prop · H3031 · 2015-09-21 00:00:00 — I regeringens prognos bedöms tillväxten i sysselsättningen fortsätta . Lönesumman ökar med i genomsnitt 2015–2019, vilket är mer än genomsnittet 2000–2014. Pensionerna ökar också starkt, med i genomsnitt . Detta innebär att skatteunderlaget för kommuner och landsting ökar i god takt 2015– 2019 (se diagram 10.2). Diagram 10.2 Lönesumma och beskattningsbar förvärvsinkomst 1993–2019 Utfall –2014. Källor: och egna beräkningar. att öka i god takt, med i genomsnitt , justerat för regeländringar som påverkar det kommunala skatteunderlaget (se tabell 10.3). Tabell 10.3 Skatter och statsbidrag 2014–2019 Utfall i miljarder kronor Prognos, procentuell förändring -1,0 Anm.: I tabellen redovisas utvecklingen av statsbidrag exklusive ersättning för mervärdesskatt. –2019 antas oförändrad skattesats. Redovisningen av skatter och bidrag exkluderar fastighetsavgift. Källor: och egna beräkningar. Vid förändringar av skattelagstiftningen som påverkar det kommunala skatteunderlaget neutraliseras som regel effekterna av dessa genom det generella statsbidraget (s.k. skattereglering). I budgeten begränsades avdragsrätten för privat pensionssparande och i denna proposition föreslås att avdragsrätten helt slopas 2016. Detta beräknas öka de kommunala skatteinkomsterna med 2015 och med under resterande del av prognosperioden. Regeringen föreslår vidare i denna proposition att grundavdraget för pensionärer höjs, vilket minskar skatteinkomsterna med . En samlad bild av utvecklingen av både skatter och statsbidrag, justerad för skatteregleringar, redovisas i tabell 10.3. Skatteinkomsterna, justerade för regel- ändringar som påverkar det kommunala skatteunderlaget, bedöms öka 2015. Den starka utvecklingen jämfört med beror till viss del på att den genomsnittliga kommunalskatten höjs, men den främsta förklaringen är att det kommunala skatte- underlaget utvecklas starkt. I och med att läget på arbetsmarknaden bedöms förbättras väntas skatteinkomsterna fortsätta Stark ökning av de riktade statsbidragen Kommuner och landsting får bidrag från staten i form av dels ett generellt statsbidrag, dels riktade statsbidrag. De riktade statsbidragen finansieras från ett flertal olika utgiftsområden (se diagram 10.3). Bidragen från utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg utgör knappt hälften av de totala riktade statsbidragen, varav bidraget till landstingen för läkemedelsförmånen står för . Kommunsektorn får också transfereringar från staten som avser kompensation för mervärdesskattekostnader i verksamhet som inte är skattepliktig. Diagram 10.3 De riktade statsbidragen 2014 efter utgiftsområde Andel av totala riktade statsbidrag, procent Anm.: Kompensation för mervärdesskattekostnader i verksamhet som ej är skattepliktig ingår inte i de riktade statsbidragen. ökar de riktade stats- bidragen kraftigt, för att därefter öka i en successivt lägre takt fram . Kommun- sektorn kompenseras för det ökade antalet asylsökande genom riktade statsbidrag från olika anslag under utgiftsområde 8 Migration och utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. Dessutom ökar de riktade statsbidragen till följd av beslutade och föreslagna reformer avseende främst utbildning, sjukvård och äldreomsorg (se avsnitt 8). Kommunsektorns inkomster bedöms öka när kommuner och landsting anställer ungdomar eller långtidsarbetslösa på traineejobb och extratjänster. Tabell 10.4 visar den beräknade utvecklingen av de generella och riktade statsbidragen 2015– 2019. Minskningen av det generella statsbidraget 2015 beror till stor del på en justering till följd av den beslutade begränsningen av avdragsrätten för privat pensionssparande. Det generella statsbidraget ökar något 2016 och 2017, men är därefter i princip oförändrat. Kommuner och landsting kompenseras för avskaffandet av nedsättningen av socialavgifter för unga och för det höjda grundavdraget för pensionärer. innebär andra justeringar, exempelvis justeringar till följd av den beslutade begräns- ningen av avdragsrätten för privat pensions- sparande, en sänkning av det generella stats- bidraget (se vidare utg.omr.25). Tabell 10.4 Årlig förändring av statsbidragen 2014–2019 Utfall i nivå , prognos –2019 Förändring, miljarder kronor -1,5 -2,0 -1,9 -1,9 Anm.: I tabellen redovisas utvecklingen av generella och riktade statsbidrag exklusive kompensation för mervärdesskatt. De specialdestinerade statsbidragen inkluderar också kapitaltransfereringar på ungefär några miljarder kronor . Skatteregleringar avser kompensation för regeländringar som påverkar det kommunala skatteunderlaget. Källor: och egna beräkningar. De riktade statsbidragen ökar 2015, främst på grund av beslutade och föreslagna satsningar inom utbildnings- och sjukvårdsområdet (se Kommunsektorns utgifter fördelas mellan ett antal olika verksamhetsområden. Störst andel av utgifterna går till omsorg (främst för barn, äldre och funktionshindrade), tätt följt av hälso- och sjukvård. Därefter följer utgifter för utbildning (se diagram 10.4). Diagram 10.4 Kommunsektorns totala utgifter fördelade efter verksamhetsområde Anm.: Allmän offentlig förvaltning inkluderar bl.a. kommunledning, nämnd- och styrelseverksamhet, samt utgifter för fastighetsförvaltning. Av de totala utgifterna går till konsumtion, dvs. välfärdstjänster inom främst vård, skola och omsorg som finansieras med skattemedel. Kommunerna och landstingen har utöver detta utgifter för investeringar och transfereringar, t.ex. utgifter för ekonomiskt bistånd, samt räntor. De kommunala välfärdstjänsterna är syssel- sättningsintensiva och lönekostnader (inklusive arbetsgivaravgifter och kostnader för avtals- försäkringar) utgör den klart största delen av konsumtionsutgifterna, cirka två tredjedelar. Ungefär en tredjedel av konsumtionsutgifterna går till förbrukning av insatsvaror och till vissa tjänster som används i produktionen. har andelen tjänster som produceras av privata utförare, och som finansieras med skattemedel, ökat. Exempelvis har antalet friskolor och privata äldreboenden blivit fler. utgjorde kostnaderna för privata utförare av kommun- sektorns totala konsumtionsutgifter, vilket var en ökning . Delar av välfärdstjänsterna finansieras helt eller delvis med avgifter, t.ex. barnomsorg, fritidsverksamhet och viss sjukvård. Dessa inkomster dras av på utgiftssidan i redovisningen av de totala kommunala konsumtionsutgifterna. uppgick inkomsterna från avgifter till av de totala konsumtions- utgifterna. Stigande demografiskt tryck framöver Den demografiska utvecklingen har stor betydelse för behovet av resurser inom olika välfärdstjänster. Om exempelvis antalet elever ökar behöver fler lärare anställas för att inte lärartätheten ska sjunka. –ökade antalet personer i arbetsför ålder med drygt 400 000, som antalet barn (0–) och äldre () i stort sett var oförändrat (se diagram 10.5). Personer i dessa åldersgrupper är oftare brukare av kommunala välfärdstjänster än personer i övriga åldersgrupper. och framåt tilltar den totala befolkningstillväxten. Det sker främst genom att antalet barn och äldre ökar betydligt snabbare . Båda dessa grupper ökar också som andel av den totala befolkningen 2015–2025. Diagram 10.5 Förändring i olika åldersgrupper jämfört med Utfall , prognos –2019 0–19 år 20–64 år 65–79 år I diagram 10.6 visas en beräkning av hur mycket resursvolymen (dvs. mängden arbetade timmar, lokaler och förbrukningsvaror etc.) inom hela den kommunala välfärdssektorn behöver öka för att tillgodose det demografiskt betingade behovet.102 Beräkningen är ett mått på hur mycket resursinsatsen måste öka för att mängden resurser per brukare ska hållas . –2014 beräknas ökningen till i genomsnitt (se diagram 10.6). –2025 beräknas resursvolymen behöva öka med i genomsnitt för att följa demografin, alltså närmare så snabbt som 2000–2014. Eftersom både antalet barn och äldre ökar snabbt uppstår resursbehov inom såväl skolan och hälso- och sjukvården som inom äldreomsorgen. 102 Beräkningen av den demografiskt betingade resursvolymen tar hänsyn till antalet individer i olika åldrar i befolkningen, samt den genomsnittliga kostnaden och nyttjandegraden för olika välfärdstjänster. Till exempel ökar resursbehovet inom skolan i modellen om befolkningens sammansättning ändras så att det blir fler barn i skolålder. Beräkningen avser volymutvecklingen i fasta priser. Diagram 10.6 Demografiskt betingat resursbehov i kommunsektorn Index 2000 = 100 genomsnitt 2000–2014 samt 2015–2025 (höger) Källor: och egna beräkningar. Kommunala konsumtionsutgifter –2019 Kommunsektorns konsumtionsutgifter ökade i fasta priser 2014, vilket var högre än genomsnittet (se diagram 10.7). Konsumtionen bedöms fortsätta att öka i ungefär denna takt både 2015 och 2016. Den demografiska utvecklingen, med fler barn och äldre i befolkningen, är en viktig faktor till den förväntat starka konsumtionstillväxten. Dessutom ökar kommunernas utgifter för migrations- och integrationsinsatser. Den stigande efterfrågan i ekonomin innebär att arbetsmarknaden förbättras framöver och att skatteunderlaget ökar. Tillsammans med regeringens föreslagna och aviserade satsningar inom bl.a. utbildningsområdet, innebär det att utrymmet för kommunala utgifter ökar. –2019 bedöms konsumtionen öka med i genomsnitt i fasta priser, vilket är klart högre än den genomsnittliga årliga ökningen 2000–2014. Konsumtionstillväxten i prognosen bedöms vara tillräcklig för att möta det demografiskt betingade resursbehovet. Prognosen baseras på antagandet att produk- tiviteten i kommunsektorn är i stort sett oförändrad framöver. Vidare antas att kommun- sektorn mot slutet av prognosperioden anpassar utgifterna och som helhet uppnår ett resultat som är i linje med god ekonomisk hushållning. I kommunsektorns finansiella sparande och resultat ingår konsumtionsutgifterna i löpande priser. Prisutvecklingen bestäms främst av löneutvecklingen i sektorn. Lönekostnaden i kommunsektorn väntas öka med 2,7– 2015–2019. utgifterna i löpande priser beräknas öka med 3,9–5,, vilket är strax över det årliga genomsnittet 2000–2014 (se diagram Diagram 10.7 Utgifter för välfärdstjänster 2000–2019 Årlig procentuell förändring. Utfall , prognos – Medelvärde 2000–2014 Medelvärde 2000–2014 Källor: och egna beräkningar. Investeringar, transfereringar och räntor av kommunsektorns totala utgifter består av transfereringar till staten, näringslivet och hushållen. Denna andel har varit i princip . Transfereringarna bedöms öka något och uppgå till 2019, varav betalas ut till hushållen. Transfereringarna till hushåll i form av ekonomiskt bistånd bedöms dock minska något. Detta bidrar till att transfere- ringarnas andel av de totala utgifterna sjunker något under prognosperioden.103 Ränteutgifterna bedöms minska 2015 och 2016, för att sedan öka under slutet av prognos- perioden, i takt med stigande räntenivåer. Kommunsektorns långfristiga skulder har ökat . En högre skuldsättning leder också till att ränteutgifterna ökar. Ränte- nettot, dvs. skillnaden mellan ränteinkomster och ränteutgifter, beräknas minska något. 103 Kommunsektorns transfereringar till staten utgörs främst av kommunsektorns del av assistansersättningen. Transfereringarna till näringslivet är främst olika subventioner till företag, exempelvis subventioner av kollektivtrafiken. Kommunsektorns investeringsutgifter har ökat kraftigt , trots lågkonjunkturen. uppgick de fasta bruttoinvesteringarna till eller av BNP. Kommuner och landsting är inne i en period där omfattande investeringar görs. Många växande kommuner är i behov av nya lokaler, för exempelvis förskolor, som den demografiska utvecklingen också ökar behoven inom sjukvården och äldreomsorgen i flera kommuner och landsting. Äldre byggnader och infrastruktur behöver dessutom rustas upp eller bytas ut (se diagram 10.8). Ränteläget är lågt och resultaten har varit relativt goda , vilket ökar benägenheten att investera. Investerings- utgifterna bedöms öka med sammanlagt i löpande priser fram , och då uppgå till . Ytterligare investeringar sker i de kommunala företagen, exempelvis i bostadsbolagen. Dessa investeringar belastar dock inte det finansiella sparandet i kommunsektorn i någon större utsträckning. var investeringarna i de kommun- och landstingsägda företagen sammanlagt något högre än investeringarna i kommunsektorn. Diagram 10.8 Kommunala myndigheters investeringsutgifter uppdelat på typ av investeringar 1993–2014 Andel av BNP, procent Byggnader och anläggningar exkl vägar Anm.: Investeringsutgifterna avser kommunala myndigheter och inkluderar inte investeringsutgifter i huvudsakligen avgiftsfinansierad verksamhet. Därför är de totala investeringsutgifter i diagrammet något lägre än de totala fasta bruttoinvesteringarna för kommunsektorn. Källor: och egna beräkningar. Kommunalt finansierad sysselsättning omfattar dels personer som är sysselsatta i kommun- sektorn, dels personer som är sysselsatta i näringslivet och producerar välfärdstjänster som finansieras med skattemedel, exempelvis på friskolor eller äldreboenden som drivs av privata utförare. Antalet sysselsatta i kommunalt finansierade verksamheter uppgick till drygt 1,2 miljoner personer. har en allt större andel av den kommunalt finansierade verksamheten kommit att bedrivas av privata utförare (se diagram 10.9). Detta har bidragit till att sysselsättningen i kommunsektorn har ökat långsammare än den kommunalt finansierade sysselsättningen. Diagram 10.9 Kommunalt finansierad sysselsättning 1993–2019 Utfall 1993–2014, prognos 2015–2019 Andel sysselsatta hos privata utförare (hö) Anm.: Subventionerade anställningar som plusjobb, traineejobb och extratjänster ingår också i den kommunalt finansierade sysselsättningen. ingick i kommunsektorn . Källor: , och egna beräkningar. Sysselsättningen har ökat och bedöms fortsätta öka starkt under prognos- perioden. En betydande del av ökningen beror på regeringens satsningar på trainee- och extratjänster i kommunerna. Sammanlagt bedöms den kommunalt finansierade syssel- sättningen öka med ca 110 000 personer 2014– 2019 (se tabell 10.5). Tabell 10.5 Kommunfinansierad sysselsättning 2014–2019 Tusental personer 2014, årsvis förändring i tusentals personer –2019. Utfall , prognos –2019 Källor: , och egna beräkningar. Antalet arbetade timmar är ett bättre mått på den faktiska arbetsinsatsen än antalet sysselsatta, eftersom de sysselsatta kan ha olika arbetstid. Antalet arbetade timmar i kommunalt finansierade verksamheter har i stort sett varit som andel av det totala antalet arbetade timmar i ekonomin (se diagram 10.10). Antalet arbetade timmar har dock utvecklats starkare än sysselsättningen, vilket återspeglar en stigande medelarbetstid i de kommunalt finansierade verksamheterna. Att andelen arbetade timmar ligger på en lägre nivå än andelen sysselsatta i kommunalt finansierade verksamheter avspeglar en högre grad av deltidsarbete i den kommunalt finansierade verksamheten jämfört med övrig verksamhet. Diagram 10.10 Kommunalt finansierad sysselsättning och arbetade timmar 1993–2019 Procent av total sysselsättning respektive totalt arbetade timmar i ekonomin. Utfall 1994–2014, prognos 2015–2018 Sysselsättning i kommunfinansierad verksamhet Arbetade timmar i kommunfinansierad verksamhet Anm.: Subventionerade anställningar som plusjobb, traineejobb och extratjänster ingår också i den kommunalt finansierade sysselsättningen. ingick i kommunsektorn . Källor: , och egna beräkningar. Genom att sätta den kommunalt finansierade sysselsättningen och antalet kommunalt finansierade arbetade timmar i relation till befolkningen får man ett grovt mått på hur arbetsinsatsen per brukare utvecklas. Den kommunalt finansierade sysselsättningen per invånare minskade påtagligt 2007–2010, men har ökat igen (se diagram 10.11). har antalet arbetade timmar per invånare ökat kontinuerligt. Nedgången i antalet arbetade timmar per invånare 2007–2010 var inte lika påtaglig som fallet i sysselsättning. Det beror på att medelarbetstiden bland de sysselsatta ökade dessa år. väntas både sysselsättningen och antalet arbetade timmar per invånare öka. Diagram 10.11 Kommunalt finansierad sysselsättning och arbetade timmar per 1000 invånare 1993–2019 Arbetade timmar (hö) Anm.: Subventionerade anställningar som plusjobb, traineejobb och extratjänster ingår också i den kommunfinansierade sysselsättningen. ingick i kommunsektorn . Källor: , och egna beräkningar. 10.6Kommunsektorns tillgångar och skulder Kommunernas och landstingens balansräkningar visar den finansiella ställningen . Den ger en bild av vilka tillgångar som kommu- nerna respektive landstingen förfogar över och hur dessa tillgångar har finansierats. Kommunsektorns tillgångar utgörs till största delen av anläggningstillgångar, bl.a. mark, byggnader, gator, vägar och VA-nät. Övriga tillgångar är främst omsättningstillgångar som utgörs av förråd, lager, kortfristiga fordringar och placeringar samt kapital i kassa eller bank. Kommunsektorns totala tillgångar uppgick till 2014 (se tabell 10.6). Kommunernas tillgångar uppgick till 809 miljar- der kronor och landstingens till 236 miljar- der kronor. Tillgångarna ökade jämfört med . Det var något mer än genomsnittet –2014, som uppgick till . Kommunsektorns totala skulder utgörs av avsättningar till bl.a. pensioner samt lång- och kortfristiga skulder. En stor del av de långfristiga skulderna utgörs av lån som vidareutlånats till uppgick till 424 miljarder Totalt ökade skulderna jämfört med . Den årliga ökningen har 2010–2014 i genomsnitt uppgått till . Den största andelen av skulderna () utgjordes av de långfristiga skulderna och avsåg främst lån i banker och kreditinstitut (). De långfristiga skulderna har ökat förhållandevis snabbt beroende på ökade investeringsutgifter, vilket i sin tur förklarar ökningen av värdet på anläggnings- tillgångarna. Tabell 10.6 Kommunsektorns balansräkning 2010–2014 Summa eget kapital, som inte ingår i Källa: , räkenskapssammandrag. Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Ett fåtal mindre korrigeringar av historiska värden har gjorts jämfört med tidigare presentationer. Soliditet är ett nyckeltal som anger hur stor del av tillgångarna som är finansierade med eget kapital och är ett mått på det långsiktiga finansiella utrymmet. Att ha en hög soliditet är positivt och ökar möjligheterna att hantera framtida konjunkturnedgångar samt att investera och öka upplåningen. Soliditeten för kommun- sektorn uppgick till 2014, vilket var en minskning jämfört med . Kommunernas soliditet uppgick till , medan landstingens soliditet uppgick till . Den negativa förändringen jämfört med föregående år hänför sig till kom- munerna. En bidragande orsak till landstingens lägre soliditet är att pensionsskulden, som intjänats , är relativt sett större för landstingen än för kommunerna (se diagram 10.12). Diagram 10.12 Soliditet enligt balansräkning 2005–2014 Soliditeten kan även beräknas inklusive hela pensionsåtagandet, dvs. inklusive den del av pensionerna som tjänats in och som redovisas som en ansvarsförbindelse. Beräknad på detta sätt uppgick soliditeten till , varav kommunernas soliditet uppgick till och landstingens till -. När soliditeten beräknas på detta sätt blir pensionsskuldens påverkan på landstingens soliditet ännu tydligare (se diagram 10.13). Diagram 10.13 Soliditet inklusive hela pensionsskulden –2014 Skulderna i kommunsektorn förväntas öka Kommunsektorns skulder på kapitalmarknaden ingår i den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld, den s.k. Maastrichtskulden. var kommunsektorns andel av den offentliga sektorns bruttoskuld , vilket kan jämföras 1994. Staten har en väsentligt högre skuld än kom- munsektorn. har dock statens skuld som andel av BNP minskat, medan kommunsektorns andel har ökat. har kommunernas och landstingens skuld ökat från av BNP till . Under prognos- perioden beräknas kommunsektorns skuld fortsätta öka, till av BNP. Investeringarna väntas fortsätta vara höga i sektorn, som ränteläget är fortsatt lågt, vilket ökar incitamenten att låna på kapital- marknaden.104 kommunsektorns finansiella sparande reviderats upp med 2015 och reviderats ned med 1–2016–2019 (se tabell 10.7). beror upprevideringen på den beslutade återbetalningen av från Försäkring om ca . Inkomsterna från skatt på arbete har reviderats ned, främst till följd av nytt taxerings- utfall och reviderade pensionsinkomster. Statsbidragen har reviderats upp kraftigt , främst till följd av regeringens föreslagna satsningar inom välfärdsområdet. På utgiftssidan har den kommunala konsumtionen anpassats till de högre inkoms- terna och har därmed reviderats upp . Investeringarna har reviderats upp kraftigt till följd av nya investeringsplaner från kommuner och landsting och regeringens föreslagna stöd till kommuner för ökat byggande. Övriga utgifter har reviderats ned på grund av en lägre prognos för det ekonomiska biståndet samt en ändrad prognosmetod för övriga transfereringar till hushåll. Upprevideringen av investeringarna påverkar det finansiella sparandet, men inte det ekonomiska resultatet, som har reviderats upp . 10.7Jämförelse med ekonomiska vårproposition Jämfört med prognosen ekonomiska vårproposition (prop. 2014/15:100) har 104 Se diagram 9.11 och avsnitt 9.3 Ekonomisk ställning och skuldutveckling. Tabell 10.7 Kommunsektorns finanser 2014–2019. Förändringar jämfört med ekonomiska vårproposition Källor: och egna beräkningar. Jämfört med prognosen i vårpropositionen har den kommunfinansierade sysselsättningen reviderats upp med 11 000 personer 2015 och med 19 000 personer 2019. Revideringarna beror på föreslagna reformer i denna proposition, lägre medelarbetstid i utfall och en högre prognos för flyktingmottagandet. Statens investeringar och finansiella befogenheter 11 Statens investeringar och finansiella befogenheter –Statens samlade investeringar beräknas uppgå till 2016. Investeringsvolymen ökar successivt för att uppgå till 2019. –Den totala låneramen för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet föreslås uppgå till 38,9 miljar- der kronor 2016, vilket är en höjning med jämfört med . –Den totala kreditramen för rörelsekapital föreslås uppgå till 2016, vilket är en minskning med 2,1 miljar- der kronor jämfört med . –föreslår regeringen beställnings- bemyndiganden som uppgår till totalt , vilket är en ökning med jämfört med . 11.1En samlad investeringsplan för staten Tabell 11.1 Sammanställning av statens investeringar 2014–2019 Särskilda låneramar i (nyupplåning) Lån i för statens verksamhet (nyupplåning) Medfinansiering/förskottering avseende infrastruktur Egna medel (affärsverk) I beloppen ingår även statlig medfinansiering av tunnelbanan i i enlighet med Stockholmsförhandling (prop. 2013/14:76, bet. 2013/14:SkU24, rskr. 2013/14:186). Medfinansieringen uppgår till 600−700 miljoner k ronor 2016−2019. 2Investeringar hos Försvarsmakten, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, och . 3Investeringar hos , , och . 4Investeringar hos , och . 5Investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet som finansieras med lån i enligt 7 kap. 1 § budgetlagen. Omfattar i princip alla statliga myndigheter. 6Av beloppet avser en realisationsvinst som gjorde vid försäljning av mark. Källa: I denna proposition redovisade investeringsplaner och egna beräkningar. I detta avsnitt redovisas en sammanställning av statens planerade investe- ringar för de kommande fyra budgetåren. Syftet är att ge en samlad bild av de investeringsplaner m.m. som redovisas i berörda utgiftsområden och som ligger till grund för beslut. I sammanställningen tas såväl samhälls- investeringar som investeringar som används i statens verksamhet upp. Med samhälls- investeringar avses i huvudsak investeringar i infrastruktur, försvarsmateriel, krisberedskap och fastigheter samt affärsverkens investeringar. Dessa investeringar redovisas huvudsakligen som anläggningstillgångar i statens balansräkning, dvs. exklusive löpande drift och underhåll.