prop · H3031d15 · 2015-09-21 00:00:00 — Jämställdhet och 13 nyanlända invandrares 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Förslag till statens budget Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering........................................... Mål för utgiftsområdet .................................................................... Nyanlända invandrares etablering ....................................................................... Mål för utgiftsområdet .................................................................... Sammanfattning av bilaga 1 ............................................................. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder ...................... Främjande av integration................................................................. Statlig ersättning till kommuner vid flyktingmottagande............. Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare.................... Lån till hemutrustning..................................................................... EU- och internationellt arbete........................................................ Analys och slutsatser ....................................................................... 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande ........................ 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare.............. 1:4 Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare1........... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder ...................... 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Analys och slutsatser........................................................................ 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. ........................ Mål för jämställdhetspolitiken......................................................... Indikatorer och andra bedömningsgrunder för redovisningen ..... Analys och slutsatser........................................................................ 3.1 Särskilda jämställdhetsåtgärder.................................................. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2016–2019. Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering ........................................................................ Tabell 2.3 Ramnivå 2016 realekonomiskt fördelad. och nyanlända invandrares etablering ................................................................. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom område Nyanlända invandrares etablering........... Tabell 3.2 Kommunmottagande 2012–2014.................................................................. Tabell 3.3 Länsvis mottagande 2014 .............................................................................. Tabell 3.4 Utbetalda ersättningar 2012–2014................................................................ Tabell 3.5 Antal personer som har anvisats plats för bosättning av Arbetsförmedlingen 2012–2014 .......................................................................... Tabell 3.6 Andel personer som har eller har haft en insats fördelat på hur länge de haft en etableringsplan ......................................................................................... Tabell 3.7 Andel personer som har eller har haft arbete i Tabell 3.8 Utbildningsnivå bland deltagarna i etableringsuppdraget ........................... Tabell 3.9 Status efter avslutad etableringsplan.............................................. Tabell 3.10 Beviljade hemutrustningslån m.m............................................................... Tabell 3.11 Anslagsutveckling 1:1 Integrationsåtgärder............................................... Tabell 3.12 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:1 Integrationsåtgärder...... Tabell 3.13 Anslagspåverkan av beslut från tidigare budgetpropositioner och i denna Tabell 3.14 Anslagsutveckling 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande..... Tabell 3.15 Mottagna nyanlända prognos 2015 – 2019................................................. Tabell 3.16 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:2 Kommunersättningar vid Tabell 3.17 Anslagspåverkan av beslut från tidigare budgetpropositioner och i denna Tabell 3.18 Anslagsutveckling 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända Tabell 3.19 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare................................................................................... Tabell 3.20 Anslagspåverkan av beslut från tidigare budgetpropositioner och i denna Tabell 3.21 Anslagsutveckling 1:4 Ersättning för insatser för vissa nyanlända Tabell 3.22 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:4 Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare................................................................................... Tabell 3.23 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:4 Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare................................................................................... 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 3.24 Anslagspåverkan av beslut från tidigare budgetpropositioner och i denna Tabell 3.25 Anslagsutveckling 1:5 Hemutrustningslån................................................. Tabell 3.26 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:5 Hemutrustningslån........ Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom område Diskriminering.......................................... Tabell 4.2 Inkomna anmälningar till DO fördelat på kön ............................................ Tabell 4.3 Antalet anmälningar per diskrimineringsgrund 2012–2014......................... Tabell 4.4 Antal inkomna och avslutade granskningsärenden om aktiva åtgärder 2012–2014.............................................................................................................. Tabell 4.5 Anslagsutveckling 2:1 ............................. Tabell 4.6 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 2:1 Tabell 4.7 Anslagsutveckling 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m........ Tabell 4.8 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m............................................................................ Tabell 5.1 Utgiftsutveckling inom område Jämställdhet............................................... Tabell 5.2 Chefer i offentlig och privat sektor............................................................... Tabell 5.3 Styrelseledamöter i börsbolag 2002-2015 ..................................................... Tabell 5.4 Personer 16−79 år utsatta för misshandel efter plats 2011− 2013 ............. Tabell 5.5 Personer 16−79 år utsatta för misshandel efter relation till Tabell 5.6 Personer 16−79 år utsatta för sexualbrott efter ålder 2013......................... Tabell 5.7 Anslagsutveckling 3.1 Särskilda jämställdhetsåtgärder ................................ Tabell 5.8 Beställningsbemyndigande för anslaget 3.1 Särskilda jämställdhets- Tabell 5.9 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 3:1 Särskilda 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Antal nya, lämnat och antal kvarstående personer i etableringsuppdraget Anmälda våldtäktsbrott mot vuxna och barn 2010–2014....................... 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:4 Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2017–2026 (avsnitt 3.7.4), 2.bemyndigar regeringen att för anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 (avsnitt 5.5.1), 3.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering enligt följande uppställning: 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare 1:4 Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 2 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Utgiftsområdet omfattar integrationspolitik, politik mot diskriminering, jämställdhetspolitik och myndigheterna och . Utgifterna inom utgiftsområdet blev lägre än anvisade medel, vilket främst förklaras av lägre utbetalningar för dels kommunersättningar vid flykting– mottagande, dels etableringsersättning och beräknas utgifterna inom området bli lägre än budget till följd av lägre utgifter för dels kommunersättningar, dels etableringsersättning och ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare. föreslår regeringen att totalt anvisas inom utgiftsområdet. Den högre nivån jämfört med beror på ökade utgifter för kommunersättningar och för etableringsersättning. beräknas anslagen inom utgiftsområdet till för att sedan öka till och därefter minska till 2019. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Totalt för utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Avser äldreanslaget 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2016–2019. Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Tabell 2.3 Ramnivå 2016 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. De av beslutade målen inom utgiftsområdet är följande: Integrationspolitik (avsnitt 3) –Lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund Politik mot diskriminering(avsnitt 4) –Ett samhälle fritt från diskriminering Jämställdhetspolitik (avsnitt 5) –Kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv (För beslut om målen se prop. 2008/09:1 utgiftsområde 13 avsnitten 3.3, 4.3 och 5.3, bet. 2008/09:AU1, rskr. 2008/09:115.) Resultatredovisningar lämnas under respektive avsnitt. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 3 Nyanlända invandrares etablering Området omfattar verksamhetsområden som rör allas lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter oavsett etnisk och kulturell bakgrund, nyanlända invandrares etablering i samhället, ersättning till kommunerna för flyktingmottagande, hemutrustningslån samt insatser som främjar integration. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom område Nyanlända invandrares etablering 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända 1:4 Ersättning för insatser för vissa nyanlända Summa Nyanlända invandrares etablering 2015 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Målet för integrationspolitiken är lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund (se även avsnitt 2.3). Inriktningen för utgiftsområdet är att verksamhet och insatser som finansieras inom utgiftsområdet ska bidra till att ge nyanlända flyktingar och andra skyddsbehövande samt deras anhöriga förutsättningar att etablera sig och bli delaktiga i samhälls- och arbetslivet. Målet för integrationspolitiken uppnås i första hand genom generella åtgärder. För att nå målet behöver de generella åtgärderna kompletteras med riktade åtgärder som finansieras på utgiftsområde 13. Målet uppnås främst genom generella insatser som når ut till hela befolkningen. Resultat av insatser med betydelse för integrationen redovisas därför framför allt inom andra utgiftsområden. Detsamma gäller bedömningen av ansvariga myndigheters resultat i dessa delar. I detta avsnitt redovisas i huvudsak resultat av verksamheter och insatser som svarar mot inriktningen för utgiftsområdet avseende insatser för nyanländas etablering i samhälls- och arbetslivet. Redovisningen är strukturerad efter anslagsstrukturen inom utgiftsområdet. I bilaga 1 redovisar regeringen vissa resultatindikatorer för integrationens utveckling inom områdena arbetsmarknad, utbildning, hälsa och delaktighet och inflytande. Här redovisas en kort sammanfattning av resultaten. 3.4.1Sammanfattning av bilaga 1 Antalet i arbetskraften har ökat bland utrikes födda . Utrikes födda män har ett relativt arbetskrafttal som är i samma nivå som för inrikes födda män. Utrikes födda kvinnor har däremot den lägsta andelen i arbetskraften. Antalet sysselsatta har ökat kontinuerligt . Ökningen har skett bland både utrikes födda kvinnor och män. Arbetslösheten och sysselsättningsgraden bland utrikes födda påverkas av vistelsetid och grund för bosättning. Arbetslösheten bland utrikes födda är generellt högre än bland personer födda i . Utrikes födda kvinnor har i större utsträckning ett heltidsarbete jämfört med inrikes födda kvinnor. En av tio utrikes födda kvinnor i sysselsättning uppger att de arbetar deltid men att de kan och vill gå upp i arbetstid. Resultaten i skolan är beroende bl.a. av föräldrarnas utbildningsbakgrund, barnets kön och barnets ålder vid invandringstillfället. Andelen elever invandrade som har gymnasiebehörighet efter att ha avslutat årskurs nio är betydligt lägre bland dem som invandrar från länder utanför EU/EFTA än bland andra. Även om antalet utrikes födda som påbörjar högskolestudier trendmässigt ökar, finns det fortfarande en skillnad på mellan inrikes och utrikes födda vad gäller andelen behöriga till högskola. Kvinnor har bättre studieresultat än män. har antalet elever i sfi ökat och uppgick till 124 750. Antalet studerande är närmare så högt som antalet nybörjare . Det beror på att många avbryter studierna för att sedan återkomma i flera perioder innan de slutligen lämnar med godkänt resultat. Sex av tio avslutar någon kurs med minst godkänt resultat efter kursstart. Andelen kvinnor som får godkänt på någon kurs är högre än för män. Andelen som avbryter studierna är högre bland män än bland kvinnor. En större andel män än kvinnor uppger att de har ett gott hälsotillstånd oavsett bakgrund. Inrikes födda kvinnor har i större utsträckning än utrikes födda kvinnor bedömt sitt allmänna hälsotillstånd som gott medan det bland männen inte finns någon signifikant skillnad. Det är vanligare bland utrikes födda att ha sömnbesvär eller besvär med ängslan, oro och ångest. Bland utrikes födda kvinnor uppger att de har sömnbesvär och uppger att det känner ängslan, oro och ångest. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Skillnaden i valdeltagande mellan inrikes och utrikes födda har ökat. bland utrikes födda jämfört med 89 Bedömningsgrunder för resultatet av insatser procent för inrikes födda. inom utgiftsområdet baseras på återrappor- framför allt lågt bland de som kommer från teringar från de myndigheter som är ansvariga , och de delar av som inte för genomförandet av insatserna, främst anvisar bosättning i en Staten har ett särskilt (kvotflyktingar), minderåriga som kommer till landet utan ansvar för mottagande av nyanlända flyktingar medföljande vårdnadshavare (ensamkommande och andra skyddsbehövande samt deras barn) och de nyanlända som omfattas av Verksamhet som är kopplad till detta etableringslagen men som inte har rätt till ansvar finansieras främst under utgiftsområde 13 etableringsplan, t.ex. på grund av sjukdom. Nyanlända invandrares etablering. Myndigheten beslutar också om och betalar ut Ansvaret för mottagande och insatser för statlig ersättning för mottagande av nyanlända nyanlända flyktingar och andra skydds- till kommuner och landsting. behövande samt deras anhöriga är fördelat Länsstyrelserna verkar för att det ska finnas mellan flera olika statliga, kommunala och beredskap och kapacitet hos kommunerna för att ta emot nyanlända. De verkar för regional Från har staten genom samverkan och tecknar överenskommelser med Arbetsförmedlingen det samordnande ansvaret för kommunerna om mottagande av nyanlända. insatser för vuxna nyanlända invandrares etablering i arbets- och samhällslivet. mottagandet av ensamkommande barn, men det lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa är som tecknar överens- invandrare (etableringslagen) kommelser med kommunerna om detta. nyanlända rätt till en etableringsplan med Kommunerna tar emot nyanlända för insatser som ska underlätta etableringen. Kommunerna har också ansvar för Etableringsplanen ska minst innehålla utbildning i svenska för invandare (sfi), samhällsorientering Kommunerna tillhandahåller sfi och samhälls- och aktiviteter för att underlätta och påskynda orientering, praktisk hjälp i samband med den nyanländes etablering i arbetslivet. Nyanlända som deltar i etableringsinsatser har nyanlända barn inom skola, förskola, fritidshem rätt till statlig etableringsersättning för sin och andra insatser för att underlätta etablering i För dessa insatser får kommunerna en ersättning från staten. Landstingen svarar för insatser inom hälso- beslutar och betalar även ut tillägg till och sjukvård och genomför hälsounder- etableringsersättningen i form av etablerings- sökningar för nyanlända. tillägg och bostadsersättning. verksamhet med hälsokommunikatörer som är medlingen ansvarar för att anvisa nyanlända som särskilt inriktade på nyanlända. har rätt till etableringsplan och som har anmält behov samt deras familjemedlemmar plats för beslutar i ärenden om hemutrustningslån för bosättning i en kommun. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Främjande av integration avser verksamhet och insatser som finansieras via anslaget 1:1 Stöd till riksorganisationer bildade på etnisk grund Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor fördelar stöd till organisationer bildade på etnisk grund. Syftet med stödet är att stärka organisationernas egna initiativ och verksamheter kring kultur, språk och identitet samt delaktighet i samhället. Stödet fördelas enligt förordningen (2008:63) om statsbidrag till organisationer bildade på etnisk grund. har 54 organisationer av 70 som ansökt om bidrag fått del av stödet vilket är två färre jämfört med och sex färre jämfört med . Stödet uppgår till totalt . Auktorisation av tolkar och tolkregister Kammarkollegiet ansvarar för auktorisation av tolkar. Statliga myndigheter, kommuner och landsting är de huvudsakliga användarna av tolkar och inom rättsväsendet och sjukvården är det särskilt angeläget att det finns tillgång till auktoriserade tolkar. I det register över auktoriserade tolkar som Kammarkollegiet ansvarar för fanns 1 114 gällande auktorisationer fördelat på 1 050 personer vid utgången av 2014. Totalt ansökte 447 personer om att bli auktoriserad tolk jämfört med 337 . Av dessa fick 62 auktorisation av Kammarkollegiet vilket motsvarar av ansökningarna. var motsvarande andel och var andelen . har antalet personer som ansöker om auktorisation ökat som andelen personer som blivit auktoriserade tolkar minskat. Kammarkollegiet har även i uppdrag att föra ett register över tolkar som genomgått en viss utbildning men som inte ansökt om auktorisation. För kostnaderna för registret disponerar Kammarkollegiet . Ett stimulansbidrag till kommunerna för att engagera flyktingguider och familjekontakter infördes . Länsstyrelserna disponerar för ändamålet. I Vårändringsbudget avsattes ytterligare för verksamheten . inkom 129 ansökningar motsvarande . Av dessa beviljades medel för 70 projekt i 63 kommuner. Den största utbetalda summan var och den lägsta . Av de 70 beviljade ansökningarna angav de flesta det civila samhällets organisationer som samverkanspart. Länsstyrelserna har granskat 25 projekt som beviljats medel och som påbörjat verksamhet . I granskningen har man identifierat tre typer av verksamhet som beviljats medel. I de flesta fall startades nya verksamheter, men ett antal projekt handlade om att utveckla och stödja verksamhet som organisationer i det civila samhället bedrev . Uppföljning och utvärdering av integrationen Anslagsmedlen används för uppföljning av tillståndet för nyanlända och övriga utrikes födda inom områdena arbetsmarknad, transfereringar, inkomster, boende, utbildning, hälsa och valdeltagande. () får för att redovisa registerstatistik om integration på nationell, regional och lokal nivå på SCB:s hemsida. Statistiken publiceras grupperad efter kön, grund för bosättning, vistelsetid i landet m.m. Lagen (2010:538) om prestationsbaserad stimulansersättning inom utbildning i svenska för invandrare upphörde att gälla vid utgången av juli månad 2014 (prop. 2013/14:04, bet. 2013/14:AU9, rskr 2013/14:368). har ersatt kommunerna med . Motsvarande var 69,4 och . tillfördes ytterligare i Höständringsbudget 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 pga. av fler ansökningar än vad som beräknats. Ingen ersättning utbetalas . många män som kommer ensamma från främst och . Andelen anhöriga bland de kommunmottagna har också minskat och är tillbaka nivå. 3.4.4Statlig ersättning till kommuner vid Trots att kommunmottagandet stigit i Staten har ett ekonomiskt ansvar för flyktingmottagandet och ersätter kommunerna för kostnader som är relaterat till mottagandet av nyanlända flyktingar, andra skyddsbehövande samt deras anhöriga och ensamkommaden barn. Statlig ersättning till kommuner vid flyktingmottagande finansieras via anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande. Ersättning till kommuner och landsting för flyktingmottagandet regleras i förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar och i vissa avseenden även i förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. Merparten av ersättningarna utbetalas av och en mindre del av länsstyrelserna. Utgifterna för ersättning till kommuner och landsting för flyktingmottagandet påverkas av antalet flyktingar och ensamkommande barn som får uppehållstillstånd och tas emot i en kommun. Kommunmottagandet har ökat kraftigt men är inte tillräckligt blev 45 836 personer mottagna i landets kommuner. Av dessa var 3 370 ensamkommande barn. Jämfört med 2013 är det relativt medan antalet från s.k. eget boende har tredubblats . Mottagandet av ensamkommande barn med uppehållstillstånd har jämfört med både 2013 och 2012 ökat med 1 100 barn. Majoriteten av de mottagna ensamkommande barnen var pojkar och var flickor. Könsfördelningen är mer ojämn än i det totala flyktingmottagandet. Andelen kvinnor har minskat jämfört med och 2012. Av samtliga mottagna inklusive ensamkommande barn 2014 var kvinnor jämfört 2012. Detta kan förklaras med att det nu är samtliga län 2014 har ändå antalet personer som begärt men inte fått en bosättningsanvisning ökat. Som en konsekvens har nyanlända blivit kvar i Migrationsverkets anläggningsboende . Insatser som syftar till att stimulera kommunerna att ta emot fler nyanlända har prövats. Till exempel infördes en extra ersättning till kommuner på per nyanländ som tas emot efter anvisning.