prop · H3031d3 · 2015-09-21 00:00:00 — Informationsverksamhetens andel av totala verksamhetskostnader har fortsatt att öka och är i nivå med andelen för norm- givningsarbetet. Delvis förklaras informations- verksamhetens ökning av arbetet att skapa en ny webbplats. har antalet frågor från ny- startade aktiebolag ökat och frågorna är av annan och mer tidskrävande karaktär. Myndigheten hänför detta till att företag som, sedan regelför- enklingen om frivillig revision för små aktiebolag infördes, väljer att inte ha en revisor i stället vänder sig till få råd. har granskat Bokförings- nämndens årsredovisning och har bedömt den som i allt väsentligt rättvisande. 10.3.3 Analys och slutsatser Regeringens samlade bedömning är att målupp- fyllelsen är god och att i hög grad bidrar till att uppfylla målet för god redovisningssed för företag och organisationer. Genom att tydliggöra vad som är god redovisningssed och verka för bättre kvalitet i redovisningen förbättras jämförbarheten mellan olika företags årsredovisningar respektive årsbokslut. Detta har bidragit till att förbättra förutsättningarna för att analysera företagens ekonomiska ställning. Normerna underlättar för t.ex. banker, rådgivare och att korrekt bedöma olika företags ekonomiska ställning och resultat. Regeringens bedömning är att det arbete bedrivit avseende förenklingar är betydelsefullt. Genom att utveckla normgivningen och ta fram information och vägledning med utgångspunkt från använd- arens behov har myndigheten en betydande roll i att bidra till att minska företagens administrativa kostnader. ska fortsätta att arbeta för att främja utvecklingen av god redovisningssed i företagens bokföring och offentliga redovisning. Verksamheten ska inriktas mot att förenkla regler och minska företagens administrativa kostnader. kommer det att ske lagändringar på bokföringsområdet bl.a. till följd av EU:s nya redovisningsdirektiv. En uppdaterad normgivning är en förutsättning för att ny lag- stiftning ska kunna tillämpas på avsett sätt. Regeringen är angelägen om att Bokförings- nämndens kompletterande normgivning an- passas och uppdateras parallellt med slutförandet av och annat tidigare planerat norm- givningsarbete. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 10.3 Anslagsutveckling 1:13 1 Motsvarar 9 820 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Tabell 10.4 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:13 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Regeringen föreslår att tillförs anslaget engångsvis 2016 med anledning av tillkommande normgivningsarbete vid inför- andet av ny lagstiftning på bokföringsområdet. Satsningen finansieras genom överföring från anslag 1:1 under utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution. Vidare föreslås att anslaget minskas varaktigt med för att bidra 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 med finansiering till regeringens prioriterade , 2018 och 2019 beräknas anslaget anvisas under anslag 1:13 för 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Enligt 4 a § lagen (2002:1023) med instruktion för har riksrevisorn med admini- strativt ansvar, , beslutat om förslag till anslag för på statsbudgeten. förslag till anslag och under- lag till budgetproposition har upprättats i överensstämmelse med planeringsdirektiv från riksdagsförvaltningen (dnr 1.2.1-2015-0345). är en myndighet under med uppgift att granska den verksamhet som bedrivs i staten. Granskningen sker genom årlig revision och effektivitetsrevision. Den årliga revisionen och effektivitetsrevisionen genomförs med utgångspunkt i lagen om revision av statlig verksamhet m.m. har även internationella uppgifter. Det internationella utvecklingssamarbetet genomförs inom ramen för den svenska biståndspolitiken och finansieras med ett eget anslag. bedriver även nationell respektive internationell omvärlds- riktad verksamhet. För sin verksamhet disponerar anslagen 1:15 inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. är en del av kontroll av den statliga verksamheten. Revisionen är oberoende i förhållande till vem och vad som granskas. Resultatet ger medborgarna möjlighet till insyn och bidrar till ökad effektivitet och förtroende för den statliga förvaltningen. verksamhet främjar en god förvaltning. Med detta avses att statens verksamhet ska bedrivas med hög effektivitet och enligt gällande regelverk, att den redovisas på ett tillförlitligt sätt samt att god hushållning av statens resurser iakttas. I 13 kap. 7–9 §§ regeringsformen, lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. och lagen (2002:1023) med instruktion för beskrivs ställning och uppgifter. Den revision som utför är ett stöd för kontroll av den statliga verksamheten. Granskningen sker genom årlig revision och effektivitetsrevision. I uppdraget till ingår också att som det nationella revisionsorganet företräda offentlig revision, och därmed bidra till en god förvaltning, både nationellt och internationellt. utvecklingssamarbete med systerorganisationer i samarbetsländer utgör en viktig del av det svenska biståndet och ska bedrivas i enlighet med mål och inriktning för internationella utvecklingssamarbete. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 redovisar sin verksamhet under fyra verksamhetsgrenar: årlig revision, effektivitetsrevision, internationellt utvecklings- samarbete och omvärldsriktad verksamhet. Målet för den årliga revisionen är att, i enlighet med god revisionssed, bedöma om myndigheternas redovisning är tillförlitlig och räkenskaperna rättvisande, samt om ledningarnas förvaltning följer tillämpliga föreskrifter och särskilda beslut. Målet för effektivitetsrevisionen är att främja en sådan utveckling att staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser. Målet för det internationella utvecklings- samarbetet är att stärka kapacitet och förmåga hos nationella revisionsorgan i utvecklingsländer att bedriva offentlig revision. Målet för omvärldsriktad verksamhet är att företräda som det nationella revisions- organet och främja och befästa revisionens roll i och internationellt. Samtliga verksamhetsgrenar visar ett tillfreds- ställande resultat . De mål som har satts upp för verksamheten har uppnåtts. Åtgärder med anledning av den peer review som genom- fördes 2013 har genomförts enligt plan. Dessa har främst avsett den årliga revisionen, men ett betydande arbete har också genomförts för att utarbeta en samlad riskbedömning av staten till grund för inriktningen av granskningen. beslutade åtgärder för att höja effektiviteten i verksamheten har medfört höjd produktivitet inom ramen för tillgängliga ekonomiska resurser. har bl.a. moderniserat och minskat kontorslokalerna i och utvecklat myndighetens elektroniska dokumenthantering. slutfördes den årliga revisionen av årsredovisningar i enlighet med god revisionssed och i rätt tid. Åtgärder har vidtagits i enlighet med rekommendationer från peer review för att ytterligare förstärka och underlätta tillämpningen av internationella standarder i Uppföljningen av verksamheten visar fortfarande att den årliga revisionen håller en hög kvalitet och har ett högt förtroende bland de granskade. Vidare framgår att åtgärder vidtas med anledning av de brister som rapporteras i samband med granskningen. Kostnaderna för verksamhetsgrenen har enligt plan ökat något. Avgifter för den årliga revisionen redovisas mot inkomsttitel med krav på full kostnadstäckning . Inkomsttiteln visar nu ett ackumulerat underskott om . En utvär- dering görs av avgiftsmodellen. Effektivitetsrevisionen har genomförts med den inriktning som riksrevisorerna har beslutat om enligt den granskningsplan som överlämnats till . publicerades 27 granskningsrapporter, vilket är en ökning i för- hållande till 2013 (23). Kostnaderna och antalet timmar per granskning har minskat i förhållande till 2013 som tiden för omvärlds- bevakning också har minskat. Den ökade volymen inom verksamhetsgrenen kan förklaras bl.a. av att myndigheten har arbetat med flera åtgärder som beslutades för att öka effektiviteten i verksamheten. Den uppföljning som gjorts visar att granskningarna lever upp till de krav på inriktning och kvalitet som formulerats. Enkäter om hur de granskade organisationerna uppfattar har också visat på ett fortsatt tillfredsställande resultat. Årets uppföljningsrapport visar i likhet att granskning ger upphov till förbättringar i den statliga verk- samheten. Det internationella utvecklingssamarbetet sker i globala, regionala och bilaterala program i , , västra och . På global nivå har arbetet fokuserat på kapacitets- utveckling inom ramen för INTOSAI-sam- arbetet. På regional nivå dominerar samarbetet med organisationen för engelsktalande (AFROSAI-E19). Bilateralt stöder utveckling av metoder och processer inom finansiell revision och effektivitetsrevision samt coachar enskilda revisionsteam. Insatser görs också inom utveck- lingen av personalfrågor, it, ledarskap och Audit Institutions). Projekten har i huvudsak löpt enligt plan. Politisk turbulens och bristande mottagningskapacitet har lett till att några projekt försenats. samman- fattande bedömning är att goda resultat har uppnåtts. Även har anslaget använts fullt ut. tvingas tacka nej till förfrågningar om samarbete med revisions- myndigheter i prioriterade svenska bistånds- länder på grund av begränsade resurser. En resultatrapport som fördjupar den bild av utvecklingssamarbetets resultat som redovisas i årsredovisningen har lämnats till . uppgifter som nationellt revisionsorgan bedrivs inom den omvärlds- riktade verksamheten. Målet är att befästa och främja revisionens roll, både nationellt och internationellt, och bidra till ett högt genomslag av verksamhet. Internationellt har deltagit i samarbetet inom INTOSAI, EU och . Myndigheten har också hanterat flertalet bilaterala kontakter, besök och förfrågningar. Nationellt har deltagit i ett antal prioriterade seminarier och utbildningar . Fokus har inte bara legat på att kommunicera granskningsresultat, utan i flera sammanhang på att öka kunskapen om mandat, roll och uppdrag. De instruktionsenliga uppgifter som utförs inom verksamhetsgrenen – Riksrevisorernas årliga rapport, uppföljnings- rapport, granskningsplan och remisser har genomförts enligt plan. Verksamheten inom verksamhetsgrenen har genomförts enligt plan och med ett tillfredsställande resultat. Tabell 11.1 Kostnadernas fördelning mellan verksamhetsgrenarna (2014) 11.3.2 Analys och slutsatser Resultaten av verksamhet redovisas i myndighetens årsredovisning. Riks- revisionen redovisar i den årliga uppfölj- ningsrapporten en uppföljning av genomförda granskningar. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 konstaterar att verksamhets- målen har uppnåtts. bedömer att det finns fortsatt behov av investeringar. Det gäller bl.a. stöd för dokumenthantering och it-stöd för den årliga revisionen. Vidtagna rationaliseringar m.m. inne- bär att myndigheten kan fortsätta att genomföra investeringarna inom ramen för det beräknade anslaget och nuvarande låneram. föreslår således att bemyndigar Riks- revisionen att ta upp lån i Riksgälds- kontoret för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten intill ett belopp av . bedömer sammanfattningsvis att anvisat anslag endast bör påverkas av pris- och löneomräkningen. har uppdragit åt en revisions- byrå att utföra extern revision av . Revisionen har i sin revisionsberättelse bedömt att årsredovisning är i allt väsentligt rättvisande. Tabell 11.2 Anslagsutveckling 1:15 1 Motsvarar 319 661 tkr prisnivå. Anslaget får används för förvalt- ningsutgifter utom för inter- nationella utvecklingssamarbete som finansieras inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Den årliga revision som utför är i allt väsentligt avgiftsbelagd. Inkomsterna tillförs inkomsttitel Avgifter för årlig revision. Tabell 11.3 Offentligrättslig verksamhet Avgifter för årlig revision, inkomsttitel (som inte får Enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. ska den årliga revisionen vara avgiftsbelagd. Inkomsterna redovisas mot inkomsttitel och disponeras således inte av Riks- revisionen. Avgifterna ska beräknas så att full kostnadstäckning uppnås och över tiden anpassas så att varken överskott eller underskott uppstår. Kostnaderna har ökat, vilket främst beror på att genomfört eller startat flera av de åtgärder som rekommen- derades i den peer review som avrapporterades . För årlig revision har detta bl.a. inneburit upphandling av ett nytt it-stöd, utveckling av en process för riskanalys av staten och arbete med en ny utformning av revisions- berättelsen samt en instruktion för granskning av resultatredovisning som beslutats av riks- revisorerna. Av betydelse har också varit att de gemensamma kostnaderna inom har ökat från en låg nivå 2013 och att en större andel av dessa har fördelats på verksamhets- grenen årlig revision. Avgiftsintäkterna har däremot inte ökat i motsvarande omfattning som kostnaderna. Motivet till detta har varit att kompensera för det överskott som uppstått , främst åren 2007–2008. I syfte att uppnå full kostnads- täckning över tiden gör en justering av avgifterna. Tabell 11.4 Uppdragsverksamhet Avgiftsfinansierade internationella uppdrag Den internationella uppdragsverksamheten har avsett revision av verksamheten inom Östersjöstaternas råd (). Det ackumulerade överskottet i uppdrags- verksamheten kommer att successivt utnyttjas för internationell uppdragsverksamhet. förslag: bemyn- digas att ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst . Tabell 11.5 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:15 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. föreslår att anvisas under anslaget 1:15 . , 2018 och 2019 beräknas anslaget 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 till , respektive . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 12 Vissa medlems- och garantiavgifter Området omfattar årliga medlemsavgifter till Bruegel, stration (EIPA) och utvecklings- bank (CEB), samt garantier till fem inter- nationella finansieringsinstitut och en mindre garantiavgift. 12.2Mål, indikatorer och resultat Bruegel är en tankesmedja vars forskning bidrar till fördjupad förståelse av de, främst ekono- miska, utmaningar som kan väntas möta i en globaliserad värld. Medlemskapet ger möjlighet att på nära håll ta del av Bruegels verksamhet. Bruegels medlemmar är företag, institutioner samt en majoritet av EU-medlems- länder. Styrelsemedlemmarna utses för att på ett balanserat sätt representera tankesmedjans olika medlemmar. Ingen enskild medlem bidrar med mer än 3–av årsbudgeten, i syfte att säkra tankesmedjans oberoende och objektivitet. Bruegel är en ideell organisation enligt belgisk lag, som styrs enligt sina stadgar. Alla intäkter och kostnader redovisas i årsredovisningarna. I dessa redogörs även för Bruegels verksamhet och utveckling. utvärderas Bruegel av en oberoende kommitté, och i den senaste utvärderingen som genomfördes fick Bruegel goda omdömen avseende verksamheten 2010–2012. fick Bruegel återigen en utmärkelse för god transparens. medlemsavgift till EIPA syftar till att stödja EIPA:s arbete med att genom forsknings- och utbildningsverksamhet bidra till utveck- lingen av den offentliga förvaltningen i . EIPA:s verksamhet stödjer den europeiska integrationsprocessen och är inriktad på EU:s institutioner, beslutsprocesser samt förvaltning och EU-rätt. För att bedöma måluppfyllelsen används upp- gifter om antalet deltagare i EIPA:s olika utbild- ningsinsatser. uppgick antalet deltagare i EIPA:s aktiviteter till 14 667 stycken, vilket innebär en minskning jämfört med . Även om utvecklingen innebär ett minskat antal deltagare jämfört med föregående år, är utfallet i linje med tidigare års resultat och visar att antalet deltagare är relativt stabilt . utvecklingsbank (CEB) Av Redovisning av verksamheten i Inter- nationella valutafonden, samt de regionala utvecklings- och investeringsbankerna 2012 och 2013 (skr. 2013/14:139, bet. 2013/14:UU9, rskr. 2013/14:281) framgår mål, den förra regeringens prioriteringar och resultat för CEB. Medlemsavgiften sänktes , från ca 34 000 till , men ökade till 2015. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Garantiavgiften för kreditgarantin till A/O Dom Shvetsii och hus i Om en mottagare av statlig garanti (eller lån) tillåts betala en avgift som är lägre än statens förväntade kostnad för garantin krävs att ett anslag belastas med en summa som motsvarar den statliga subventionen. avgift för kreditgarantin avser bolaget A/O Dom Shvetsiis lån hos för finansieringen av upprust- ning av fastigheten hus i Sankt Peters- burg. Kreditgarantin uppgick från början (1996) till . Lånet som vid utgången av uppgick till , ska vara återbetalt . I takt med att bolaget amorterar de underliggande lånen minskar det garanterade beloppet och garantiavgiften har därför successivt sänkts . Av redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2014/15:140), framgår bl.a. uppgifter om bolaget, dess verksamhet, ekonomi m.m. Garantier till vissa internationella finansieringsinstitut I enlighet med garantimodellen ska anslaget kunna belastas om garantier i fem (av ett tiotal) internationella finansiella institutioner behöver infrias: Europeiska investeringsbanken (EIB), Nordiska investeringsbanken (NIB), (), Europeiska utvecklings- banken () och CEB. Regeringen avser att i samband med propositionen Vårändringsbudget återkomma till med förslag om att ska bli medlem i ytterligare en internationell finansiell institution – Asiatiska banken för infrastrukturinvesteringar (, AIIB). undertecknade 50 länder, däribland , . väntas ytterligare ett antal länder underteckna stadgarna och förhandlingar om bankens grundläggande operativa ramverk ska avslutas. Ratificering av stadgarna i respektive blivande medlemsland ska genomföras senast . Av AIIB:s totala kapital om 100 miljarder US- dollar ska bestå av inbetalt kapital och resterande av garantikapital. kapitalandel förväntas uppgå till . Det innebär ett svenskt garanti- åtagande om ca , mot- svarande ca , samt fem utbetalningar , varav upp till ca 2016 samt ca 200–2017–2019. Huruvida en eller två utbetalningar ska göras 2016 beror på om stadgarna kommer att träda i kraft eller 2016. Detta beror i sin tur på hur många blivande medlemsländer som ratificerar stadgarna . Garantikapitalet innebär att svenska staten och övriga medlemsländer förbinder sig att under vissa omständigheter tillskjuta ett bestämt kapitalbelopp till instituten, utöver det kapital som betalts in. Utestående garantiåtaganden på ca 93,5 mil- jarder kronor vid utgången av 2014 har redovisats i skrivelsen Årsredovisning för staten 2014 (skr. 2014/15:101, avsnitt 2.4.2, tabell 2.35, bet. 2013/14:FiU28, rskr. 2014/15:265). Praxis är att medlemsstaterna utökar andelen inbetalt kapital i stället för att infria garantikapitalet. Riksgäldskontoret20 har bedömt sanno- likheten som låg för att staten skulle behöva skjuta till omfattande kapitaltillskott. Det baseras på att de finansiella institutionerna har en stark underliggande kreditvärdighetsprofil och en stark kapacitet att utan stöd från medlems- länderna kunna fullgöra sina åtaganden. Det speglar en låg sannolikhet att dessa institutioner får problem som skulle påkalla omfattande kapitaltillskott. Medlemsstaternas inbetalda kapital utgör institutionernas egna kapital som sedan belånas utifrån samma hävstångsmekanism som i banker. Institutionernas utlåning bidrar till de ekonomiska och sociala mål som medlems- länderna enats om (se ovan nämnda skr. 2013/14:139). 20 Statens garantier och utlåning – en riskanalys (dnr Fi2015/01408/BATOT) 12.3.11:14 Vissa medlems- och garantiavgifter Tabell 12.1 Anslagsutveckling 1:14 Vissa medlems- och garantiavgifter Anslaget får användas för utgifter för årliga medlemsavgifter eller statsbidrag till Bruegel, () samt utvecklingsbank (CEB). Anslaget får även användas för utgifter för infrianden av garantier till vissa internationella finansieringsinstitut samt till garantiavgiften för i . Anslaget får även användas för utgifter för eventuella böter till följd av försenat genomförande av EU-direktiv. Tabell 12.2 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:14 Vissa medlems- och garantiavgifter Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Beräknade utgifter för statsbidrag eller förvalt- ningsutgifter i form av medlemsavgifter till CEB, EIPA samt tankesmedjan är en följd av medlemskap i dessa organisationer. Budgetförslaget baseras på antagandet om oförändrade eller svagt nominellt ökade utgifter för Bruegel, EIPA 102 000, 55 000 2016–2019. antas till 2016. Garantiavgiften antas upphöra . Inga medel beräknas för infrianden av garantier till vissa internationella finansierings- institut (–2019). Inga medelsbehov kan beräknas för eventuella böter till följd av försenat genomförande av EU-direktiv. Bedömningen är att riskerna har ökat och att det därför behövs skapas en möjlighet att snabbt kunna betala beslut i enskilda fall. I det senare fallet kan även löpande viten vara aktuella att betala. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter . Även , 2018 och 2019 beräknas anslaget till . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga Den statliga .....................................förvaltningens organisation och utveckling Bedömningar av framtida personalkonsekvenser Personalstrukturen .........................................................................m.m. i staten Anställda med utländsk bakgrund Myndighetschefer per …………………………………….…… 33 Ordförande i styrelsemyndigheter per den 3 september 2015………………….…….. 38 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bilaga Tabell 3.1 Antalet anställda och andelen kvinnor och män i procent 2012–2014 fördelade efter COFOG-grupper........................................................................ Tabell 3.2 Fördelning total andel statsanställda per kompetenskategori samt könsfördelning för respektive kategori 2014 ...................................................... Tabell 3.3 Nybeviljade ålderspensioner 2012–2014....................................................... Tabell 3.4 Antal anställda eller äldre fördelade efter kompetenskategori och kön 2012–2014 ...................................................................................................... Tabell 3.5 Nybeviljade delpensioner 2012–2014............................................................ Tabell 3.6 Andelen nybeviljade respektive löpande delpensioner 2014 hos anställda inom olika kompetenskategorier ......................................................................... Tabell 3.7 Fördelningen av kvinnor och män bland myndighetschefer som regeringen anställt.......................................................... Tabell 3.8 Andelen anställda med utländsk bakgrund inom staten samt för befolkningen i arbetsför ålder 2012–2014 ........................................................... Tabell 3.9 Andelen anställda med utländsk bakgrund fördelad på COFOG-grupper och kompetenskategorier 2014 ............................................................................ Tabell 3.10 De som lämnade 2012–2014........................................ Tabell 3.11 Sjukfrånvaron inom olika COFOG-grupper 2012–2014 ..........................