prop · H3031d24 · 2015-09-21 00:00:00 — Införandet bör dock ske med hänsyn tagen till varje myndighets förutsättningar. uppdrog regeringen åt att följa upp statliga myndigheters anslutning till Mina meddelanden (dnr N2015/03779/EF). ska även särskilt verka för att Mina meddelanden används av de flesta företag. Vid utgången av 2014 använde sju myndigheter Mina meddelanden för att skicka säkra meddelanden, vilket är en fördubbling gentemot föregående år. Två privata leverantörer av elektroniska post- befordringstjänster och brevlådor har också anslutits till Mina meddelanden. uppdrog regeringen åt Statens servicecenter att i samverkan med utveckla en förvaltningsgemensam tjänst för e-arkiv (dnr N2014/03415/ITP och N2013/03701/ITP). Därtill fick sju statliga myndigheter i uppdrag att använda den gemen- samma tjänsten. Statens servicecenter lämnade en delredovisning av upp- draget, där myndigheten bl.a. redovisar att en avsiktsförklaring har tecknats med de sju myndigheterna. För det fortsatta uppdraget har regeringen beslutat om medel till Statens servicecenter (dnr N2015/03928/EF) . Effektiv it-användning i staten Regeringen uppdrog åt ESV att fördjupa arbetet med jämförelser av de statliga myndigheternas it-kostnader, inhämta information om vilka strategiska it-projekt som bedrivs och som kan bedömas ha en högre risk samt utarbeta förslag till hur mätning och rapportering av de statliga myndigheternas it- användning kan följas upp. Arbetet ska bidra till förbättrad hantering av it-projekt hos berörda myndigheter. rapporterade ESV resultatet av kartläggning av strategisk it- projekt som kan bedömas ha en högre risk. Rapporten visar att ca 200 strategiska projekt bedrivs i de ca 60 myndigheter som har lämnat information, med en budget om ca . Myndigheterna bedömer att fem av dessa projekt har en hög risk. uppdrog regeringen åt att analysera potentialen för användning av molntjänster i staten (dnr N2015/03778/EF). Förutsättningar för digital samverkan De av regeringen utsedda utvecklingsmyndig- heterna , Lantmäteriet, Transport- styrelsen, och har slutrapporterat sina uppdrag. Samtliga dessa myndigheter lyfter fram exempel på tek- niska, juridiska och finansiella hinder för e- förvaltningsprojekt som omfattar flera myndig- heter. Alla utvecklingsmyndigheter lyfter fram att myndigheternas information bör ses som en gemensam resurs som bidrar till att myndig- heterna på ett enklare sätt kan använda varandras information och att avgifter mellan myndigheter hindrar en effektiv användning av information. E-delegationens erfarenheter av arbetet med digital samverkan visar att utveckling underlättas om förutsättningar för samverkan är tydliga, beskrivna och överenskomna. Delegationen har därför tagit fram en vägledning för digital sam- verkan som knyter samman mål och principer, ansvar och roller, ledning och styrning samt processer för utveckling och förvaltning som bygger på en samverkansidé (Vägledning för digital samverkan, version 4.1, E-delegationen 2015). E-delegationens arbete har också resulterat i förslag om stegvisa förändringar i lagstiftningen. Dessa förslag har remissbehandlats och bereds inom (dnr N2014/02822/EF och N2014/4943/EF). Organisering och styrning av gemensam e- förvaltning E-delegationen (dir. 2009:19) har haft i uppdrag att stärka utvecklingen av e- förvaltningen och skapa goda möjligheter för myndighetsövergripande samordning för e- förvaltning. avslutades E- delegationens uppdrag och delegationen lämnade sitt slutbetänkande En förvaltning som håller ihop (SOU 2015:66) . I slutbetänkandet framför E-delegationen att regeringen behöver fortsätta driva på en utveckling som syftar till att lösa de samverkans- hinder som motverkar de övergripande målen med e-förvaltningen. E-delegationen lämnar därför ett antal rekommendationer och ställningstaganden, bl.a. att digitala tjänster ska, så långt det är möjligt och där det är relevant, 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 vara förstahandsval i den offentliga sektorns kontakter med medborgare och företag. Det pågår ett arbete med att organisera om e- förvaltningsområdet efter att E-delegationens uppdrag avslutats. Regeringen har uppdragit åt ESV att ge stöd till regeringen och i samband med en satsning på e-förvalt- ning –2018 (dnr N2015/03210/EF). Vidare ska ESV inom ramen för satsningen ge stöd till de statliga myndigheterna. 4.4.2.1Effektivt fungerande marknader för elektronisk kommunikation fortsätter att vara internationellt ledande i utveckling och användning av 4G (fjärde generationens mobilsystem), vilket möjliggör mer avancerade tjänster och högre hastigheter. Enligt operatörerna har av befolkningen tillgång till bredband med hög överföringshastighet via tekniken LTE (Long Term Evolution). Den snabba utbyggnaden har främjats från statens sida av ett tidigt frigörande av nödvändiga radiofrekvenser och lanseringen av nya mobiltillstånd på marknaden, framför allt det s.k. 800 MHz-bandet. Utbyggnaden på landsbygden har förbättrats och täckningsgraden är högre för 4G, med ca /sekund, än med . ökade täckningen för mobila bredbandstjänster, i första hand genom 4G. Användningen av mobil datatrafik i är bland de högsta inom EU och ökade . Med avseende på fast bredband kan av hushållen och företagen teckna ett abonnemang med en överföringshastighet på Mbit/s. är också det EU-land som har högst andel abonnemang med den hastigheten eller högre. Fiber stod för av alla bredbands- uppkopplingar och gick om xDSL, som bygger på koppar, i antal uppkopplingar. pågår en intensiv utbyggnad av fiber till småhus som drivs av en stor efterfrågetrend. har oseriös tele- fonförsäljning fortsatt att vara ett problem på marknaden, dvs. när individer ofrivilligt blir kund hos någon operatör utan att ha tackat ja till detta eller förstått vad man tackar ja till. PTS och har arbetat aktivt med frågan. enades ett antal operatörer i 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 samråd med PTS om en handlingsplan från branschen att verka för etiska försäljnings- metoder vid telefonförsäljning. På EU-nivå har en politisk överenskommelse nåtts mellan rådet och om en ny EU-förordning om nätneutralitet och roaming (användning av mobiltelefon utomlands) inom EU. (Se mer i avsnitt 4.5.1.1.) Priserna på tjänster med lägre kapacitet har ökat något över tiden. Sådana tjänster, bl.a. erbjudanden på /s fast bredband, efterfrågas allt mindre (se tabell 4.3). Erbjudanden som efterfrågas mindre får högre priser, på grund av lägre efterfrågan, särskilt jämfört med tjänster med högre kapacitet. I en prisjämförelse med ett urval av gällande fast bredband med en överföringshastighet på Mbit/s i ned- länk respektive /s i upplänk, låg 2014 på tredje plats räknat från det billigaste erbjudandet. Det svenska erbjudandet var 2014 billigare än erbjudanden från jämförbara marknader såsom , och . 2013 var billigast. En fallstudie från PTS visar att det genom- snittliga lägstapriset för bredband är betydligt lägre i stadsnät med flera internetleverantörer. En annan fallstudie har undersökt olika aktörers standardpriser för fiberanslutning av villor och visar stora skillnader både i standardpris och mellan högsta och lägsta pris för att dra in fiber. Skillnaden beror bl.a. på vilka grävarbeten och vilken utrustning som ingår i erbjudandet, hur lång kontraktstiden är samt vilket område och vilken kommun erbjudandet gäller. Standard- priset på erbjudanden där det mesta ingår låg i genomsnitt på . Det lägsta priset var och det högsta . Trafikmängderna i de mobila bredbandsnäten har ökat kraftigt . Enbart ökade trafikvolymen . Den ökade efterfrågan på mobila bredbandstjänster medför att efterfrågan på insatsvaran radiofrekvenser (spektrum) också ökar. Förvaltningen av radiospektrum påverkas i hög utsträckning av internationella förhandlingar och samarbeten. Olika slags utrustning, som t.ex. trådlösa nätverk och terminaler för mobil- telefoni, tillverkas och säljs i stora volymer på har där- med begränsade möjligheter att förvalta radio- frekvenser enbart utifrån nationella överväganden. Regeringen beslutade att det s.k. 700 MHz-bandet (694–) fr.o.m. ska frigöras från marksänd tv och göras tillgängligt för andra ändamål. PTS har redovisat en rapport om framtiden för 700 MHz-bandet. PTS bedömer bl.a. att det är motiverat att förena 700 MHz-bandet med ett täckningskrav, främst i syfte att öka tillgången till mobila kommunikationsnät där konsu- menterna befinner sig. PTS fortsätter också den omplanering av näten för marksänd tv som krävs för att frigöra 700 MHz-bandet 2017. I det arbetet ingår koor- dinering av tv-sändare, dvs. uppdelning av sänd- ningsrättigheter vid nationsgräns, med grannländer. PTS har redovisat hur arbetet fortskrider. Enligt PTS rapport om tillgång till mobila kommunikationsnät är den totala yttäckningen för taltjänster och sms medan befolkningstäckningen är högre än . Yt- och befolkningstäckningen för /s har enligt tabell 4.3 minskat något som en effekt av de förändringar som genomförts i operatörernas modeller för täckningsberäkningar i syfte att bättre återspegla användarbeteendet hos konsumenterna. Detta enligt den branschöverenskommelse som slöts . Regeringen uppdrog 2014 åt länsstyrelserna i , , , Söder- manlands och att med bistånd av PTS fortsätta arbetet med att stimulera en regional dialog om mobiltäckning (dnr N2014/01722/ITP och N2014/3764/ITP). Syftet var att främja utbyggnaden av mobilnät och därigenom ytterligare förbättra mobiltäck- ningen i landet. Regeringen uppdrog också åt PTS att ge förslag på hur kan använda s.k. samhällsmaster för att förbättra mobil- täckningen. Telefoni och funktionell tillgång till internet Telefoni och en anslutning som medger funktionell tillgång till internet är en nödvändighet. Den lägsta nivå som bör eftersträvas är /s enligt regeringens beslut om att uppgradera nivån för funktionell tillgång till internet (dnr N2011/07418/RS). Där marknaden inte tillhandahåller telefoni kan denna under vissa förutsättningar upphandlas av PTS. Funktionell tillgång till internet tillgodoses genom utbyggnad i enlighet med täckningskraven i 800-MHz-bandet. tillhandahöll PTS telefoni till totalt 10 slutanvändare, vilket är samma omfatt- ning . TeliaSonera AB:s arbete med det s.k. teknik- skiftet (avveckling av gamla stolplinjer samt telefonstationer med gammal teknik och få abonnenter) avslutas vid utgången av 2015. Cirka 30 000 abonnenter har omfattats av projektet sedan starten. Genomförandet av teknikskiftet har bevakats noggrant av PTS och följts upp av regeringen. Antalet rapporterade störningar eller avbrott av betydande omfattning är relativt stabilt , då operatörernas incidentrapportering påbörjades. var siffran 31 incidenter, 2013 var antalet 50 och 2014 var antalet 47 incidenter. Skillnaderna mellan åren beror främst på antalet stormar. PTS genomför en risk- och sårbarhets- analys för elektronisk kommunikation. Analysen visar att logiska hot, exempelvis sådana som kopplas till fel och brister i den mjukvara som styr kommunikationsnätens funktion, ses som en större risk än flera vanligt förekom- mande fysiska hot, t.ex. fel i hårdvara och vissa klimatologiska händelser. Antagonistiska hot, i form av överbelastningsattacker och annan it- brottslighet, pågår ständigt och bedöms också öka i omfattning. De stora operatörerna har generellt sett en mer utvecklad krishanterings- förmåga jämfört med de mindre. Utifrån risk- och sårbarhetsanalysen arbetar PTS med förebyggande åtgärder i samarbete med operatörerna, t.ex. genom att öka robustheten och redundansen i näten, skalskydda installat- ioner, reservkraftverk, mobila reservnoder, spår- bara och säkra tidssignaler etc. Myndigheten har även tagit fram olika vägledningar, bl.a. för användare om hur man kan anskaffa robust kommunikation. genomförs en större kris- beredskapsövning (Telö) och däremellan implementeras åtgärder inom identifierade för- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Telö genomförs nästa gång . Elförsörjningen och elektronisk kommuni- kation är två samhällsviktiga infrastrukturer som är beroende av varandra. Elavbrott kan leda till störningar och avbrott i elektronisk kommuni- kation och därmed påverka samhället negativt. PTS nya föreskrift om driftsäkerhet träder ikraft . Föreskriften ska säker- ställa att marknadens aktörer bedriver ett lång- siktigt och kontinuerligt driftsäkerhetsarbete i syfte att nät och tjänster ska uppnå en grundläggande nivå av driftsäkerhet. Inom EU förhandlas ett förslag från om ett direktiv kring nät- och informationssäkerhet. främjar nät- och informationssäkerheten på EU- nivå genom arbetet inom Europeiska unionens byrå för nät- och informationssäkerhet () där en svensk är styrelseordförande . Statistik från SCB visar att den andel personer i åldern 16–som inte har internet hemma på grund av säkerhets- och integritetsskäl har varit ca en procent (för båda könen) 2012–2014 (andelen kvinnor var 2014). Statistiken från SCB visar också att (av båda könen) av befolkningen 16– inte använde internetlagring på grund av integritets- eller säkerhetsskäl. Enligt SCB:s statistik köpte fyra av tio företag molntjänster 2014. Bristande säkerhet upplevdes dock som en begränsning () eller ett hinder () för många företag att köpa molntjänster. It-attacker genomförs enligt alltjämt i stor skala (jfr. Av ligger på tolfte plats avseende antal säkra servrar per capita, med övriga länder högre rankade (jfr. Det finns fortfarande en rad olika typer av intrång i och obehörigt utnyttjande av vanliga användares datorer, t.ex. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 virus, trojaner6, botnät7, kreditkortsbedrägerier, spionprogramvara och annan oönskad lagring av skadlig kod. Enligt OECDs Digital Economy Outlook rapporteras att av de svarande var mer oroliga för sin integritet 2014 än de var 2013. rapporteras att denna oro inte alltid leder till ändrat beteende. Personer som uttrycker oro för sin integritet ägnar sig ändå åt beteende som riskerar integriteten. rapporterar i sin Outlook att interne- tanvändarna har blivit mer medvetna och vidtar fler åtgärder för att skydda sina personuppgifter och nätaccess, bl.a. genom säkrare inloggningar med olika lösenord samt uppdateringar av dessa. Enligt PTS bredbandskartläggning 2014 hade av alla hushåll och företag tillgång till bredband med en teoretisk hastighet om minst /s . Det är en ökning jämfört med (se tabell 4.3). Andelen hushåll och företag som har tillgång till /s har ökat från . som befinner sig i eller i närheten av en fiberansluten fastighet är , vilket är en ökning . Även utbyggnaden av mobilt bredband har fortsatt. hade av alla hushåll och företag tillgång till bredband via LTE (4G) och ökningen av täckning utanför tätort och småort har varit fortsatt stark. har tillgång till bredband via LTE utan- för tätort och småort. PTS bredbandskartläggning visar även att antalet hushåll och företag som helt saknar bredband, och därmed möjlighet att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband, fortsätter att minska. Beslutet om frigörandet av 800 MHz-bandet 2007 har till- 6Trojaner är en skadlig kod som finns i ett program eller en bit kod som i sig verkar ofarlig och inväntar en förutbestämd tidpunkt, instruktioner utifrån eller lämpligt tekniskt tillfälle för att utföra sitt uppdrag. 7Botnät ger personerna bakom näten kontroll över datorerna och kan användas för att sprida skräppost eller utföra överbelastningsattacker mot webbplatser. sammans med PTS täckningsvillkor för delar av frekvensbandet lett till att allt fler hushåll konti- nuerligt får tillgång till grundläggande bredband. fick ca 170 hushåll och arbetsställen tillgång till bredband som en följd av täcknings- villkoret vilket innebär att sak- nade ungefär 300 hushåll och företag tillgång till bredband. Marknaden står för huvuddelen av investeringarna i bredbandsinfrastruktur och investerade marknadens aktörer ca i fasta och mobila nät enligt PTS rapport av regeringens bredbandsstrategi 2015 (PTS-ER-2015:16). Till- gången till bredband med hög överförings- hastighet är dock ojämnt fördelad mellan tätort och småort och mer glesbefolkade områden. I områden utanför tätort och småort hade av befolkningen tillgång till /s enligt PTS bredbandskartläggning 2014. Regeringen har därför avsatt stöd till bredbands- utbyggnad i områden där marknaden inte planerar att bygga ut. I takt med att kopparnäten avvecklas kommer tidigare analoga tjänster att ersättas med digitala (se även avsnitt 4.4.2.1, Telefoni och funktionell tillgång till internet). Övergången till digitala trygghetslarm är ett exempel där tillgången till fiber eller mobila nät med hög överförings- hastighet, driftsäkerhet och bra täckning även är en säkerhetsfråga, särskilt som andra digitala välfärdstjänster också kan komma att anslutas . finns en eftersläpning i kommunerna av olika skäl, bl.a. har bristen på standarder försvårat övergången, men arbete pågår kring detta. Regeringen har avsatt till bredbandsutbyggnad inom ramen för landsbygdsprogrammet och dessutom möjliggjort satsningar på ytterligare till bredbandsinfrastruktur inom ramen för regionalfondsprogrammen i norra . Som ett led i att öka samordningen inom bredbandsstödsområdet har regeringen i regle- ringsbrevet uppdragit åt PTS att vara expert- myndighet för frågor som rör statligt stöd till bredbandsutbyggnad inom områden som PTS som sektorsmyndighet ansvarar för (dnr N2014/05330/ITP m.fl.). Dessutom har regeringen beslutat om region- ala bredbandskoordinatorer för att underlätta för den fortsatta bredbandsutbyggnaden (dnr N2015/04465/ITP). Funktionen är placerad hos den aktör som innehar det regionala utvecklings- ansvaret, dvs. länsstyrelser, landsting, kommun eller samverkansorgan. Regeringen har även uppdragit åt PTS att upprätta och administrera ett nationellt sekretariat som ska vara en stöd- funktion för de regionala bredbands- koordinatorerna (dnr N2015/04466/ITP). Utredningen om effektivare användning av statens bredbandsinfrastruktur (N2014:05) ser över möjligheterna att genom förbättrad samordning effektivisera användningen av de statligt ägda bredbandsnäten och på vilket sätt en möjlig effektivisering av nyttjandet och tillgängliggörandet av aktörernas bredbands- infrastrukturer kan vara till stöd för regeringens bredbandsstrategi. Utredningen ska redovisa uppdraget . remitterades ett förslag om hur direktiv /61/EU av om åtgärder för att minska kostnaderna för utbyggnad av höghastighetsnät för elektronisk kommunikation ska genomföras i . Bestämmelserna ska träda i kraft . Verksamheten inom Bredbandsforum har främst fokuserats på regional och lokal samordning, utbyggnad av snabbt bredband till villa samt samordning av efterfrågan för att främja bredbandsutbyggnaden. Ett arbete med att skapa förutsättningar för att realisera en ökad nationell organisering av de byanät som etableras i syfte att bygga ut bredband på landsbygden inleddes. Statskontoret slutredovisade uppdraget från regeringen att utvärdera Bredbandsforums verksamhet (dnr N2015/03007/ITP). (Se mer i avsnitt 4.4.2.3.) Individer och företag i fortsätter att öka sin it-användning. ligger fortfarande bra till i jämförelse med andra länder enligt index som sammanställs av och (se avsnitt 4.4.2). Det är dock tydligt av indexens olika delar att it- användningen i andra länder i vissa fall ökar fortare än i och det finns en tydlig risk att tappar placeringar i jämförelse med andra länder. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 fortsätter på samma sätt finns risken att rankas lägre bland de länder som ingår i WEF:s och EU:s index. Utöver internationella jämförelser av investeringar i och användning av it, är det önskvärt med beskrivningar av hur dessa aktiviteter ger genomslag i ekonomin. Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser beskriver på regeringens uppdrag digitaliseringens bidrag till ekonomisk tillväxt. Rapporten visar att av den årliga genomsnittliga tillväxttakten –2005, som var , kan hänföras till produktivitetstillväxt i it-sektorn och investeringar i it-kapital i övriga branscher (dnr N2014/01633/ITP). Av en lägre genomsnittlig tillväxttakt på , kan på samma sätt tillskrivas it. Det nationella innovationsrådet tar upp frågor som är relevanta för samhällets förnyelse, bl.a. digitalisering. ligger bra till i internationella jämförelser när det gäller hur stor andel av befolkningen som är digitalt delaktiga. Däremot är det många äldre som fortfarande inte tar del av digitaliseringens möjligheter. Detta gäller framför allt äldre med funktionsnedsättningar. Den digitala delaktig- heten behöver ökas inom samhällets mest marginaliserade och utsatta grupper. Strävan mot en universell utformning vid utveckling av it-tjänster och -produkter där utgångspunkten tas i principen ”Design för alla” är viktig, inte minst ur ett e-förvaltnings- perspektiv, då offentliga tjänster digitaliseras i allt större utsträckning. I arbetet med att öka den digitala delaktig- heten spelar ideella och privata aktörers initiativ en betydande roll då de kompletterar offentliga insatser. Användningen av datorer och internet skiljer sig inte märkbart åt mellan kvinnor och män på en övergripande nivå. I de högre åldersgrupperna är dock andelen lägre för kvinnor för de flesta variabler. Detta samt ökningen av andelen både kvinnor och män som aldrig använt internet kan troligen delvis förklaras av andelen utrikes födda och där särskilt kvinnor, men skattningarna kan i vissa fall vara osäkra på grund av urvalets begränsning och svarsfrekvens. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Trots den generellt sett könsjämna användningen av datorer och internet, så är könsfördelningen fortfarande mycket skev inom it-området, både i it-branschen och på it- utbildningar. Detta innebär att kvinnors kompetens och erfarenhet inte tas tillvara i tillräcklig utsträckning vilket är negativt för jämställdheten i sig, för demokratin men också för konkurrenskraft. För att ska ha konkurrenskraftiga företag som driver på den digitala utvecklingen, måste it-sektorn kunna attrahera kompetent arbetskraft och då kan inte en stor del av befolkningen stå utanför. Förekomsten av miljöpolicys bland företag är förhållandevis stabilt över åren (se även 4.4.2). Möjligen kan en viss tillbakagång skönjas för de mindre företagen med upp till tio anställda, men förändringarna ryms inom felmarginalerna. Statliga myndigheter använder it för energieffektivisering i högre grad . Nästan samtliga myndigheter tillhandahåller också teknik som möjliggör resfria möten. Av i staten 2014 framgår även att stora satsningar har gjorts på att installera kommunikations- /konferensverktyg som bl.a. möjliggör video- och telefonmöten. Utvecklingen där olika former av standardlösningar används i högre omfattning bör enligt regeringen innebära att det blir allt lättare för myndigheter att genomföra resfria möten med andra myndigheter eller organisationer. Av och hållbar konsumtion (rapport 6675) framgår att digitaliseringen under rätt förutsättningar har stor potential att bidra till resurseffektivisering och minskad miljöpåverkan genom att ersätta eller intensifiera användningen av produkter, ytor, resor och transporter samt genom att effektivisera och informera om hållbara konsumtionsval. Det svenska engagemanget i ICANN, IGF och andra sammanhang har bidragit i arbetet med att behålla ett globalt internet som präglas av frihet och öppenhet. arbetar med ICANN och engagerade parter för att åstadkomma ett håll- bart förslag till global lösning av hanteringen av internets rot-zon. avslutas 10-årsöversynen av om informationssamhällesfrågor (WSIS) med ett högnivåmöte i . verkar för att mandatet för (), som har i uppdrag att samla det internationella samfundet i diskussioner om globala internetfrågor, förlängs vid högnivåmötet. För att få ett tillgängligt, öppet och robust internet i och globalt, är införandet av IPv6 hos svenska myndigheter en viktig del. Det är viktigt att ökningstakten inte avstannar utan att svenska myndigheter ökar takten i sitt införande av IPv6 (se mer i avsnitt 4.4.2).