prop · H3031d16 · 2015-09-21 00:00:00 — Jämfört med 2013 är det en ökning eller 2 100 personer i genomsnitt . Tabell 3.4 Särskilda insatser för sökande med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga Antal kvarstående i genomsnitt Anm.: Siffrorna är avrundade till närmaste tiotal och överensstämmer därför inte alltid med summan. Utvecklingsanställning inkluderar utvecklingsanställningar hos för personer från sysselsättningsfasen Antal avseende kärnuppdrag avser medeltal årsanställda. Källor: Arbetsförmedlingen och . till antalet unika individer som tagit del av insatserna under respektive år har antalet, exklusive Samhall AB:s kärnuppdrag, ökat med drygt 6 600 personer , vilket motsvarar en ökning . Ökningen var för kvinnor och för män. avslutades den tidigare satsningen på utvecklingsanställningar inom ramen för Kulturarvslyftet. Satsningen nådde inte upp till det förväntade antalet anställningar. Drygt 450 personer, varav 280 kvinnor och 170 män, har fått en utvecklingsanställning inom Kulturarvslyftet. Av dessa hade deltagit i programmet arbetslivsintroduktion. Av deltagarna hade ett arbete efter att de slutat inom Kulturarvslyftet. Antalet personer som fått en subventionerad anställning har ökat , 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 från 10 700 i genomsnitt 2013 till 12 400 . Genomgående präglades insatserna av en ojämn könsfördelning, av deltagarna var män och kvinnor. Enligt Arbetsförmedlingens återrapportering finns vissa skillnader relaterade till utbildningsnivå3. Andelen kvinnor var betydligt högre bland personer med eftergymnasial utbildning och andelen män var klart högre bland dem med högst förgymnasial utbildning. Av dem med stöd hade en förgymnasial utbildning som högsta utbildningsnivå och hade en eftergymnasial utbildningsnivå. Det finns även skillnader relaterade till vilken bransch män respektive kvinnor är anställda inom. Arbetsförmedlingens återrapportering visar även att skillnaden i vem som får lönebidrag består även om man tar hänsyn till andra observerbara skillnader och de finner inga belägg i forskningen för att lönebidrag är en mer effektiv insats för något av könen4. Andelen personer som har en lönenivå som överstiger den maximala bidragsgrundande lönekostnaden har ökat under ett flertal år och hade en lön under den högsta bidragsgrundande nivån . var andelen övergång till arbete utan stöd sammantaget lägre än . Att andelen minskat är relaterat till att de stödformer som ökat i omfattning generellt har en lägre andel som går över till arbete utan stöd. Särskilt låg var andelen övergång till arbete inom trygghetsanställningar. 3Lönestöd för personer med funktionsnedsättning, Arbetsförmedlingens återrapportering, 4Lönebidrag – en jämställdhetsanalys. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 3.5 Övergång till arbete utan stöd. Särskilda insatser för sökande med funktionsnedsättningar som medför nedsatt arbetsförmåga (4,7) (4,7) (4,9) (4,8) (1,7) (1,6) (2,0) (2,4) (5,0) (4,7) (4,7) (4,4) (1,3) (1,7) (1,7) (1,8) (3,7) (3,7) (3,6) (3,4) Anm.: Andel till arbete utan stöd av samtliga i insatsen i genomsnitt inom parentes. Utvecklingsanställning är exkl. kulturarvslyftet och anställningar vid för tidigare sjukskrivna, men inkl. anställningar inom för personer från sysselsättningsfasen . Källa: Arbetsförmedlingens årsredovisning 2014, Arbetsförmedlingen. Inom ramen för det pågående praktikantprogrammet inom statsförvaltningen fick 232 personer en praktikplats , vilket är motsvarande antal som 2013. En ökning av insatser såsom särskilt introduktions- och uppföljningsstöd (), arbetshjälpmedel, personligt biträde och särskilt stöd till start av näringsverksamhet har skett . Insatsen stöd till personligt biträde var störst i omfattning vad avser antalet personer som tog del av insatsen. Tabell 3.6 Övriga insatser för sökande med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga Källa: Arbetsförmedlingens årsredovisning 2014, Arbetsförmedlingen. Den statliga merkostnadsersättningen till Samhall AB:s grunduppdrag uppgick till . Merkostnadsersättningen syftade till att skulle uppnå de mål som formulerats i det avtal som staten tecknat med bolaget. Mål som har satts upp är bl.a. att: –ge arbete åt personer med funktionsnedsättning motsvarande , –minst 1 100 ska lämna för arbete på den reguljära arbetsmarknaden, och –av rekryteringarna i kärnuppdraget ska vara personer från prioriterade grupper som definierats gemensamt av Arbetsförmedlingen och , bl.a. personer med psykisk funktionsnedsättning, utvecklingsstörning, neuropsykologisk funktionsnedsättning eller med mer än en funktionsnedsättning som tillsammans medför nedsättningar i arbetsförmågan. har nått samtliga ovan uppställda mål. var drygt 18 300 personer med funktionsnedsättning anställda hos . har en relativt jämn könsfördelning bland sina anställda kvinnor och män. var det totalt över 7 000 personer som påbörjade en anställning eller en arbetsträning i bolaget. har ett nytt uppdrag om att erbjuda minst 1 000 personer från sysselsättningsfasen en utvecklingsanställning, varvid unga vuxna ska prioriteras. har genomfört uppdraget och har närmare 1 300 personer haft en sådan anställning i bolaget. Det tidigare uppdraget om utvecklingsanställningar för tidigare sjukskrivna har fasats ut som planerat. Det ekonomiska resultatet uppvisade ett överskott på jämfört med . utförde , utanför grunduppdraget, vissa tjänster inom ramen för Arbetsförmedlingens programverksamhet avseende personer med funktionsnedsättning. Det var i första hand fråga om förstärkt arbetsträning och fördjupad bedömning inom ramen för jobb- och utvecklingsgarantin. Insatser för sjukskrivnas återgång till arbete Arbetsförmedlingen har i uppdrag att bedriva arbetslivsinriktad rehabilitering i form av vägledande, utredande, rehabiliterande eller arbetsförberedande insatser. Målgruppen är arbetssökande som har nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom eller funktionsnedsättning. För att formulera och genomföra insatserna för denna målgrupp kan medverkan av andra aktörer behövas, inklusive vårdgivare, kommuner och arbetsgivare. En del i samarbetet är att myndigheterna genomför gemensamma kartläggningar. genomfördes 17 000 gemensamma kartläggningar, vilket är väsentligt färre än . Av de gemensamma kartläggningarna genomfördes med personer som hade sjukpenning, och av dessa avsåg kvinnor och män. Av de kartläggningar som framgår av myndigheternas uppföljningssystem har genomförts eller senare i sjukfallen, vilket utgör en ökning jämfört med . Detta beror på att en stor andel kartläggningar genomförs i 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 anslutning till att personerna kommer att tvingas lämna sjukförsäkringssystemet på grund av den bortre tidsgränsen för sjukpenning. påbörjade 12 700 personer aktiva insatser, varav kvinnor och män, vilket var 2 900 fler än . Av de 4 100 personer som startat samarbetet efter och som lämnat arbetslivsinriktade insatser inom det förstärkta samarbetet mellan Arbetsförmedlingen och hade gått till arbete eller utbildning, deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program eller är fortsatt aktuella på Arbetsförmedlingen som aktivt arbetssökande. Av de övriga har huvuddelen () återgått till . Inom ramen för det förstärkta samarbetet har myndigheterna även ett uppdrag att stärka samarbetet kring unga med aktivitetsersättning. genomfördes drygt 1 800 gemensamma kartläggningar för personer med aktivitetsersättning och 1 500 personer påbörjade deltagande i aktiva insatser hos Arbetsförmedlingen. Av de drygt 400 personer som haft aktiva insatser och avslutat arbetslivsinriktade insatser fick ett arbete eller påbörjade studier. Många som får aktiva insatser får först arbetsförberedande insatser, som syftar till att stärka individen inför arbetslivsinriktade insatser. har i genomsnitt 3 100 personer deltagit i programmet arbetslivsintroduktion, ett program som är avsett för de personer som uppnår maximalt antal dagar i sjukförsäkringen. Av dem som avslutat programmet har gått till arbete med eller utan stöd, reguljära studier eller varit inskrivna vid Arbetsförmedlingen som arbetslösa efter avslutat program. Detta är enligt Arbetsförmedlingens årsredovisning en klart lägre andel än 2013, då andelen var , och 2012, då andelen var . Övriga har lämnat Arbetsförmedlingen eller är inskrivna som arbetssökande men är förhindrade, främst på grund av ohälsa, att aktivt söka arbete. Finansiell samordning mellan samordningsförbund Genom frivillig finansiell samordning inom ramen för s.k. samordningsförbund har , Arbetsförmedlingen, 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 landsting och kommuner ytterligare möjligheter till samverkan inom rehabiliteringsområdet. Målgruppen är individer som behöver samordnade rehabiliteringsinsatser för att uppnå eller förbättra sin förmåga till förvärvsarbete. fanns det 85 samordningsförbund som omfattade 240 av landets 290 kommuner. har cirka 39 000 personer omfattats av samordningsförbundets individinriktade rehabiliteringsinsatser. Inom ramen för samarbetet är unga med aktivitetstersättning en prioriterad grupp och har 1 860 personer med denna ersättning omfattats av samordningsförbundens insatser. Av de drygt 8 700 som avslutat en individinriktad insats har gått vidare till arbete eller utbildning. Insatser för utrikes föddas etablering på arbetsmarknaden förväntas befolkningen i öka i en snabbare takt än vad som har förväntats. Det beror framför allt på en ökad flykting- och anhöriginvandring. Befolkningen förväntas öka med 760 000 personer . Av dessa förväntas 515 000 vara utrikes födda. En ökad befolkning genom invandring skapar möjligheter för . En stor andel av de som kommer till är i arbetsför ålder vilket skapar goda förutsättningar att öka arbetskraften och sysselsättningen samt möta de demografiska utmaningarna. Många nyanlända innebär emellertid också stora utmaningar på arbetsmarknaden då etableringen på arbetsmarknaden tar , framför allt bland de som kommit av flyktingskäl. Utrikes föddas arbetskraftsdeltagande har ökat och uppgick till 2014. Även sysselsättningsgraden har ökat och ökningen är särskilt stor bland kvinnor. Trots detta är arbetsmarknadssituationen för utrikes födda sämre än vad den är för inrikes födda. Utrikes födda har fortfarande en betydligt lägre sysselsättningsgrad och en högre arbetslöshet än inrikes födda. Sysselsättningsgraden är särskilt låg bland utrikes födda med kort vistelsetid i landet. Sysselsättningsgraden ökar visserligen med tid i landet men även bland dem som bott i i är sysselsättningsgraden lägre än bland inrikes födda. var drygt 310 000 utomeuropeiskt födda inskrivna vid Arbetsförmedlingen , inklusive nyanlända invandrare. Enligt Arbetsförmedlingens definition avses med nyanlända personer som normalt inte har vistats i mer än 36 månader efter att ha beviljats uppehållstillstånd enligt utlänningslagen (2005:716). Drygt 89 500 var nyanlända invandrare, vilket är en ökning jämfört med då antalet var drygt 73 500. Av de nyanlända invandrare som var inskrivna vid Arbetsförmedlingen omfattades drygt hälften av etableringsuppdraget (av antalet inskrivna nyanlända). För en beskrivning och bedömning av genomförandet av etableringsuppdraget, se utg.omr. 13 avsnitt 3.4.6. ökade antalet utomeuropeiskt födda (inklusive nyanlända) som fick arbete (97 300 jämfört med 94 300 ), medan andelen låg på ungefär samma nivå för hela gruppen (31,jämfört ). För gruppen nyanlända minskade andelen något (19,jämfört ). När det gäller personer som gick till utbildning skedde ingen större förändring , vare sig i antal (15 200 jämfört med 15 300 för hela gruppen utomeuropeiskt födda) eller som andel (4,jämfört ). Insatser inom Europeiska socialfonden Projektverksamheten i det nationella strukturfondsprogrammet för regional konkurrenskraft och sysselsättning 2007–2013 är i sin helhet avslutad . Svenska ska lämna en slutredovisning av programmet till Europeiska kommissionen senast . Medlen från Europeiska socialfonden för det nationella strukturfondsprogrammet har uppgått till totalt ca . Nationell medfinansiering med motsvarande belopp har tillkommit. Svenska beräknar att uppnå en utnyttjandegrad av socialfondmedlen strukturfondsprogrammet har uppnåtts, med något undantag. Det nationella strukturfondsprogrammet har omfattat totalt 650 genomförandeprojekt som har syftat till kompetensutveckling för sysselsatta. Totalt 318 000 personer, varav kvinnor och män, har deltagit i projekten. Könsfördelningen har sin förklaring i en överrepresentation av projekt inom offentlig sektor, som har en hög andel sysselsatta kvinnor. Det totala antalet projekt för kompetensutveckling av sysselsatta har avsett 68 000 arbetsställen. Vidare har det nationella strukturfondsprogrammet omfattat 524 genomförandeprojekt som i första hand har riktat sig till personer som står långt från arbetsmarknaden. Antalet deltagare uppgår till totalt 135 000, varav kvinnor och män. Motsvarande antal personer i åldern 16–är 61 000, varav män och kvinnor. En förklaring till den ojämna könsfördelningen kan vara att väsentligt fler unga män än unga kvinnor är inskrivna vid Arbetsförmedlingen. Regeringen har i budgetpropositionen redovisat resultaten av den oberoende utvärderingen av det nationella strukturfondsprogrammet. Även en sammanfattande rapport från Svenska om erfarenheter och resultat i programmet har redovisats där. Europeiska kommissionen beslutade om den partnerskapsöverenskommelse som utarbetat för programperioden –2020. Partnerskapsöverenskommelsen är en övergripande strategi för de fyra Europeiska struktur- och investeringsfonderna: Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden. Partnerskapsöverenskommelsen har som främsta syfte att bidra till att uppnå 2020-målen och stärka EU:s och konkurrenskraft. Överenskommelsen syftar även till att främja synergier och undvika överlappning mellan fonderna, och arbetet med fonderna ska i ökad grad kopplas till andra instrument på EU-nivå och nationell nivå. , Svenska och inledde ett 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 fördjupat samarbete inom ramen för en s.k. fondsamordningsgrupp. redovisades gruppens arbete till (). Arbetet har fokuserat på insatser kopplade till starten av fondprogrammen. Det fortsatta arbetet kommer att fokusera på att skapa resultat i programgenomförandet. Europeiska kommissionen godkände nationella program för Europeiska socialfonden inom EU:s mål Investering för tillväxt och sysselsättning 2014– 2020. I programmet ingår även insatserna inom EU:s sysselsättningsinitiativ för unga. Socialfondsprogrammet beräknas omfatta totalt ca , varav ca i EU-medel och ca i nationell medfinansiering. Den nationella medfinansieringen kan utgöras av såväl statliga som andra offentliga medel, liksom privata medel. En viktig utgångspunkt för det nationella socialfondsprogrammet är att det ska förstärka och utveckla den nationella arbetsmarknadspolitiken och därmed bidra till att nå målet om en väl fungerande arbetsmarknad liksom 2020-strategins målsättningar. Inom programmet finns åtta regionala handlingsplaner, vilka var och en omfattar samma geografiska område som motsvarande regionalfondsprogram. De regionala handlingsplanerna säkerställer en närmare anpassning till regionala och lokala förutsättningar och behov. Dessutom finns en nationell handlingsplan som anger utgångspunkter och prioriteringar för satsningar på nationell nivå. Därutöver finns en nationell handlingsplan för sysselsättningsinitiativet för unga. Insatserna inom socialfondsprogrammet 2014–2020 syftar till att –stimulera kompetensutveckling som stärker deltagande kvinnors och mäns ställning på arbetsmarknaden, –förstärka kopplingen mellan utbildning och arbetsliv, –öka övergångarna till arbete bland kvinnor och män som står långt från arbetsmarknaden, och –underlätta unga kvinnors och mäns etablering i arbetslivet och deltagande i utbildning. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Svenska har gjort 47 projektutlysningar i socialfondsprogrammet, vilka framför allt har varit inriktade på insatser för unga. Med undantag för en tidigare start av sysselsättningsinitiativet för unga påbörjar merparten av projekten sin verksamhet . EU:s sysselsättningsinitiativ för unga EU:s sysselsättningsinitiativ för unga avser åren 2014–2018. Medlen för initiativet uppgår inom socialfondsprogrammets medelsram till totalt , varav ca i EU-medel och ca i nationell medfinansiering. Sysselsättningsinitiativet inriktas på att komplettera och utöka de befintliga arbetsmarknadspolitiska insatserna för unga i de tre regioner som enligt EU:s kriterier berörs av initiativet, dvs. , och Mellersta . I den del som genomförs av Arbetsförmedlingen startades sysselsättningsinitiativet och har 2 400 unga påbörjat deltagande, varav kvinnor och män. Europeiska socialfonden delfinansierar –2020, liksom övriga Europeiska struktur- och investeringsfonder, även arbete med lokalt ledd utveckling genom den s.k. leadermetoden. Det syftar till att bedriva utvecklingsarbete på lokal nivå med utgångspunkt i lokala utvecklingsstrategier. är förvaltande myndighet för de tre program som avser lokalt ledd utveckling, varav ett program omfattar bl.a. socialfondsmedel. Insatser för att upprätthålla arbetslöshetsförsäkringen som en omställningsförsäkring Arbetslöshetsförsäkringen ska underlätta och stimulera till omställning. Arbetsförmedlingen har i uppdrag att säkerställa att försäkringen fungerar som en omställningsförsäkring och att säkerställa kontrollfunktionen. En viktig del i uppföljningen är att säkerställa att de arbetssökande som uppbär arbetslöshetsersättning uppfyller de krav som uppställs i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. Det nya regelverket från innebär att det har införts fler åtgärdsgrunder men mildare åtgärder. I det fall Arbetsförmedlingen ifrågasätter om den arbetssökande uppfyller villkoren för arbetslöshetsersättning, ska myndigheten skicka en underrättelse till den aktuella arbetslöshetskassan. Totalt sett skickade Arbetsförmedlingen 572 000 underrättelser om ifrågasatt ersättning till arbetslöshetskassorna . Detta motsvarade 498 underrättelser per 1 000 ersättningstagare . Flest underrättelser (343 000) skickades på grund av att arbetssökande inte lämnat in sin aktivitetsrapport . Arbetslöshetskassorna fattade i genomsnitt beslut om en åtgärd i av de ärenden som prövades. Sanktionsgraden har varit relativt stabil sedan de nya åtgärdsreglerna infördes. På grund av förändringarna som genomfördes , är det inte lämpligt att göra en direkt jämförelse av resultaten . Antalet underrättelser har dock ökat kraftigt efter införandet av de nya åtgärdsreglerna och aktivitetsrapporteringen. En viktig förklaring är att grunderna för underrättelse har utökats efter regelförändringarna, bl.a. har de tidigare meddelandena om avanmälan ersatts med underrättelser. Av en rapport från IAF framgår att det , , finns vissa skillnader mellan olika delar av landet och olika grupper av arbetssökande när det gäller i vilken utsträckning Arbetsförmedlingen lämnar underrättelser till arbetslöshetskassorna. Av undersökningen framgår dock inte vad dessa skillnader beror på. I anslutning till de nya åtgärdsreglerna infördes också ett krav på att alla arbetssökande i en aktivitetsrapport ska redovisa vilka åtgärder som de har vidtagit för att ta sig ur sin arbetslöshet. Aktivitetsrapporteringen utgör ett underlag för Arbetsförmedlingens dialog med den arbetssökande om exempelvis vilket stöd som han eller hon har behov av. Att inte lämna in någon rapport betraktas som misskötsel av arbetssökandet och kan leda till att arbetslöshetskassan fattar ett beslut om åtgärd. Arbetsförmedlingen menar att införandet av aktivitetsrapporteringen har förbättrat förutsättningarna för att arbeta med kontrolluppdraget inom arbetslöshetsförsäkringen. Genom aktivitetsrapporten får Arbetsförmedlingen regelbunden och enhetlig information om de arbetssökandes sökaktivitet. I en enkätundersökning som Arbetsförmedlingen har genomfört uppger många förmedlare även att aktivitetsrapporten har förenklat arbetet med att bedöma om den arbetssökande är aktivt arbetssökande. Det kvarstår dock vissa problem. Bland annat är det fortfarande svårt att bedöma om de arbetssökande är tillräckligt aktiva i jobbsökandet. På detta område finns det behov av tydliga riktlinjer som förenklar den här typen av bedömningar och regeringen har en dialog med Arbetsförmedlingen om hur arbetet kan effektiviseras. trädde ett system för uppföljningsåtgärder i kraft för personer som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program och får aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning. De nya åtgärdsreglerna motsvarar i huvudsak de som gäller inom arbetslöshetsförsäkringen och utgår från de förslag som lämnades i Ds 2013:59 Åtgärder inom aktivitetsstödet m.m. I AF:s rapport lämnades även förslag om samordning av dessa åtgärder med åtgärdssystemet inom arbetslöshetsförsäkringen. Regeringen avser dock inte att gå vidare med dessa förslag. IAF publicerar arbetslöshetskassornas handläggningstider av underrättelser där kassan beslutat om varning eller avstängning. Det är önskvärt med en snabb återkoppling vid exempelvis misskötsel av arbetssökandet så att den enskilde skyndsamt kan ändra sitt beteende till att stämma överens med villkoren i försäkringen. har de flesta av de arbetslöshetskassor som har haft utmärkande lång respektive kort handläggningstid, närmat sig de andra arbetslöshetskassorna. har handläggningstiden för underrättelser för flertalet arbetslöshetskassor varit mellan två och , vilket IAF anser vara rimligt. Målet för arbetsmarknadspolitiken är att insatserna ska bidra till en väl fungerande arbetsmarknad. Resultatredovisningen visar sammantaget på flera goda resultat av insatserna 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 inom arbetsmarknadspolitiken men också på utvecklingsbehov, inte minst avseende matchningen av arbetssökande till lediga jobb och insatserna för långtidsarbetslösa. Regeringens bedömning är att det finns utrymme för förbättringar för att insatserna bättre ska bidra till målet. Efterfrågan på arbetskraft bedöms öka framöver men detta väntas främst komma arbetslösa med god utbildning och kortare arbetslöshetstider till del. Matchningen på arbetsmarknaden kommer således att möta ökade utmaningar . En effektiv matchningsverksamhet förutsätter att Arbetsförmedlingens samarbete med arbetsgivare är effektivt och ändamålsenligt. Genom kvalitativa kontakter med arbetsgivare kan Arbetsförmedlingen öka möjligheterna för arbetssökande att få arbete och arbetsgivare att rekrytera, även bland de sökande som står långt ifrån arbetsmarknaden. Kännetecknande för många av dem är att de har bristande erfarenheter och ofta saknar ett kontaktnät. Eftersom informella kontakter är centralt i rekryteringen av vakanser är det angeläget att Arbetsförmedlingen arbetar för att kompensera den arbetssökandes brist på kontaktnät. För att bidra till ett förbättrat resultat av Arbetsförmedlingens arbete har regeringen inlett ett arbete med att förändra styrningen av myndigheten bl.a. genom att minska detaljstyrningen i myndighetens regleringsbrev och förenkla det arbetsmarknadspolitiska regelverket. Många av de förändringar som behöver genomföras ligger dock inom myndighetens ansvarsområde. Arbetsförmedlingen har inlett ett nödvändigt förnyelsearbete som bl.a. omfattar utveckling av de tjänster som erbjuds till arbetsgivare och arbetssökande. Särskilt angeläget är det att förändra arbetssättet gentemot arbetsgivare där det länge varit kvantitet som varit styrande istället för kvalitet. Regeringen ser positivt på myndighetens inriktning och kommer att följa utvecklingen noga. För att arbetssökande ska ges ett effektivt stöd utifrån individuella förutsättningar är det viktigt att Arbetsförmedlingen har väl fungerande arbetssätt och metoder för att kartlägga och identifiera behov. Resultaten för flera arbetsmarknadspolitiska program behöver förbättras bl.a. arbetsmarknadsutbildning. Det är därför positivt att Arbetsförmedlingen har inlett