................. Skillnader på arbetsmarknaden ger lägre arbetsinkomster för kvinnor .............. Kvinnors arbetsinkomster ökar snabbare än mäns ........................ Lägre arbetskraftsdeltagande bland kvinnor .................................. Kvinnor arbetar i yrken och sektorer med lägre löner .................. Kvinnor har kortare arbetstid ......................................................... Både normer och ekonomiska argument har betydelse................. Skatter och transfereringar jämnar ut skillnaden i marknadsinkomst .............. Större spridning i mäns än kvinnors inkomster av kapital ............ 3.2Kvinnors och mäns individuella disponibla inkomst ökar i samma takt ..................................................................................... Fler män än kvinnor försörjer sig bara genom arbete.................... Sammanboende kvinnors ekonomiska självständighet har ökat... Ojämställt arbetsliv leder till ojämställd pension........................... Underbilaga 1: Begrepp och data................................................................................... Underbilaga 2: Indikatorer för delmål två, ekonomisk jämställdhet........................... 2015/16:1 Bilaga 3 Tabell 2.1 Arbetsinkomst relativt medianen efter åldersgrupp och hushållstyp 1995 och 2013.................................................................................... Tabell 2.2 Sysselsättningsgrad för olika grupper 2005 och 2014 .................................. Tabell 2.3 Genomsnittliga månadslöner efter sektor 2014 ........................................... Tabell 2.4 De fem vanligaste yrkena 2014...................................................................... Tabell 2.5 Grad av könsdominans 2013.......................................................................... Tabell 2.6 Chefer och anställda efter sektor 2013 ......................................................... Tabell 3.1 Genomsnittlig marknads- och kapitalinkomst i olika delar av Tabell 3.2 Från löneinkomst till individuell disponibel inkomst 2013......................... Tabell 3.3 Andel av befolkningen vars inkomst bara består av utökad marknadsinkomst efter åldersgrupp och hushållstyp 2013................................ Tabell 3.4 Individuell disponibel inkomst för äldre efter åldersgrupp och Tabell 3.5 Andel i de två lägsta inkomstgrupperna olika inkomstmått 2013............... Tabell 3.6 Andel av dem som var i de två lägsta inkomstgrupperna för individuell disponibel inkomst 2013 som var i de två lägsta inkomstgrupperna 2008–2012.............................................................................................................. Tabell U.1 Nettoinkomst efter hushållstyp och antal barn 2013 ................................. Tabell U.2 Från löne- och näringsinkomst till nettoinkomst 2013.............................. Tabell U.3 Kvinnors lön som andel av mäns löner efter sektor 1994–2013................. Tabell U.4 Segregeringsindex efter ålder 2013............................................................... Tabell U.5 Sysselsatta efter ålder och anknytningsgrad till arbetsmarknaden .... Tabell U.6 Sysselsatta efter ålder och vanligen arbetad tid 2014 .................................. Tabell U.7 Avgångna från gymnasieskolan efter program eller anknytning till program 2013/14............................................................................................... Tabell U.8 Pågående sjukpenningfall –2014 ....................................... 2015/16:1 Bilaga 3 Diagram 2.1 Arbetsinkomst i förvärvsaktiv ålder 1995–2013...................................... Diagram 2.2 Arbetskraftsdeltagande bland kvinnor efter åldersgrupp 1970–2014 .... Diagram 2.3 Arbetskraftsdeltagande bland män efter åldersgrupp 1970–2014 .......... Diagram 2.4 Sysselsatta kvinnor efter sektor 1970–2014............................................. Diagram 2.5 Sysselsatta män efter sektor 1970–2014................................................... Diagram 2.6 Totalt lönegap mellan kvinnor och män efter sektor 1992–2014 ........... Diagram 2.7 Tidsbegränsade anställningar som andel av antal anställda efter sektor 1987–2014......................................................................................... Diagram 2.8 Tidsbegränsade anställningar efter åldersgrupp 2014.............................. Diagram 2.9 Ledamöter i börsföretagens styrelser 2000–2015.................................... Diagram 2.10 Heltidsarbete 1970–2014 ........................................................................ Diagram 2.11 Orsak till deltidsarbete 2014................................................................... Diagram 2.12 Faktisk arbetstid med och utan barn 1987–2014................................... Diagram 2.13 Mammors uttag av föräldraledighetsdagar respektive Diagram 2.14 Pappors uttag av föräldraledighetsdagar respektive Diagram 2.15 Sjukpenningtalet och antal nybeviljade sjuk och aktivitetsersättningar 1994–2014......................................................................... Diagram 3.1 Marknadsinkomst i förvärvsaktiv ålder 1995–2013................................. Diagram 3.2 Kapitalinkomstens andel av marknadsinkomsten i tiondelen med högst inkomster –2013................................................................................. Diagram 3.3 Individuell disponibel inkomst i förvärvsaktiv ålder 1995–2013............ Diagram 3.4 Andel av befolkningen vars inkomst bara består av utökad marknadsinkomst 1995–2013 .............................................................................. Diagram 3.5 Sammanboende kvinnors andel av hushållsinkomsten 1995–2013 ........ Diagram 3.6 Kvinnors andel av hushållsinkomsten i sammanboende par 1995 Diagram 3.7 Individuell disponibel inkomst för äldre 1995–2013............................... Diagram 3.8 Andel kvinnor och män i olika inkomstgrupper, individuell disponibel inkomst 2013 ................................................................... Diagram 3.9 Andel kvinnor och män i de två lägsta inkomstgrupperna 1995–2013 .. Det övergripande målet för jämställdhets- politiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. En grundläggande utgångspunkt för regeringens politik är principen om människors lika värde. Jämställdhet handlar om mänskliga rättigheter och är en demokratifråga. Ekonomisk jämställd- het är ett delmål som innebär att kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. Jämställdhet bidrar också till ekonomisk tillväxt genom att både kvinnors och mäns potential tillvaratas och främjas. Det är därför viktigt att politiken har ett jämställdhetsperspektiv som integreras i all verksamhet och i alla steg av beslutsfattandet. hade kvinnor i förvärvsaktiv ålder av mäns arbetsinkomst, en skillnad som motsvarar . Kvinnors lägre inkomster kan bl.a. förklaras av att kvinnor har lägre tim- eller månadslöner än män vilket till stor del beror på att arbets- marknaden kännetecknas av en könsmässig uppdelning. Kvinnor och män arbetar i stor utsträckning i olika yrken och befattningar, där kvinnor är överrepresenterade i yrken och befattningar med lägre löner. Kvinnors lägre arbetsinkomster kan också förklaras av att kvinnor har kortare arbetstid än män. Kvinnor arbetar i större utsträckning än män deltid och har mer frånvaro på grund av för- äldraledighet och ohälsa. Kvinnors arbetsvillkor är också osäkrare än mäns, med fler tidsbegrän- sade anställningar, och det är många kvinnor som arbetar mindre än vad de skulle vilja. En förklaring till kvinnors kortare arbetstid är att de tar ett större ansvar än män för det obe- talda hemarbetet och det är också betydligt vanligare att kvinnor arbetar deltid för att ta hand om barn. Kvinnors större föräldraansvar är dessutom en delförklaring till kvinnors högre sjukfrånvaro. Kvinnor har haft högre sjukfrånvaro än män och har sjukfrånvaron ökat, i synnerhet för kvinnor. De könsbetingade skillnaderna i arbetsin- komster utjämnas i viss mån av skatter och transfereringar. Den sammantagna skillnaden mellan kvinnor och män i individuell disponibel inkomst, efter skatter och transfereringar, var ca 2013 bland dem i förvärvsaktiv ålder. 2015/16:1 Bilaga 3 Att kunna försörja sig genom betalt arbete är centralt i den svenska jämställdhetspolitiken. Det är färre kvinnor än män som kan försörja sig och sina barn genom betalt arbete. Dessutom är det vanligare att kvinnor är beroende av sin partner för försörjning än vad det är bland män. Ojämställdheten i förvärvsaktiv ålder leder också till inkomstskillnader mellan kvinnor och män efter pensioneringen eftersom arbets- inkomsterna ligger till grund för ålders- pensionen. Att kvinnor tidigare i livet förvärvs- arbetat i mindre omfattning och till lägre lön än män medför att de även som pensionärer har lägre inkomster än männen. Kvinnors arbetsinkomster har ökat snabbare än mäns . Det är en följd av att skillnaden i arbetstid mellan könen har minskat och att kvinnors arbetskraftsdelta- gande ökat. Dessutom har arbetsmarknaden blivit mindre könsuppdelad. Målet om ekono- misk jämställdhet är dock enligt regeringens bedömning fortfarande inte uppfyllt bl.a. eftersom kvinnor alltjämt har lägre löner och deras arbete värderas lägre än mäns. Dessutom har kvinnor kortare arbetstid och högre frånvaro än män. Regeringen bedömer att ett systematiskt och långsiktigt arbete behöver bedrivas för att påskynda utvecklingen mot ekonomisk jäm- ställdhet mellan kvinnor och män. Regeringen anser att en viktig del i att skapa en mer jämställd arbetsmarknad är att minska ofrivilligt deltidsarbete och öka kvinnors arbets- kraftsdeltagande. Heltidsarbete ska vara norm på hela arbetsmarknaden, med deltidsarbete som möjlighet. Vidare är en utbyggnad av välfärds- sektorn en grundläggande faktor för kvinnors villkor på arbetsmarknaden. I ett modernt arbetsliv krävs också goda arbetsvillkor och en god arbetsmiljö. Dessutom måste de stora skillnaderna i pensionsinkomster mellan kvinnor och män minska. 2015/16:1 Bilaga 3 1Jämställdhetspolitikens mål och inriktning 1.1Kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv Regeringens jämställdhetspolitik bygger på det övergripande målet att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Som grund har den feministiska regeringen de fyra delmålen som ska vägleda i utformningen av politiken: 1.En jämn fördelning av makt och inflytande. 3.En jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. 4.Mäns våld mot kvinnor ska upphöra.1 Denna bilaga rör i första hand målet om ekonomisk jämställdhet, men även målet om en jämn fördelning av det obetalda arbetet och målet om en jämn fördelning av makt och inflytande berörs. Delmålet om ekonomisk jämställdhet innebär att kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete som ger ekonomisk självständighet. Vidare inbegriper delmålet att kvinnor och män ska ha samma möjligheter och förutsättningar i fråga om tillgång till arbete och samma möjlig- heter och villkor i fråga om såväl anställnings-, löne- och andra arbetsvillkor som utvecklings- möjligheter i arbetet. Målet har ett livscykel- perspektiv, dvs. det avlönade arbetet ska inne- bära ekonomisk trygghet och självständighet även under pensionsåren. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter att vara ekonomiskt själv- ständiga och kunna försörja sig själva och eventuella barn genom arbete.2 I studier av inkomstfördelning mäts oftast hushållets totala inkomst och individens ekonomiska standard antas bero på den samlade hushållsinkomsten och hur många som ingår i hushållet. Det innebär att i ett hushåll med två vuxna tillskrivs båda lika stora inkomster oavsett om någon tjänat mer än den andra.3 Traditionellt har nationalekonomer sett hus- hållet som en ekonomisk enhet där hushållets agerande är oberoende av vem i hushållet som har vilka inkomster.4 Modernare forskning visar dock att fördelningen av resurser inom hushållet påverkar hushållets beteende, och därmed respektive partners välfärd, och att möjligheten till en egen inkomst ger kvinnor ökad makt att påverka beslutsfattandet inom familjen. Med andra ord; det spelar roll vem som kan bidra till hushållets inkomst.5 Ur ett jämställdhetsperspektiv är det därför viktigt att studera hur stor inkomst kvinnor respektive män förfogar över och vilken möjlig- het kvinnor och män har till egen inkomst/- försörjning. I denna bilaga fokuseras på mäns och kvinnors individuella inkomster och särskilt fokus läggs på utvecklingen av inkomsterna från arbete och på möjligheterna för kvinnor och män att försörja sig själva.6 Egen inkomst är viktigt för ekonomisk självständighet Ekonomisk jämställdhet handlar om fördel- ningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män. Målet om ekonomisk jämställdhet omfattar inte bara att kvinnor och män ska ha samma möjligheter att försörja sig själva genom betalt arbete, det ska även leda till att ekonomisk 2005/06:155 och skr. 2011/12:3. 2005/06:155. 2013/14:100 bilaga 2 för en beskrivning av inkomstfördelningens utveckling. 4Becker, A Treatise on the Family, 1981. 5Lundberg och Pollak, Family decision-making, , 2008. 6Statistiska centralbyrån följer regelbundet inkomstfördelningen i genom undersökningen av hushållens ekonomi (HEK). Analysen i följande avsnitt grundar sig huvudsakligen på denna undersökning. Den senaste versionen av HEK avser 2013. Se underbilagan för en beskrivning av datamaterialet och en mer ingående förklaring av den individuella disponibla inkomsten. 1.2En jämställd politik skapas i det dagliga arbetet har en feministisk regering med tydliga ambitioner att verka för jämställdhet mellan kvinnor och män. I genomförandet av en femin- istisk politik är jämställdhetsintegrering och jämställdhetsbudgetering strategiska redskap för regeringen. Jämställdhetsintegrering innebär att ett jäm- ställdhetsperspektiv integreras i verksamheten och i alla steg av beslutsprocesserna. Det innebär bl.a. att ett jämställdhetsperspektiv ska vara en integrerad del av det dagliga arbetet på alla nivåer och i alla stadier hos de aktörer som normalt är involverade i det politiska beslutsfattandet. För att uppnå bestående resultat är det nödvändigt med ett systematiskt och kontinuer- ligt jämställdhetsarbete. För att detta ska realiseras krävs politiskt engagemang och ett aktivt ledarskap, både med att skapa förutsätt- ningarna samt genom jämställdhetsanalyser, statistik och uppföljning. Denna bilaga är en del av detta arbete. Jämställdhetsbudgetering är tillämpning av principen om jämställdhetsintegrering i budget- förfarandet. Detta innebär att budgetpolitikens jämställdhetseffekter ska utvärderas och att ett jämställdhetsperspektiv ska integreras på alla nivåer i budgetförfarandet. Det pågår ett utvecklingsarbete för stärkt tillämpning av jämställdhetsbudgetering i . Syftet är att säkerställa att regeringens reformer och förslag baseras på en tidigt genomförd jämställdhetsanalys. Regeringen avsätter därför särskilda resurser för att utvärdera och utveckla arbetet med jämställdhetsintegrering och jämställdhets- budgetering. De slutsatser och analyser som framkommer i utvärderingarna kommer att återföras och användas i det arbete som bedrivs inom departement och myndigheter. Målsätt- ningen är att utvecklingen av jämställdhets- integreringen ska leda till en tydlig förflyttning framåt av arbetet för jämställdheten . Värdefullt underlag från delegationen för jämställdhet i arbetslivet Delegationen för jämställdhet i arbetslivet som bestod av företrädare för arbetsmarknadens 2015/16:1 Bilaga 3 parter lämnade sitt betänkande med förslag på hur jämställdheten på arbets- marknaden ska öka.