prop · H3031d25 · 2015-09-21 00:00:00 — –Andelen riskbaserade kontroller. –Andelen rapporteringspunkter utan note- rad avvikelse i den offentliga kontrollen avseende säker mat och redlig hantering. har utvecklat resultatindika- torerna för verksamheten. De indikatorer som rapporterades i budgetpropositionen (andelen riskbaserade kontroller och rapporte- ringspunkter utan noterad avvikelse) rapporteras därför på ett annat sätt . rappor- teras andelen kontrollmyndigheter som kontrollerar anläggningar i de högsta risk- klasserna. Dessa ska enligt vägledning få årlig kontroll som omfattar minst , och i vilken mån kontroll utförs vid dessa anläggningar är ett annat sätt att rapportera andelen riskbaserad kontroll. Andelen rapporte- ringspunkter utan noterad avvikelse är ett stick- prov på efterlevnaden av gällande regler. kan detta anges för den kontroll som Livsmedels- verket utför men däremot inte för den kontroll som kommunerna utför. För att nå målet om en effektiv och likvärdig kontroll i hela landet är upp- drag att leda, samordna och följa upp kontrollen mycket viktigt. Syftet är att tillse att företagen har system som säkerställer att livsmedlen på marknaden är säkra och att kraven som kontrollmyndigheterna ställer är likadana i hela landet. samordnar arbetet med en flerårig nationella kontrollplanen. För sam- ordning av arbetet med planen finns en gemen- sam myndighetsgrupp. har gruppen arbetat med utveckling av riktlinjer och kom- munikation angående livsmedelskontrollen. Kommunikation och dialog mellan Livsmedels- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 verket och regionala och lokala kontrollmyndig- heter sker via olika fora och ett flertal vägled- ningar och kontrollhandböcker har tagits fram. De större arbetena har varit utarbe- tandet av en ny vägledning för livsmedels- information och uppdateringar av tidigare vägledningar om offentlig kontroll. Vägledningar och kontrollhandböcker är viktiga stöd för ansvariga kontrollmyndigheter, men också för företagen. –2014 genomfördes ett projekt för att öka kompetensen i livsmedels- kontrollen och förstärka samordningen mellan olika kontrollmyndigheter. Projektet har varit inriktat mot att kontrollen i högre grad ska fokusera på säkra livsmedel och redlighet i handeln och på att utförandet av kontrollen ska präglas av ett metodiskt arbetssätt och en bra dialog. En rad utbildningar har givits riktade till olika kategorier av personal och också besluts- fattare. Nästan alla ca 300 kontrollmyn- digheter har deltagit i en eller flera utbildningar. Centrala delar i utbildningen har varit verksam- hetsstyrning, riskbaserad kontroll, flexibilitet, metodiskt arbetssätt, bemötande, dialog och samarbete. I tabell 2.28 redovisas en samman- ställning av några av de aktiviteter som genom- förts. En viktig aspekt i livsmedelskontrollen är revisioner. samordnar den Nationella samrådsgruppen för revision inom livsmedelskedjan som har utvecklat sitt arbete, bl.a. har man samlat tekniskt sak- kunniga personer som kan bistå vid revisioner hos kontrollmyndigheterna. har tagit del av ett 50-tal revisions- rapporter från länsstyrelserna och kunnat verifi- era deras utförande av revisioner. Ett fåtal rap- porter resulterade i uppföljande revisioner och i ett fall förelade en kommun att avhjälpa brister i den offentliga kontrollen. Revisionerna av de granskade kommunerna visade att drygt hälften har brister i finansie- ringen, bl.a. att kontrollavgifterna inte täcker kostnaden för kontrollen, att ansvarig myndig- het saknar kännedom om graden av kostnads- täckning och att avgifter för extra offentlig kontroll inte tas ut. Flera kommuner brister också i uppföljning av den egna kontrollen. Det innebär att man inte följer upp att den planerade kontrollen verkligen utförs, att livsmedelsföreta- garen har vidtagit åtgärder mot de noterade av- vikelserna eller att myndigheterna har nått sina Revisionerna av länsstyrelsernas kontroll av livsmedel i primärproduktionen visar på fortsatta svårigheter att utföra riskbaserad kontroll. Många länsstyrelser saknar ännu fullständiga register över primärproducenter vilket bl.a. för- svårar ett riskbaserat urval av primärprodu- cerande livsmedelsanläggningar för kontroll. Statskontoret redovisade sitt uppdrag att utvärdera avgiftsfinansieringen av den offentliga livsmedelskontrollen. Statskontoret kommer fram till att det finns brister i den kommunala kontrollen som främst beror på resursbrist men även att det finns avgörande brister i den avgiftsmodell som används. Ett antal åtgär- der föreslås i rapporten som bereds inom . överlämnade Riks- revisionens granskningsrapport trollen – tar staten sitt ansvar? I regeringens skrivelse 2014/15:16 granskning av livsmedelskontrollen ger regeringen sin bedömning och kommenterar rekommen- dationer. I enlighet med vad regeringen aviserade i skrivelsen har regeringen förtydligat i Livs- medelsverkets instruktion att myndigheten har i uppgift att förutom att leda och samordna, också följa upp livsmedelskontrollen i syfte att bättre kunna identifiera och åtgärda brister. Vidare har regeringen i livsmedelsförord- ningen (2006:813) förtydligat att länsstyrelserna ska föra uppdaterade förteckningar över god- kända och registrerade anläggningar. Länsstyrel- serna har också fått i uppdrag att aktivt verka för en ökad registrering av primärproducenter, och att rapportera till om i vilken omfattning som samverkan mellan kontroll- myndigheter sker. Regeringen har även genom ändring av och Jordbruks- verkets respektive instruktion gett myndig- heterna rätt att på länsstyrelsernas begäran utföra revisioner av länsstyrelsernas kontroll. EU:s kontor för livsmedel och veterinära frågor, FVO, utför revisioner av alla medlems- länders offentliga livsmedelskontroll för att bedöma om kontrollen följer den gemensamma lagstiftningen och tillse att den håller en lik- värdig standard. För att på ett snabbare och effektivare sätt hantera de rekommendationer som FVO lämnat till har de berörda myndigheterna skapat en FVO- funktion som finns vid och . Tabell 2.28 Ledning och samordning av livsmedelskontrollen 7/13/479 8/20/693 9/30/1301 x Registrerades på annat sätt . Målsättningen med de statliga insatser som görs för att stärka ledningen och samordningen av kontrollen är att den regionala och lokala kontrollen ska förbättras. Regionala och lokala kontrollmyndigheter rapporterar sina resultat till och det kan tjäna som underlag för en bedömning av de statliga insatserna. Totalt har antalet kontroller ökat från ca 62 000 till ca 85 000 () . I tabell 2.29 och tabell 2.30 visas i vilken grad kontrollmyndigheterna kontrollerade de livsmedels- respektive dricksvattenanläggningar som är placerade i de högsta riskklasserna enligt vägledning. Två tredjedelar () av myndigheterna har kontrollerat alla, eller nästan alla (91–) av de livsmedels- anläggningar som är placerade i de högsta riskklasserna. Det kan jämföras med 2012 då lite drygt hälften () av myndigheterna utförde kontroll i motsvarande omfattning. Cirka en tiondel av myndigheterna har som mest kontrollerat hälften av de anläggningar som är placerade i de högsta riskklasserna. När det gäller kontrollen av dricksvattenanläggningar så kontrollerar drygt hälften av myndigheterna alla eller nästan alla anläggningar som är placerade i de högsta riskklasserna, medan övriga myndig- heter som mest kontrollerar hälften av dessa anläggningar. Det finns därmed i vissa delar en fungerande kontroll, det finns tecken på förbätt- ringar, men också ett fortsatt behov av att stärka den offentliga kontrollen. Utfallet i den genomförda offentliga kontrol- len i form av andelen kontroller utan noterad avvikelse är en indikator för hur företagen lever upp till kraven att livsmedlen på marknaden ska 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 vara säkra och hanteringen redlig. I tabell 2.31 redovisas resultatet av kon- troll. Majoriteten av rapporteringspunkterna är fortsatt utan anmärkning. Tabell 2.29 Andelen riskbaserad kontroll, kommunernas kontroll av livsmedelsanläggningar Källa: årsredovisning 2014. Tabell 2.30 Andelen riskbaserad kontroll, kommunernas kontroll av dricksvattenanläggningar Källa: årsredovisning 2014. Tabell 2.31 Säker mat och redlig hantering, resultat vid kontroll kontroll – Säker mat och Källa: årsredovisning 2014. Till följd av ändringen av livsmedelsförordningen (2006:813) övertog kontrollansvaret för anläggningar som är godkända för att hantera livsmedel av animaliskt ursprung Det har inneburit att antalet livsmedelsanläggningar som ansvarar för har ökat från ca 800 anläggningar till närmare 1 300 anläggningar. genomfördes en undersökning av vad före- tagarna som då hade som kontrollmyndighet tyckte om kontroll. Undersökningen visade att sju av tio företagare som helhet var mycket eller ganska 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 nöjda med kontrollbesök . Genom stickprov kontrollerar Livsmedels- verket bl.a. att veterinärmedicinska läkemedels- rester i animaliska livsmedel och rester av bekämpningsmedel i vegetabiliska livsmedel inte överskrider gällande gränsvärden. Livsmedels- verket är även nationellt referenslaboratorium inom 23 kompetensområden. Det innebär att samordna verksamheten inom området och ge stöd till myndigheter och livsmedelslaboratorier för att öka analysernas kvalitet inom kontrollen. De medel, , som rege- ringen 2014 tillförde för ned- sättning av kontrollavgifter hos slakterier har använts för ändamålet. Samtliga slakterier och vilthanteringsanläggningar har fått avgiften ned- satt till strax över EU:s minimiavgifter. För anläggningar med planerad slakt under innebar nedsättningen att avgiften är på samma nivå som EU:s miniminivå, medan det för anläggningar med planerad slakt över innebar en avgift på 1,08 gånger EU:s minimi- avgift. Utan nedsättningen skulle avgifterna per slaktat djur mångdubblas för mindre företag. I syfte att skapa en gemensam inre marknad inom EU och för att se till att skyddet för folk- hälsan är högt, är reglerna på livsmedelsområdet omfattande. Det får till följd att det är viktigt att företagen kan få råd om gällande regler och andra viktiga förhållanden. ger ut nyhetsbrev till företagen. var fokus på de nya reglerna om märkning och livs- medelsinformation. Antalet prenumeranter har ökat från 2 300 till 3 400 . har nio nya branschriktlinjer slut- bedömts, som bl. a. riktar sig till livsmedelsföre- tagare inom primärproduktionen, till restau- rangbranschen, till fäbodnäringen och till produ- center av ekologiska livsmedel. Upplysnings- tjänsten vid har tagit emot 9 000 frågor från företagare , vilket är en ökning jämfört med . Vidare har ett femtontal ärenden som gjort export möjlig avslutats . Utöver det har stått värd för sex inspek- tioner från länder utanför EU som undersöker möjligheten att öppna för import från EU. Regeringen gav 2014 särskilda medel för att förstärka insatserna för att så effektivt som möjligt motverka livs- medelsfusk, bl.a. i syfte att öka konsumenternas förtroende för redligheten i livsmedelsproduk- har etable- rat en särskild arbetsgrupp som samordnar allt arbete rörande livsmedelsfusk och andra oegent- ligheter och som utgör en stödfunktion till kontrollmyndigheterna. har Livs- medelsverket prioriterat insatser för att utbilda och öka kunskapen om dessa frågor hos inspektörer, utveckla nya arbetssätt samt driva kontrollprojekt tillsammans med kommunala och regionala kontrollmyndigheter. Arbets- gruppen har koordinerat fem kontrollprojekt med fokus på spårbarhet och märk- ning av fisk. Gemensamma kontrollprojekt mellan kommunala och regionala livsmedels- kontrollmyndigheter och operativa kontroll har bidragit till att utveckla nya arbetssätt och ökat kunskapen hos livs- medelsinspektörer i landet. finns även en ny funktion vid , för att bl.a. ta emot tips om misstänkta oegentligheter. Vidare har samverkat med centrala myn- digheter, t.ex. Polisen, Tullen och i dessa frågor. Verket medverkar även i flera euro- peiska samarbeten och deltar aktivt i europiska och nordiska möten på området. Säkra livsmedel och goda matvanor –Antal utbrott av smittsamma djursjuk- domar och antibiotikaresistens i djur- hållning. –Försäljning av antibiotika till vård av djur. Arbetet med att utveckla samhällets förmåga att hantera zoonoser (smittämnen som naturligt kan spridas mellan djur och människor) har fort- satt i samverkan mellan Jordbruks- verket, , Folkhälsomyndig- heten, och Statens veterinär- medicinska anstalt. Gemensamma strategier för zoonoserna cryptosporidium och vtec/ehec publicerades . Strategidokumenten sträcker sig och ger styrning av myndigheternas arbete mot överenskomna samhällsmål där risker, nytta och kostnader viktats. har ett fortsatt gott djurhälsoläge och trenden är nedåtgående för zoonoser. Det stora listeriautbrottet hos människor kopplat till charkprodukter som pågick är nu över. Totalt smittades 49 personer, 19 män och 30 kvinnor, varav fyra gravida kvinnor. Sju per- soner avled i nära anslutning till sin listeria- infektion. Tack vare det laborativa samarbetet inom EU, utsedda referenslaboratorier och egen kompetens kunde snabbt kon- statera att utbrottet handlade om en nationell smitta. togs närmare 28 000 salmonella- prover i livsmedel och samtliga var negativa. rapporteras det dock fler fall av insjuknade av en särskild typ av Salmonella, 140 fall –mot vanligtvis 3–5 fall av denna typ. Berörda djur- och folkhälsomyndigheter arbetar tillsammans för att utreda eventuell gemensam smittkälla. finns misstanke om att smittkällan är kryddor. har en myndighetsgemensam och sektorsövergripande handlingsplan och kommu- nikationsstrategi för arbetet mot antibiotika- resistens och vårdrelaterade infektioner tagits fram liksom en myndighetsgemensam studie som analyserar risken att smittas av antibiotika- resistenta ESBL-bakterier via maten. ESBL- bakterier utgör ett av de allvarligaste resistens- problemen. Enligt statistik7 såldes antibiotika för behand- ling av djur vilket kan jämföras med 2013 och 17, 2007. Motsvarande siffra för den svenska sjukvården är ca . Nya EU- bestämmelser för resistensövervakning har införts som ökar fokus på resistens av ESBL-typ och på resistens på kött i konsu- mentledet. Berörda myndigheter på nationell nivå har effektiviserat rutinerna för insamling av prover från friska djur vid slakterier och från livsmedel, ett arbete som kommer att fortsätta 2015. En undersökning om antibiotikaresistenta MRSA-bakterier hos avelsgrisar i genomfördes , resultaten offentliggjordes 2015. Svenska avelsgrisar är fortsatt fria från MRSA-smitta. De rekommen- dationer som primärproducenterna följer har 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 utvärderats, och de visade sig vara samhällseko- nomiskt lönsamma när risken för införsel av LA- MRSA via andra kanaler än importerade avelsgaltar är liten. Svensk humansjukvård upp- skattas spara genom de åtgärder som grisbranschen vidtar för att förhindra att antibiotikaresistenta bakterier (LA-MRSA) får fäste i svenska djurbesätt- ningar8. För att minska risken för att smittor, inklusive antibiotikaresistenta bakterier, sprids mellan djur och människor och mellan olika djur har nya föreskrifter börjat gälla som handlar om att alla verksamheter inom djurens hälso- och sjukvård där det bedrivs veterinär- medicinsk vård ska ta fram och arbeta enligt en vårdhygienplan. arbete med farliga ämnen (både naturligt förekommande ämnen och miljöföroreningar) i livsmedel är en central del av myndighetens verksamhet. Ämnen som verket arbetar med är bl.a. metaller och halvmetaller (t.ex. bly, kadmium, tenn och arsenik), mögelgifter, långlivade orga- niska föroreningar (t.ex. dioxiner och dioxinlika PCB) m.m.. Merparten av regelverket på om- rådet, t.ex. gränsvärden, övervakningsprogram etc. är EU-gemensamt. undantag från EU:s gränsvärden för dioxin i viss fisk från löper tills vidare på villkor att vissa villkor uppfylls. Regeringen gav i regleringsbrevet i uppdrag att fortsätta arbetet med spridning av information till risk- grupper som inte ska ha ett högt intag av fet fisk från . Verket har därför vid sidan av de ordinarie informationsinsat- serna också fortsatt den särskilda kampanjen –2013. har redovisat resultaten i en rapport och där även lämnat för- slag för fortsatta åtgärder. Målgruppen har varit kvinnor i fertil ålder, 18–. Navet i kampanjen var webbplatsen där det finns information om kostråden. En särskild satsning har gjorts på kommunikation via digi- 8 Preventing Introduction of Livestock Associated MRSA in a Pig 7 Försäljning av djurläkemedel 2014 (Dnr 5.6.17– Population – Benefits, Costs, and Knowledge gaps from a Swedish 4874/15). Plos One, . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 fick 110 000 besök april–. har tilldelats 2 miljoner kro- nor extra –2020 för arbete inom ramen för handlingsplanen Giftfri vardag. Uppdraget sker i dialog med Kemikalieinspek- tionen. har tagit fram en arbetsplan för åren 2015–2020. Tre prio- riterade områden har identifierats: exponerings- uppskattningar, hormonstörande ämnen och kombinationseffekter. Regeringen anser att plan för arbetet väl följer de prioriteringar som finns i kemikalieproposi- tionen som fastställer inriktningen för arbetet med Giftfri vardag. Regeringen tillsatte en utredning som har överlämnat sitt betänkande, Bisfenol A – Kart- läggning och strategi förminskad exponering (SOU 2014:90) till regeringen (Miljödeparte- mentet) . I den del som berör material i kontakt med livsmedel föreslog utred- ningen ett antal mål och medel för att nå en betydande minskning av exponeringen för BPA. Regeringen har remitterat utredningens betän- kande och bereder ärendet. Arbetet med främmande ämnen i livsmedel har även koppling till aktiviteter inom ramen för myndighetens arbete med krisberedskap. Utvecklingsprojekten har bl.a. varit inriktade på övervakning och tidig varning för ökad expone- ring av giftiga ämnen hos människa, utveckling kemiska analyser av naturliga gifter och för metoder för att upptäcka farliga algblomningar i vattentäkter. har informations- ansvar för enskild dricksvattenförsörjning. Frågor från laboratorier och konsumenter be- svaras via . Två informationsbroschyrer, ”Sköt om din brunn för bra dricksvatten” och ”Att anlägga egen brunn för bra dricksvatten” har revideras och getts ut tillsammans med geolo- giska undersökning (SGU). Med anledning av fynden av förhöjda halter av ämnen från brandsläckningsskum i dricksvatten på flera håll i landet har tagit fram åtgärdsgränser för att dricksvatten- producenter ska kunna avgöra om eventuella halter av perfluorerade alkylsyror (PFAA) i dricksvattnet innebär att begränsningsåtgärder måste sättas in. tillsammans med Kemikalieinspektionen startat ett nationellt nätverk på området. Det är viktigt att konsumenter, och särskilt barn och unga, har förutsättningar att göra medvetna val vad gäller hälsosam och säker mat. De Nor- diska näringsrekommendationerna och resultatet från matvaneundersökning ligger till grund för de nya generella kostråden som lanserades . De nya råden tar även hänsyn till matens miljöpåverkan. Huvud- budskapet är att äta mer vegetabilier och mindre animalier, att äta lagom mycket och att röra på sig. Verket har informerat och fört diskussioner med många olika aktörer vad gäller slutsatserna från de Nordiska näringsrekommendationerna. Informationsinsatser har även särskilt riktats mot olika yrkeskategorier inom vården för att öka deras kunskaper om bra mat- vanor. Nyckelhålet är en symbol som gör det enklare för konsumenterna att välja nyttigare mat. firade Nyckelhålet i . har med anledning av det genomfört en kampanj riktad till konsumen- terna. Reglerna för märkningen har också revide- rats i ett samarbete mellan , , Dan- mark och , då samma regler gäller för Nyckelhålet i dessa länder, som alla också använder denna märkning. genom- fördes även en konsumentundersökning som visade att känner till Nyckelhålet och tycker att det är bra att märkningen finns. har vidare redovisat ett regeringsuppdrag om att kartlägga och analysera konsumenternas förståelse av den livsmedels- information som ges t.ex. som märkning. I upp- draget ingick även att redovisa eventuella behov av utvecklat stöd till konsumenterna. Samman- taget indikerar undersökningen att konsumen- ternas bristande kunskaper om märkning begränsar deras möjligheter att göra välinforme- rade val. Amningen av barn minskar i . Nedgången är särskilt tydlig ju äldre barnet blir och kvinnor slutar amma tidi- gare nu än för sedan. har även amning av barn vid , 2 och 4 månaders ålder minskat. Det är viktigt att har nyblivna mammor får saklig information om hälsoeffekterna av amning och att deras val respekteras. samordnar frågor som rör amning och spädbarnsnutrition, och genomförandet av den strategiska planen för amningsfrågor 2013–2016 utgör en viktig del i det arbetet. har tillsammans med ansvariga inom vården fört diskussioner kring indikatorer som kan mäta vårdrutiner som underlättar amning. för fisk, jordbruk, livsmedel och skog (MR-FJLS) program Ny Nordisk Mat har aktivt arbetat med matrelate- rade frågor . Bland annat har den första internationella hållits i , med närmare 400 deltagare och Ny Nordisk Mat deltog vid den första i för att sprida kunskap om det Nordiska köket och smakerna. Programmet avslutades vid utgången av 2014 efter åtta framgångsrika år. Ny Nordisk Mat kommer fr.o.m. att vara en integrerad del av MR-FJLS verksamhet. hölls den andra internatio- nella konferensen om nutrition (ICN2) i , i ett samarrangemang mellan WHO och FAO. Vid mötet antogs Romdeklarationen om nutri- tion samt en handlingsplan. MR-FJLS arrange- rade tillsammans med , och WHO ett sidoevenemang på temat ”Fighting Overweight and Obesity”. I slänger vi ca ätbar mat per person i soptunnan och häller ut flytande mat i slasken. Detta innebär en onödig belastning på miljön. har där- för i uppdrag att –2016 genomföra insatser tillsammans med och för att minska matsvinnet. har projektet främst fokuserat på kommunikation till konsumenter och spridning av goda exempel. Kampanjen ”Har du ett i kylskåpet” lanserades och den vill väcka medvetenhet om matsvinn och visa att det lönar sig att slänga mindre mat. Myndigheterna driver också en samverkansgrupp för minskat matavfall där, förutom myndigheterna, repre- sentanter från forskning, industri och olika intresseorganisationer ingår. startade en expertarbetsgrupp om matsvinn och matavfall. Mandatet för gruppen är att identifiera möjliga åtgärder för att förebygga matsvinn, diskutera hinder samt att underlätta erfarenhetsutbyte. Det treåriga nordiska projektet om matsvinn inom MR-FJLS, som startade , har fortsatt . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Fokus har varit att jämföra defini- tioner och systemgränser för matsvinn och att inkludera på primärproduktionen. har vidare tagit fram en ny rapport ”Mat-klimat-listan” som är en sammanställning över olika livsmedels klimat- avtryck och tagit fram pedagogiska verktyg för skolan där själva skollunchen är tänkt att fungera som ett läromedel. Materialet är avsett för årskurs 4–6 och vänder sig till lärare och skolrestauranger. Miljödelen i materialet tar sin utgångspunkt i de nationella miljökvalitetsmålen. Offentliga måltider och upphandling Den indikator som har använts : antal kommuner som har kostpolicy, kan kan anges eftersom datainsamling inte längre görs. Sammanställ- ningen utfördes av en privat aktör. serveras ca 3 miljoner måltider inom skola, vård och omsorg. köpte stat, kommuner och landsting livsmedel och måltids- tjänster för . Därutöver till- kom kostnader för lokaler, personal osv. Livs- medelsverket fick 2011 i uppdrag att inrätta ett nationellt för måltider inom vård, skola och omsorg. Syftet är att stödja och stimulera kommuner och landsting i deras arbete med att utveckla de offentliga måltiderna. Verk- samheten är till stor del utåtriktad med en nära kontakt med olika aktörer i branschen. Kompe- tenscentrums arbete –2014 har utvärderats och granskningen ger ett mycket högt betyg på såväl bemötande som material och kompetens.