prop · H203106 · 2015-04-09 00:00:00 — Tjänstemän på pekar på att det ﬁnns en kompensatorisk fördelning i det generella statsbidraget i form av det kommunala utjämningssystemet. Vidare menar man att det inte skulle vara omöjligt att rikta 902 kap 8 a § skollagen (2010:800). 91Regeringskansliet (2013), utvecklingsområden. specialdestinerade statsbidrag – ett sätt att styra mot en mer likvärdig skola? bidrag till skolor med större behov och att exemplet med ﬂer förstelärare till utanförskapsområden har fungerat. Begreppet behov måste dock deﬁnieras.92 I samband med att diskuterade denna fråga med framfördes att det har förts diskussioner om hur en bättre samverkan mellan skulle kunna se ut. En utvecklad samverkan skulle kunna möjliggöra en identiﬁering av skolor som har stora brister och som kan behöva utvecklingsinsatser. Bidragsförordningarna styr vilka ramar ska hålla sig inom. har ett begränsat utrymme att göra prioriteringar avseende hur ett visst bidrag ska fördelas, till exempel att rikta ett bidrag utifrån låg I de ﬂesta förordningar anges att ska ta hänsyn till geograﬁsk spridning när man fördelar statsbidragen. Detta tillämpas om det sker en översökning av bidraget. kan dock behöva göra vissa egna tolkningar av en förordning. I förordningen för APL anges att vid fördelningen av bidraget ska ta hänsyn till dels i vilken grad insatserna för att vidareutveckla kvaliteten i det arbetsplatsförlagda lärandet kan bidra till ökad kvalitet i detta lärande, dels behovet av geograﬁsk spridning.93 APL är också det enda av de fyra granskade bidragen där de medel som ﬁnns inte räcker för att bevilja alla ansökningar. Detta leder till att regelverket inte bara används för att sålla bort ogiltiga ansökningar utan även för att göra ett urval bland dem som kvarstår. bedömer därför först hur den beskrivna insatsen i ansökan skulle kunna påverka kvaliteten i det arbetsplatsförlagda lärandet. Därefter tar myndigheten hänsyn till behovet av geograﬁsk spridning. Enligt en företrädare för ﬁnns det i vissa bidragsförordningar nödvändigtvis inte juridiska hinder för att fördela ett bidrag utifrån till exempel kunskapsresultat, som det inte heller ﬁnns ett direkt uttalat juridiskt stöd. har dock inte velat göra för långtgående egna tolkningar utan ett uttalat stöd i förordningen.94 Förordningen för APL anger att bidraget kan fördelas utifrån i vilken grad insatserna för att vidareutveckla kvaliteten i det arbetsplatsförlagda lärandet kan bidra till en ökad kvalitet i utbildningen. Detta skulle i teorin kunna kopplas till måluppfyllelse men det är praktiskt svårt att genomföra eftersom det inte ges ett enskilt betyg i APL.95 92Intervju med tjänstemän på . 933 § förordning (2012:992) om statsbidrag för arbetsplatsförlagt lärande i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. 94Intervju med chef för statsbidragsenheten på . 95APL är en del av olika ämnen som betygssätts som helhet. granskar: statens insatser på skolområdet Enligt faller en stor del av ansvaret för att fördela resurser efter behov på huvudmännen. har små huvudmän inte lika stora förutsättningar att göra det inom sin egen verksamhet. Samtliga granskade bidrag har, direkt eller indirekt, ökad måluppfyllelse som syfte och har tydliga kopplingar till identiﬁerade nationella behov. tillåts alltid ge synpunkter på utkast och förslag till de olika bidragen innan dessa inrättas. Det varierar dock i vilken mån myndigheten är involverad på annat sätt. Enligt företrädare för ﬁnns en önskan om en djupare dialog med om bidragens utformning. anser att det ﬁnns för många och för små bidragssatsningar , och menar att de mindre och likartade satsningarna inte kan förväntas ge någon större eller mer långsiktig eﬀekt. skulle vilja se hållbara strukturer och ett långsiktigt stöd som skulle kunna ges med större hänsyn till huvudmännens behov av utvecklingsinsatser. ska inom ramen för sitt uppdrag informera om bidragen. ledning har börjat föra diskussioner om att rikta insatser till exempelvis huvudmän som deltar i olika bidragssatsningar i låg utsträckning men man har även diskuterat vissa utvecklingsinsatser mer generellt, och vissa insatser har redan genomförts. Förutom information om bidragen saknar andra direkta möjligheter att prioritera olika huvudmän. De statliga bidragen är oftast förknippade med villkor eller krav. De ﬂesta kräver till exempel någon form av medﬁnansiering. I Lärarlyftet II är exempelvis ersättningen så pass låg att huvudmän kan välja att inte delta på grund av att medﬁnansieringen blir för betungande. Även krav på till exempel antal deltagande lärare per huvudman kan påverka huvudmännens val att delta eller inte delta i de statliga satsningarna. De förordningar som regeringen utformar för bidragen är helt styrande för hur bidragen ska fördelas till huvudmännen. Inget av de bidrag som ingår i granskning är tydligt riktat dit det ﬁnns ett större behov med undantag för extra statsbidrag för karriärsteg till utanförskapsområden. Därmed fördelas inte de statliga medlen kompensatoriskt på det sätt som skollagen anger att de kommunala medlen ska fördelas. specialdestinerade statsbidrag – ett sätt att styra mot en mer likvärdig skola? granskar: statens insatser på skolområdet har kartlagt hur de granskade statsbidragen fördelas på huvudmanna- och skolnivå samt måluppfyllelsen i de skolor som deltar respektive inte deltar. Huvudmännen ansvarar för att söka bidragen och beslutar om fördelningen till sina skolenheter. avsikt har inte varit att mäta eﬀekterna av bidragen. Nedan redovisas resultatet av kartläggningen. Först redovisas resultaten på nationell nivå, därefter presenteras resultat på kommunnivå och slutligen redovisas hur bidragen fördelar sig på stadsdelsnivå i exemplet . Statistiken för måluppfyllelse avser /2013 medan deltagande i bidragssatsningarna är mätt 2013–2014. Samtliga bidrag som granskas rör pågående satsningar. Det är därför inte givet att den träﬀbild som ﬁnns när det gäller olika typer av skolor och huvudmän kommer att kvarstå när satsningarna har slutförts. 4.1Fördelning på nationell nivå Fördelningen av statsbidrag skiljer sig på skolnivå mellan olika typer av kommuner och huvudmän. I detta avsnitt redovisas hur deltagandet ser ut på nationell nivå för de fyra granskade statsbidragen. Framställningen inkluderar skillnader mellan skolor med kommunala och enskilda huvudmän, mellan skolor i olika typer av kommuner samt mellan skolor med hög respektive låg måluppfyllelse. I avsnitt 4.1 till 4.3 analyseras skillnader i sannolikheten att ta del av Matematiklyftet, Lärarlyftet II och karriärsteg mellan skolor med höga respektive låga genomsnittliga resultat i årskurs 3, 6 och 9.96 har genomfört regressionsanalyser för att testa sambandet mellan måluppfyllelse /13 och deltagande i bidragssatsningarna 2013/14 på skolnivå. Syftet har varit att undersöka om satsningarna kommer sådana skolor till del som generellt kan antas ha ett större behov av resurser sett till 96De resultat som används är resultat på nationella prov i årskurs 3, betyg i svenska och matematik i årskurs 6 samt meritvärde i årskurs 9. specialdestinerade statsbidrag – ett sätt att styra mot en mer likvärdig skola? att eleverna uppvisar lägre resultat.97 Kommuntyp och huvudmannatyp har kontrollerats för i undersökningen.98 Metodbilagan innehåller en mer utförlig beskrivning av granskningens statistiska undersökning. Information om antal bidrag och storleken på de totala bidragssummorna redovisas i avsnitt 2.5. 4.1.1Vilka deltar i Matematiklyftet? Regeringen anger att Matematiklyftets syfte är att öka elevers måluppfyllelse i matematik genom fortbildning av matematiklärare. Den förbättrade matematikundervisning som kan bli resultatet av Matematiklyftet bör därför nå ut brett, om alla elever ska ha möjlighet att öka måluppfyllelsen. från har visat att deltagandet i statliga bidragssatsningar skiljer sig åt mellan kommunala och enskilda huvudmän.99 Deltagandet i Matematiklyftet är mer än dubbelt så stort bland skolor som har kommunala huvudmän jämfört med enskilda. Av skolor med enskild huvudman har tagit del av bidraget. Motsvarande andel bland de kommunala skolorna är . Den kommungrupp som har lägst andel deltagande skolor i Matematiklyftet är storstäder, där av skolorna deltog /2014.100 Sannolikheten att en skola deltar i Matematiklyftet skiljer sig endast marginellt åt mellan skolor med låga respektive höga genomsnittliga resultat på de nationella proven i matematik i årskurs 3.101 Skolor med höga resultat har en något större sannolikhet att delta. Samma resultat återﬁnns när provet i årskurs 3 ersätts med betyget i matematik i årskurs 6. Om jämförelsen i stället sker med avseende på slutbetyget i årskurs 9 är sannolikheten att en skola ska ha fått bidrag för Matematiklyftet högre för skolor i den jämfört med skolorna i den . Sannolikheten stiger från () till (). Det innebär att det är större sannolikhet att lärarna tar del av Matematiklyftet om skolan har bra resultat i årskurs 9 än om skolan har sämre resultat. 97Riksrevisionen har inte avsett att mäta bidragens eﬀekter på måluppfyllelse utan enbart analysera hur fördelningen ser ut för ett visst bidragsår. kan inte med säkerhet säga att fördelningen av bidrag påverkar skolornas måluppfyllelse och därigenom likvärdigheten i undervisningen. Dock har satsningarna som undersöks som syfte att höja lärarnas kompetens och kvaliteten i undervisningen. 98Kommuntyp avser SKL:s kommungruppsindelning (10 kategorier). Huvudmannatyp avser en uppdelning mellan kommunala och enskilda huvudmän. 99Skolverket (2013), Nyttjande av statliga satsningar på skolområdet. 100Samtidigt ﬁnns det ﬂer skolor med enskilda huvudmän i större städer, vilket här kan spela in. Källa: (2014), Fakta om friskolor. 10175:e jämfört med . granskar: statens insatser på skolområdet Tabell 4.1 Sannolikheten i procent för skolor med lågt respektive högt genomsnittligt resultat att ha bidrag för Matematiklyftet. Källa: bearbetning av statistik från . Anmärkning: De beräknade sannolikheterna är statistiskt signiﬁkanta. Matematiklyftet skiljer sig från de övriga granskade statsbidragen genom att det ﬁnns en uttalad ambition att alla matematiklärare ska delta i satsningen. Om det skulle visa sig att så blir fallet innebär det att de skillnader i deltagande som kan observeras handlar om att vissa typer av skolor och huvudmän har varit snabbare med att låta sina lärare genomgå satsningen. 4.1.2Vilka deltar i Lärarlyftet II? Statistik som sträcker sig över 2013 och delar av 2014 visar att andelen skolor som deltar i Lärarlyftet II är lägre bland enskilda huvudmän jämfört med kommunala huvudmän. Av de enskilda huvudmännen har av skolorna tagit emot bidrag för Lärarlyftet II. Motsvarande andel bland de oﬀentliga huvudmännens skolor är . Kommuner som tillhör kommungruppen förortskommuner till storstäderna102 deltar i störst utsträckning i Lärarlyftet II. Där är andelen . Den kommungrupp som har lägst deltagande är glesbygdskommuner.103 Den gruppens andel är . Sannolikheten att delta i Lärarlyftet II är ungefär densamma för skolorna i den 75:e respektive den sett till resultatet i matematik i årskurs 3 på de nationella proven. Även vid motsvarande analys av betygen i matematik för årskurs 6 är skillnaderna små. Sannolikheten att ha bidrag är högre för skolor i den jämfört med för skolorna i den . Kopplat till betyget i svenska i årskurs 6 är sannolikheten att ha bidrag för Lärarlyftet II högre för skolor i den jämfört med för skolorna i den . Kopplat till slutbetyget i årskurs 9 är sannolikheten att ha bidrag för Lärarlyftet II cirka 102Kommuner där ﬂer än av nattbefolkningen pendlar till arbetet i en annan kommun. Det vanligaste utpendlingsmålet ska vara någon av de större städerna. 103Kommuner med en tätortsgrad understigande och färre än 8 invånare per kvadratkilometer. specialdestinerade statsbidrag – ett sätt att styra mot en mer likvärdig skola? högre för skolor i den jämför med skolorna i den . Med andra ord deltar skolor med hög måluppfyllelse i bidragssatsningar i något högre utsträckning än skolor som har låg måluppfyllelse, men skillnaden är relativt liten. Tabell 4.2 Sannolikheten i procent för skolor med lågt respektive högt genomsnittligt resultat att ha bidrag för Lärarlyftet II. Källa: bearbetning av statistik från . Anmärkning: De beräknade sannolikheterna är statistiskt signiﬁkanta. Syftet med Lärarlyftet II är att öka andelen lärare med behörighet i de ämnen som de undervisar i. Ett problem med att utvärdera deltagandet i Lärarlyftet II är att det saknas fullständig information om vilka lärare som har lärarbehörighet men saknar behörighet för något ämne eller någon årskurs som de undervisar i. Därmed är det svårt att veta hur behovet av att delta i Lärarlyftet II varierar mellan olika skolor. Detta påverkar både analyser på skolnivå och på huvudmannanivå, eftersom faktorer som inte kan observeras påverkar utfallet. 4.1.3Vilka skolor har bidrag för karriärsteg? sammanställning av statistik för karriärsteg omfattar endast förstelärare, eftersom antalet lektorer som hade utsetts vid tillfället för granskningen var mycket litet. Deltagandet bland enskilda huvudmän är lägre än för kommunala huvudmän. Av skolor med enskilda huvudmän har bidrag för karriärsteg för det bidragsåret har tittat på. Motsvarande siﬀra bland de kommunala skolorna är . Kommuner som tillhör kommungruppen storstäder har störst andel skolor som har fått bidrag för karriärsteg. Andelen är 54,1 procent.104 Det ﬁnns inga skillnader i sannolikheten att ha utsett förstelärare mellan skolor som har resultat i den 75:e respektive den för matematik i årskurs 3 på de nationella proven. Resultatet blir detsamma för matematikbetyget och svenskabetyget i årskurs 6. När jämförelsen sker mot 104 Kommuner med en folkmängd som överstiger 200 000 invånare. granskar: statens insatser på skolområdet meritvärdet i årskurs 9 är sannolikheten att ha bidrag för karriärsteg högre bland skolor i den jämfört med skolorna i den . Sannolikheten stiger från () till (). Tabell 4.3 Sannolikheten i procent för skolor med lågt respektive högt genomsnittligt resultat att ha bidrag för karriärsteg. Källa: bearbetning av statistik från . Anmärkning: Kryssen markerar att dessa värden inte är statistiskt signiﬁkanta. 4.1.4Vilka skolor har bidrag för APL? Av skolorna med enskilda huvudmän har sökt och fått bidrag för APL. Motsvarande andel bland de kommunala skolorna är . ﬂer har alltså bidrag för APL bland de kommunala skolorna. Skolor i kommungruppen storstäder tar del av bidrag för APL i störst utsträckning. Pendlingskommunerna är den kommungrupp som har lägst andel. Den genomsnittliga betygspoängen (uppdelat per program) har som tabell 4.4 visar inget observerbart samband med i vilken utsträckning skolor får statsbidrag för APL. specialdestinerade statsbidrag – ett sätt att styra mot en mer likvärdig skola? Tabell 4.4 Genomsnittligt betyg per program för skolor som har respektive inte har bidrag för APL.105 –0,09 –0,15 –0,25 –0,25 –0,47 –0,74 har även undersökt hur förhållandet mellan måluppfyllelse och deltagande i bidragssatsningar ser ut inom varje enskild kommun i geograﬁsk mening, vilket innebär att även de enskilda huvudmännen ingår. De tre diagrammen nedan visar skillnaden i genomsnittligt meritvärde för årskurs 9 mellan skolor som deltar respektive inte deltar i statsbidrag för karriärsteg, Matematiklyftet respektive Lärarlyftet II, uppdelat per kommun. Varje stapel representerar en kommun. Om värdet är positivt innebär det att skolor som tar del av bidragen i kommunen har ett så mycket högre betygssnitt än de skolor som inte deltar. Det omvända gäller om värdet är negativt. Endast de kommuner som både har skolor som deltar och inte deltar i respektive 105Programmen är de som fanns före gymnasiereformen. Programsammansättningen ändrades vid reformen och programmen i tabellen är ersatta av andra. granskar: statens insatser på skolområdet satsning ingår i uppställningen.106 Därför varierar antalet kommuner mellan diagrammen. har inte gjort motsvarande jämförelse för APL eftersom antalet berörda skolor är för litet för att analyseras på kommunnivå med denna metod. Analysen visar sammanfattningsvis att de skolor som deltar i de statliga bidragssatsningarna har ett högre genomsnittligt meritvärde i årskurs 9 än de som inte deltar i en majoritet av kommunerna. Detta gäller för såväl karriärsteg som för Matematiklyftet och Lärarlyftet II. Totalt 154 kommuner har både skolor som deltar och skolor som inte deltar i karriärstegssatsningen (se diagram 4.1). I 97 av dessa kommuner har de skolor som deltar ett högre genomsnittligt meritvärde för årskurs 9 än de skolor som inte deltar. I 57 av kommunerna har de skolor som deltar ett lägre genomsnittligt meritvärde. Diagram 4.1 Skillnad i genomsnittligt meritvärde i årskurs 9 mellan skolor som deltar respektive inte deltar i karriärsteg, per kommun. Totalt 115 kommuner har både skolor som deltar och skolor som inte deltar i Matematiklyftet (se diagram 4.2). I 72 av kommunerna har de skolor som deltar i satsningen ett högre genomsnittligt meritvärde än de skolor som inte deltar. I 43 av kommunerna har de skolor som deltar ett lägre genomsnittligt meritvärde. 106Bortfallet består till stor del av mindre kommuner där ingen skola deltar i den aktuella bidragssatsningen. specialdestinerade statsbidrag – ett sätt att styra mot en mer likvärdig skola? Diagram 4.2 Skillnad i genomsnittligt meritvärde i årskurs 9 mellan skolor som deltar respektive inte deltar i Matematiklyftet, per kommun. Totalt 145 kommuner har både skolor som deltar och skolor som inte deltar i Lärarlyftet II (se diagram 4.3). I 92 av kommunerna har de skolor som deltar ett högre genomsnittligt meritvärde än de skolor som inte deltar. I 53 av kommunerna har de skolor som deltar ett lägre genomsnittligt meritvärde. Diagram 4.3 Skillnad i genomsnittligt meritvärde i årskurs 9 mellan skolor som deltar respektive inte deltar i Lärarlyftet II, per kommun. Som framgår av diagrammen 4.1, 4.2 och 4.3 ﬁnns det betydligt ﬂer kommuner där de skolor som deltar i de statliga bidragssatsningarna har högre kunskapsresultat än de skolor som inte deltar, sett till genomsnittligt meritvärde i årskurs 9. Resultatet gäller karriärsteg, Matematiklyftet och granskar: statens insatser på skolområdet När motsvarande jämförelse görs mellan deltagande i de statliga bidragssatsningarna och betyg i matematik i årskurs 6 (i stället för meritvärde i årskurs 9) ﬁnns däremot ingen betydande skillnad mellan skolor som deltar och skolor som inte deltar i respektive satsning. 4.3Fördelning på stadsdelsnivå, exemplet har gjort en genomgång av vilka kommuner som deltagit i högst utsträckning i statliga bidragssatsningar mellan åren 2011 och 2013.107 Genomgången visade att var den kommun som deltagit i allra ﬂest satsningar de aktuella åren. Efter följer storstäderna och . kartläggning visar även att de kommuner som deltar i högst grad hör till kommungruppsindelningen storstäder respektive större städer, medan de som deltar minst hör till gruppen glesbygdskommuner.108 har kartlagt hur bidragsdeltagandet för Lärarlyftet II, Matematiklyftet och karriärsteg fördelas på stadsdelsnivå i . Indelningen är gjord utifrån stads förvaltningsindelning. Tabell 4.5 nedan visar hur många skolor i respektive stadsdel som deltar i de respektive bidragssatsningarna (alla skolor med årskurserna 1–9 är inräknade). 107Skolverket (2014), Kommunernas deltagande i statsbidragssatsningar. 108Skolverket (2014), Kommunernas deltagande i statsbidragssatsningar. specialdestinerade statsbidrag – ett sätt att styra mot en mer likvärdig skola? Tabell 4.5 Antal bidrag per stadsdel i . (årskurs 1–9) har även jämfört hur fördelningen av bidrag inom respektive stadsdel ser ut i förhållande till skolornas måluppfyllelse bland skolor som har årskurs 9 i sin verksamhet.109 I exemplet med ﬁnns en tydlig övervikt av stadsdelar där de skolor som deltar i Matematiklyftet har högre resultat än de skolor som inte deltar. har dock en uttalad målsättning att alla skolenheter ska delta och man har en plan för vilka skolor som ska delta respektive år. Första året valde att delta med de skolenheter som redan hade gjort en nulägesanalys och som tagit fram en handlingsplan för utvecklingen av matematikundervisningen. Att resultaten är högre på dessa skolenheter kan därför förklaras av detta. För Lärarlyftet II och karriärsteg ﬁnns inte några tydliga skillnader i resultat mellan deltagande och icke deltagande skolor utan fördelningen är jämn. 109Skolor med lägre genomsnittligt meritvärde än 100 har rensats bort från sammanställningen. Extremvärden får annars så stor inverkan på resultatet eftersom antalet skolenheter är litet när analyser sker på statsdelsnivå. granskar: statens insatser på skolområdet Tabell 4.6 Jämförelse mellan deltagande och måluppfyllelse (meritvärde i årskurs 9) inom stadsdelar i exemplet . Enskilda huvudmän deltar i mindre utsträckning i de granskade bidragssatsningarna än kommunala huvudmän. Skillnaden är störst för Matematiklyftet. rapporter från visar att kommuner med lågt invånarantal är den kommungrupp som generellt sett tar emot statliga bidrag i lägst utsträckning. har undersökt sambandet mellan skolors deltagande i bidragssatsningar och elevernas måluppfyllelse för deltagandet. En undersökning på nationell nivå visar att skolor med högt genomsnittligt meritvärde i årskurs 9 har större sannolikhet att del av Matematiklyftet, karriärsteg och Lärarlyftet II än skolor med lågt genomsnittligt meritvärde. Skillnaderna är mindre när jämförelsen istället sker för resultat i årskurs 3 och 6. För APL syns inget observerbart samband mellan den genomsnittliga betygspoängen för de skolor som har sökt och beviljats bidrag jämfört med de skolor som inte har bidrag för APL. En analys av mönstret inom varje enskild kommun visar att de skolor som deltar i bidragssatsningarna har ett högre genomsnittligt meritvärde i årskurs 9 än de skolor som inte deltar i en majoritet av kommunerna. Detta gäller för såväl karriärsteg som Matematiklyftet och Lärarlyftet II. För årskurserna 3 och 6 ﬁnns inget lika tydligt samband. har använts som exempel för att analysera skillnader inom olika stadsdelar när det gäller förhållandet mellan skolornas deltagande i bidragssatsningar och deras måluppfyllelse. Där deltar skolor med hög måluppfyllelse i större utsträckning i Matematiklyftet. Detta kan dock förklaras 110Små skillnader deﬁnieras här som att betygssnitten för deltagande och ej deltagande skolor är mindre än tio betygspoängs avstånd. specialdestinerade statsbidrag – ett sätt att styra mot en mer likvärdig skola? av kommunens egen planering för vilka skolor som ska delta och i vilken ordning detta ska ske. För Lärarlyftet II och karriärsteg syns ingen tydlig trend. Vissa av jämförelserna (av olika bidrag och resultat i olika årskurser) visar att skolor med hög måluppfyllelse oftare tar del av bidragen än skolor med låg måluppfyllelse. I andra fall ﬁnns det inte någon skillnad. Ingen av jämförelserna visar att skolor med låga resultat tar del av bidrag i större utsträckning. Sammantaget kan konstatera att bidragen inte används kompensatoriskt och därmed sannolikt inte bidrar till en ökad likvärdighet mellan skolor med låg respektive hög måluppfyllelse. granskar: statens insatser på skolområdet 5Skolhuvudmännens och rektorernas syn på specialdestinerade statsbidrag har genomfört intervjuer med tio skolhuvudmän och fyra rektorer.111 Syftet har varit att undersöka vilka faktorer som ligger bakom beslut att delta eller att inte delta i satsningar som är kopplade till de specialdestinerade statsbidrag som ingår i granskningen. I detta kapitel presenteras synpunkter från huvudmännen och rektorerna vad gäller de specialdestinerade statsbidragen. Det är inte möjligt att dra några generella slutsatser utifrån intervjuerna. 5.1De statliga bidragens överensstämmelse med skolornas behov