prop · H2031320 · 2015-01-01 00:00:00 — märksammar ur ett genusperspektiv. Studier av det civila samhällets organisationer har visat att män oftare deltar på högre nivå i organisationerna än kvinnor, som i högre utsträck- ning än män återfinns på positioner med begränsad makt men med stort I de projekt som har slutredovisades var närmare två tredjedelar av projektledarna kvinnor. För lokalstödsprojekten gäller det Majoriteten av projektledarna är män. Att leda projekt, starta upp och genomföra verksamheter med syfte att pröva nya metoder, möta och ge stöd åt människor som lever i utsatta situationer, leda volontärer och ansvara för en budget innebär sannolikt både stort ansvar och makt i situationen men inte nödvändigtvis över den Det finns ingen större skillnad vad gäller vilken typ av organisation och vilka typer av verksamheter som män och kvinnor är projektledare Här skiljer sig projekten som får stöd ur Allmänna arvsfonden från studier som visar att kvinnor oftare än män är engagerade inom omsorg, solidaritet och kultur. Av de projekt som Arvsfondsdelegationen beviljade stöd till under 2014 bedriver två verksamheter som riktar sig enbart till män. Fatta man – för dig som vill fatta och förändra drivs av Riksorganisa- tionen Män för jämställdhet som tillsammans med Crossing Boarders och Femtastic syftar till att få unga män, 15–, att reflektera kring frågor om sexuellt våld. Målsättningen är att de ska förstå, ta ansvar och vilja vara en del av det förändringsarbete som startats upp genom kampanjen Projektet kommer att samla in en mängd personliga berättelser som belyser hur killar och unga män upplever och relaterar till maskuli- nitetsnormer och sexuellt våld. Det andra projektet killar som drivs av Föreningen ska genom fysiska och Skr. 2014/15:132 sociala aktiviteter arbeta med unga mäns sociala kompetens, självkänsla Målgruppen är unga män med rörelsenedsättning som under ett första år ska utbildas till ledare för nya grupper i den egna organisationen. Arton projekt riktar sig enbart till kvinnor. Av dessa drivs två av kvinnoorganisationer. Sex projekt handlar om att stärka mammors föräld- raskap, fyra projekt vänder sig till kvinnor med funktionsnedsättning och tre har som syfte att stödja unga kvinnor som lever med begränsat livsut- rymme och/eller hedersnormer. Bland projekten finns exempelvis Dövas Förenings projekt utsatt som syftar till att bryta isoleringen för döva kvinnor med annan etnicitet än svensk genom skap- andet av nätverk med olika teckenspråkiga instanser som ger råd och stöd. Ett annat exempel är projektet – A Queer Girls Guide to Everything som genomförs av Kvalitetsteatern i . Syftet med projektet är att skapa ett nationellt arrangörsnätverk av unga les- biska, en rikstäckande arrangörsguide samt ett bestående digitalt och fysiskt arkiv. Med arkivet vill projektet bidra till en historieskrivning som erbjuder nya perspektiv på att vara ung och lesbisk och möjlig- gör fler identifikationspunkter för målgruppen. Målgruppen för utvärderingarna är främst myndigheter och organisa- tioner som är verksamma inom det aktuella området. har Arvsfondsdelegationen hållit fem seminarier där ca 400 personer från , , myndigheter och organisationer del- tagit. Vid lanseringen av en utvärdering har information skickats till ca 500 personer. Därutöver har forskarna själva använt och spridit resultaten inom sina verksamhetsområden. Via de nätverk som Arvsfondsdelegationen ingår i har även andra myndigheter tagit del av erfarenheterna från fondens projekt och utvärde- ringar. Exempel på detta är Nätverket för bidragsgivande myndigheter där ett trettiotal myndigheter ingår och Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågors myndighetsnätverk för det civila samhället. Erfa- renheterna har också presenterats på konferenser och seminarier som exempelvis Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågors årliga konferens för det civila samhället och dialog om regeringens överenskommelse med idéburna organisationer. Information om pågående utvärderingar och forskarnas utvärderings- rapporter finns för nedladdning på Arvsfondsdelegationens webbplats. Arvsfondens Guldkorn är en utmärkelse för ideella projekt som med framgång har genomfört sina idéer och fått dem att leva vidare efter det att finansieringen ur Allmänna arvsfonden har upphört. Utmärkelsen delas ut i fyra kategorier: barn, ungdom, personer med funktionsnedsätt- ning och lokalstöd. Syftet med priset är att synliggöra projekten och lyfta fram deras erfarenheter. 2014/15:132 Till skillnad då fyra Guldkornsfilmer, en per kategori, tagits fram gjordes bara en film som omfattade samtliga pristagare. Syftet med filmen var, utöver att lyfta fram projekten, att etablera All- männa arvsfonden som en finansiär för idéer som kan förbättra sam- hället. har Guldkornsfilmerna lagts ut på webbplatsen och på Youtube. En nyhet var att filmen även laddades upp och spreds på Facebook genom annonser, vilket resulterade i att filmen hade visats mer än dubbelt så som fyra Guldkornsfilmer tillsammans. Regeringens bedömning: Regeringen är positiv till att projektstöd och lokalstöd till samtliga Allmänna arvsfondens målgrupper ligger på fortsatt höga nivåer. Regeringen noterar också att i närmare hälften av projekten lever erfarenheterna vidare i någon form och vill särskilt lyfta fram betydelsen av det arbete som har bedrivits gällande Arvs- fondsdelegationens kommunikationsverksamhet, vilket är mycket po- Regeringen anser sammantaget att medlen fördelats på ett väl genomfört sätt och i enlighet med Allmänna arvsfondens ändamål och Regeringen anser dock att det finns skäl att överväga ytterligare prioritet när det gäller satsningar för att stärka förutsätt- ningarna för nyanländas mottagande och etablering, för att öka jäm- likhet och jämställdhet för målgrupperna, för ökad delaktighet och tillgänglighet för äldre personer med funktionsnedsättningar samt projekt om att stärka inflytandet för barn och unga. understryka vikten av att medel som fördelas till projekt kommer alla tre målgrupper till godo samt vikten av delaktighet i projekten för Skälen för regeringens bedömning har förvaltnings- och administrationskostnaderna för Arvsfondsdelegationen ökat och så även . verksamheten var , vilket är en ökning med 2,5 har de totala kostnaderna för Arvsfondsdelegat- ionen ökat successivt med . för av de ökade kostnaderna. de medel som gjorts disponibla för Arvsfondsdelegationen att fatta beslut –ökade summan projektmedel som beslutats av Arvsfondsdelegationen . För att kunna be- vilja en ökande andel projektmedel med bibehållen kvalitet i handlägg- ningen, har fler handläggare anställts. Kommunikationsinsatserna har också förstärkts och effektiviserats för att öka andelen ansökningar som leder till bifall. En utvärderingsverksamhet har dessutom byggts upp och etablerats. En ny webbplats lanserades och ett nytt dia- rium/ärendehanteringssystem är under fortsatt utveckling. Utvecklingen av det nya ärendehanteringssystemet har dock förskjutits i tiden och kommer att indelas i två faser. Den första delen består av ett nytt diarie- föringssystem, som beräknas börja användas . Den andra delen kommer att utvecklas och börja användas . Driftskostnaderna i förhållande till beslutade projektmedel ligger 2014 på den lägsta nivån , vilket är strax . Det beror främst på att utdelade projektmedel ökat betydligt . Kostnaderna per beslutad ansökan är också lägre än 2013 och 2012. Det beror på att det sammanlagda antalet beslut har ökat jämfört med året innan. Regeringen anser att de åtgärder som Kammarkollegiet har genomfört för att förstärka handläggningen och för att öka kvaliteten i besluten kring projektmedel är positiva. En sammantagen bedömning av kostnaderna för förvaltning och admi- nistration är att dessa är rimliga i förhållande till verksamheten. Det är angeläget att kostnaderna hålls på en jämförbar nivå och att det aktiva arbete som bedrivs för att förstärka transparens och öka kvalitetssäkring fortsätter. Syftet med Allmänna arvsfonden är att förvalta och fördela arv efter personer som saknar arvsberättigade släktingar. Detta ställer höga krav på kvalitet, effektivitet, etik och transparens. Regeringen anser därför att detta bör beaktas i fondens placeringar. Kontroll av fondmedlens användning inrättades en controllerfunktion för att ge projekten och handläggarna mer stöd samt för att kontrollera projektmedlens använd- ning ytterligare. är det dessu- tom obligatoriskt att budget för samtliga nya projekt ska granskas av controllerfunktionen. En viktig del av stödet till och kontrollen av projekt är projektbesök på plats. Controllerfunktionen genomförde 39 kontrollbesök på plats, vilket motsvarar av de projekt som fick stöd ur Allmänna arvsfonden året innan. Regeringen ser positivt på att den interna styrningen och kontrollen av fondmedlens användning har förstärkts . Granskning av förvaltningen av Allmänna arvsfonden Allmänna arvsfondens egendom förvaltas av Kammarkollegiet, som en särskild fond. Enligt lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden (arvs- fondslagen) ska Kammarkollegiet till regeringen lämna en redo- visning för förvaltningen av Allmänna arvsfonden som avser det senast avslutade räkenskapsåret. ska därefter granska redovis- ningen. Revisionen omfattar bland annat granskning av förvaltningen av fon- dens kapital och säkerheten i in- och utbetalningar, det vill säga att rätt 2014/15:132 mottagare får rätt belopp utbetalt. Inga brister har noterats i dessa avse- enden. anser att Kammarkollegiet har gett en rättvisande bild av Allmänna arvsfondens ekonomiska resultat, finansiering och finansiella ställning. Redovisningen är upprättad enligt årsredovisnings- lagen samt är förenlig med och stöder en rättvisande bild av årsredovis- ningen som helhet. Regeringen ser med tillfredställelse på rapporteringen av Allmänna arvsfondens förvaltning. Arvsfondsdelegationen fördelade , vilket är en ökning innan. Volymen fördelade medel har ökat i rad och är den högsta summan . I genomsnitt har av ansökningarna beviljats stöd, vilket är något lägre än . Antalet inkomna ansökningar ligger också något lägre jämfört med . Regeringen anser att det är positivt att fördelningen av medel fortsätter att öka samt att ansökningarna och bifallsnivån ligger på en stabil nivå. Allmänna arvsfondens betydelse för ungdomar har ökat markant . Finansieringen har gått från en nivå på 2004 till , vilket är den högsta volymen för ungdomsprojekt i Allmänna arvsfondens historia. 200 mil- joner kronor har gått till projekt som rör personer med funktionsnedsätt- ning vilket är den högsta nivån någonsin och har gått till projekt som rör barn vilket är den näst högsta nivån . Medel beviljade till personer med funktionsnedsättning och ungdomar har ökat . För målgruppen barn minskade däremot tillde- lade medel något jämfört . Regeringen ser med tillfredställelse på denna utveckling men anser att det är angeläget att följa utvecklingen för att säkerställa att tilldelningen av medel till fondens samtliga tre målgrupper fortsatt att utvecklas pro- portionerligt och i rätt riktning. Detsamma gäller fördelningen av medel till olika organisationer. An- talet idrottsorganisationer som beviljas medel fortsätter att öka. har funktionshindersorganisationerna brutit de senaste årens nedåtgående trend och beviljades 2014 fler projekt än samt hade störst ökning i tilldelade medel, vilket är positivt. Allt fler kulturföreningar får dessutom stöd från fonden. Antalet ansökningar från organisationer bil- dade på etnisk grund ligger alltjämt kvar på en relativt låg nivå även om bifallen har ökat något. Fördelningen av medel kan gå till så kallade projektstöd eller till lokal- stöd. beviljades 67 projekt medel för lokalstöd till en summa av . Det är den högsta summan någonsin och en ökning med jämfört med året innan. Ökningen kan del- vis förklaras av den särskilda satsning som inleddes för att öka föreningslivets kännedom om möjligheten att söka lokalstöd. Ökningen är positiv då det är många små föreningar som får ta del av stödet och då kan behålla ett aktivt föreningsliv, särskilt på mindre orter. Regeringen anser att det är angeläget att följa utvecklingen av stödformen och säker- ställa en transparent och långsiktig kvalitetssäkring. gick av de medel Arvsfondsdelegationen beslutade om till projekt inom de av regeringen prioriterade områdena. Regeringen anser sammantaget att medel har fördelats på ett väl ge- nomfört sätt i enlighet med fondens ändamål och inom ramen för de av regeringen prioriterade områdena. Den särskilda satsningen för att öka föreningslivets kännedom om möj- ligheten att få lokalstöd avslutades . är en särskild satsning på personer med funktionsnedsättning som genomförs fram . Regeringen anser att det finns skäl att överväga ytterligare satsningar för att uppmärksamma insatser som riktar sig till nyanlända, framförallt för att stärka förutsättningarna för mottagande och etablering av barn och unga. Det finns även skäl att överväga satsningar för att synliggöra pro- jekt som syftar till att öka jämlikhet och jämställdhet för målgrupperna. Vidare anser regeringen att det finns skäl att överväga satsningar som belyser projekt för ökad delaktighet och tillgänglighet för äldre personer med funktionsnedsättningar samt projekt om att stärka inflytandet för barn och unga. Enligt arvsfondslagen ska Arvsfondsdelegationen ha en samlad strategi för uppföljning och utvärdering av beviljade stöd. Arvsfondsdelegationen lämnade en sådan strategi till regeringen . Enligt Arvsfondsdelegationens utvärderingar av det stöd som beviljats har merparten av projekten lämnat spår och resultat efter sig. Enligt ut- värderingar som har gjorts av projekten lever erfarenheterna vidare i någon form i av fallen och endast 4 pro- cent lyckas inte genomföra den verksamhet de beviljats medel för. Av de 192 projektstöd som slutredovisats är det enbart fyra projekt som inte har lämnat några spår efter sig. De utvärderingar som Arvsfondsdelegationen har gjort visar att de er- farenheter och kunskaper som det civila samhällets organisationer gene- rerar tas till vara både i organisationer, offentlig sektor och i forsknings- världen. Det civila samhällets organisationer utvecklar sitt organisations- kapital, gör nya upptäcker inom sitt område, utökar sina målgrupper och skaffar nya samtalspartner. Inte minst utvecklar de genomförda projekten metoder och verksamheter som kommer Allmänna arvsfondens tre mål- grupper till godo. De genomförda studierna visar bland annat hur det civila samhällets organisationer kan stärka människors livsvillkor, för att på så sätt försöka åstadkomma en förändring. Studierna visar även på möjligheterna, men ibland även svårigheterna som finns i organisationers partnerskap med offentliga aktörer. Rapporterna belyser även hur projekt synliggör sam- hällsproblem som inte uppmärksammats, som pro- jekten i sig genererar kunskap. Studierna visar också på kortsiktiga eko- nomiska lösningar, organisatoriska hinder i mötet med den offentliga sektorn och en allt mer komplex och svårhanterlig social utsatthet i sam- 2014/15:132 hället som påverkar projekthuvudmännens möjlighet att genomföra sitt arbete. Regeringen noterar med tillfredställelse att i nästan hälften av pro- jekten lever erfarenheterna kvar i någon form. Medel från Allmänna arvsfonden kommer målgrupperna till del men leder dessutom till att nya arbetsmetoder och verksamheter, nya hjälpmedel och förbättrade former för delaktighet sprids vidare och till betydande andel blir reguljär verk- samhet finansierad av offentliga eller andra medel. Arvsfondsdelegationens uppföljnings- och utvärderingsverksamhet vi- sar att fondens medel lämnar spår, men också att många utmaningar återstår för att säkerställa att fondens medel når ut till målgrupperna oavsett ålder, kön, etnicitet, sexuell läggning, funktionsnedsättning och plats. En annan utmaning är att fondens målgrupper får reella möjligheter att också ha inflytande över och i de verksamheter som bedrivs. kommer Arvsfondsdelegationen att intensifiera arbetet med att synliggöra vilka som får del av de verksamheter som beviljas medel, vilka som inte nås och hur målgruppens delaktighet ser ut. har delegationen också initierat en utvärdering som ska analysera och beskriva fondens samhällsnytta. Det övergripande kommunikationsmålet är att öka kännedomen och kunskapen om Allmänna arvsfonden. lanserades Arvsfonds- delegationens nya webbplats och intensifierad kontakt med medierna samt ett betydande antal informationsträffar gentemot föreningslivet har prioriterats. Sannolikt till följd av dessa insatser ökade antalet inkomna ansökningar . En annan indikator på kommunikations- arbetet är att antalet besök på Arvsfondsdelegationens webbplats i ge- nomsnitt var 18 800 , vilket motsvarar en ökning med jämfört med året innan. Föreningsansvariga tjänstemän i landets kommuner är viktiga aktörer i kommunikationsarbetet. bjöds tjänstemän från hela landet in till informationsträffar. har nästan 300 kommunala tjänstemän deltagit på ovannämnda aktiviteter. Totalt har därmed 1 000 kommun- tjänstemän deltagit . har dessutom 4 000 föreningsaktiva personer i elva län deltagit i Arvsfondsdelegationens Sverigeresa. Sverigeresan har bidragit till ökningen av besök på fondens webbplats samt ett ökat antal mejl och telefonsamtal från de län som har besökts. Sverigeresan fort- sätter och resterande län i landet kommer att besökas –2016. ökade Arvsfondsdelegationens aktivitet på sociala medier, inte minst på Facebook. Även de åtgärderna har bidragit till ett ökat antal besök på webbplatsen. En ny service där sökande organisationer kan testa sina projektidéer per telefon infördes . Testet har fallit mycket väl ut och aktiviteten kommer att fortsätta . kommer kommunikationsarbetet att syfta till att ytterligare höja kvaliteten på ansökningarna samt att nå målgrupper som inte har sökt medel ur fonden tidigare. De ökade kommunikationsinsatserna inom främst PR och på sociala medier fortsätter, liksom satsningen Egen kraft. Regeringen ser positivt på de kommunikationsinsatser som har genom- Skr. 2014/15:132 förts. Förhoppningen är att ytterligare satsningar på kommunikations- området kommer att leda till att ett ökande antal ansökningar med god kvalitet inkommer till Arvsfondsdelegationen samt att fler organisationer kan få kännedom om Allmänna arvsfonden. Allmänna arvsfondens utveckling framöver Arvsfondsdelegationen har tidigare redovisat i verksamhetsberättelser till regeringen att volymen beslutade projektmedel bör ligga på en nivå som gör att de sparade disponibla medlen minskar i en rimlig takt. ökade inflödet av medel till Allmänna arvs- fonden återigen. Trots att beslutsvolymen av arvsfondsprojekt är den högsta någonsin ökade volymen disponibla medel för Arvsfondsdelegat- ionen med till . Delegationen räknar med att beslutsvolymen kommer att uppgå till och åren därefter sannolikt till än högre belopp. För att uppnå detta genomförs kommunikationsinsatser med fortsatt intensitet och en fortsatt utveckling av administration och hand- läggning för att öka effektiviteten, med bibehållen kvalitet i verksam- heten och i de projekt som får finansiering ur arvsfonden. 7Inriktning och prioriterade områden Regeringen ska enligt lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden ange den kommande inriktningen av fondens stödgivning. Det gör regeringen genom att i sin årliga skrivelse till ange inriktningen av barn- rättspolitiken, ungdomspolitiken och funktionshinderspolitiken. Rege- ringen anger även sådana områden som är angelägna att utveckla och som därför bör prioriteras vid Arvsfondsdelegationens medelsfördelning. Målet för barnrättspolitiken är att barn och unga ska respekteras och ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande. Målet utgår från de grundläggande principerna i FN:s konvention om barnets rättigheter () som omfattar varje flicka och pojke upp till . ska vara ett av de bästa länderna i världen att växa upp i och för att uppnå målet krävs insatser inom flera politikområ- den förutom barnrättspolitiken. Att ta till vara och stärka barnets rättig- heter och intressen med utgångspunkt i förutsätter att regeringens barnrättspolitik är sektorsövergripande och förverkligas inom alla områden och verksamheter där barn är berörda. De områden och åtgärder som är särskilt angelägna för regeringen är ett strategiskt angreppssätt på nationell, regional och lokal nivå samt EU- nivå och övrig internationell nivå, för att tillförsäkra barn deras rättig- 2014/15:132 heter, uppmärksamma barns och ungas egna åsikter, fortsätta lyssna på barn, skydda barn mot exploatering, våld och andra övergrepp samt stödja och skydda barn i social och ekonomisk utsatthet. godkände en strategi för att stärka barnets rättigheter i i enlighet med regeringens förslag i propositionen Strategi för att stärka barnets rättigheter i (prop. 2009/10:232). Strategin utgår från de mänskliga rättigheter som varje barn ska tillför- säkras enligt internationella överenskommelser, särskilt de åtaganden som följer av . Principerna i strategin uttrycker grund- läggande förutsättningar och tillvägagångssätt för att stärka barnets rät- tigheter. Avsikten är att strategin ska vara en utgångspunkt och ledning för offentliga aktörer på statlig och nivå när dessa i sina verk- samheter ska säkerställa de rättigheter barn har. Den vänder sig således till riksdag, regering, statliga myndigheter, landsting och kommuner. De åtgärder som genomförs utifrån strategin kommer därför att variera bero- ende på aktör och verksamhet. Regeringens insatser inom barnrättspoliti- ken kommer att utgå från strategin och följas upp och redovisas till riks- dagen. Strategin kommer också att ses över och följas upp med jämna mellanrum för att säkerställa att den är ett effektivt och användbart verktyg för att stärka barnets rättigheter i . Målet för alla statliga beslut och insatser som berör ungdomar mellan är att alla ungdomar ska ha goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhällsutvecklingen (prop. 2013/14:191, bet. 2013/14:KrU9, rskr. 2013/14:354). Därmed tydliggörs att ungdoms- politiken är ett av flera verksamhetsområden som ska bidra till målupp- fyllelsen för ungdomspolitiken. Att alla ungdomar ska ha goda levnadsvillkor innebär att samhället ska skapa goda levnadsvillkor för individen med utgångspunkt i ungdomars rätt att komma i åtnjutande av de mänskliga rättigheterna såsom de ut- trycks i grundlagarna och i konventionsåtaganden på området. Individen ska ha tillgång till utbildning, arbete, bostad, hälsa, trygghet, kultur och fritid, sitt språk, möjlighet till delaktighet och inflytande samt ett liv fritt från diskriminering. Begreppet makt används i målet i bety- delsen individens förutsättningar och möjligheter att forma sitt eget liv vilket är beroende av goda levnadsvillkor. Den tredje delen av målet, det vill säga inflytande över samhällsutvecklingen, innebär en uttalad mål- sättning att ungdomar ska finnas med i samhällsbygget och ha en uttalad rätt till inflytande. Arbetet inom ungdomspolitiken ska syfta till att offentlig verksamhet som rör unga har ett ungdomsperspektiv, bedrivs utifrån kunskap om ungas levnadsvillkor och samordnas mellan olika sektorer. Att ungdoms- politiken är sektorsövergripande förtydligas genom att målet gäller för alla statliga beslut och insatser som rör ungdomar. Detta synliggör alla berörda verksamhetsområdens gemensamma ansvar för att uppfylla må- let. Regeringen ser genomförandet av funktionshinderspolitiken i som en del av arbetet med att efterleva FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Regeringens prioriteringar inom verksamheten till förmån för personer med funktionsnedsättning tar sin utgångspunkt i de nationella målen för funktionshinderspolitiken som har beslutat om (prop. 1999/2000:79, bet. 1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240).