prop · H203132 · 2015-06-29 00:00:00 — Under kategorin Inte fondens målgrupper ingår ärenden från enskilda personer. Inkomna ärenden till Arvsfondsdelegationen (st) 3.4Antal bifall och avslag från Arvsfondsdelegationen fattades sammanlagt 1 302 beslut. Detta är en ökning jämfört med året innan då 1197 beslut fattades. Tabell 3.3 visar antalet beslut . Tabell 3.3 Beslut tagna av Arvsfondsdelegationen (exklusive redovisningar, st) I tabell 3.4 redovisas antalet bifallsrespektive avslagsbeslut . Eftersom vissa projekt omfattas av mer än ett beslut under är antalet bifallsbeslut något högre än antalet projekt som har fått stöd. Fördelningen av antalet bifall och avslag (st) biföll Arvsfondsdelegationen 427 ansökningar och avslog 854. Orsakerna till avslag har bland annat varit att projekten inte bedömts vara tillräckligt nyskapande, att ansökan kommit från offentlig huvudman utan samarbete med ideell organisation eller avsett verksamhet som redan finns som reguljär verksamhet. Andra ansökningar har avslagits på grund av att de har avsett kostnader för enstaka arrangemang, att de har gällt internationell verksamhet eller att de kommit från enskilda personer eller nystartade föreningar. I genomsnitt beviljades av ansökningarna stöd . Om fortsättningsansökningarna, för projektens andra och tredje år, exkluderas och bifallsfrekvensen beräknas för enbart nya ansökningar uppgår den till . Den är därmed på samma nivå som . 3.5Fördelning av stöd per målgrupp Arvsfondsdelegationen har två stödformer. I det här avsnittet redovisas översiktligt projekt- och lokalstödsmedel som Arvsfondsdelegationen har fattat beslut om. Om inget annat anges gäller redovisning båda stödformerna. Diagrammet nedan visar den totala fördelningen av beslutade medel per målgrupp. Jämfört med har andelen medel som fördelats till målgruppen personer med funktionsnedsättning ökat i förhållande till övriga målgrupper. Det bör i detta sammanhang nämnas att projekt som riktar sig till barn och ungdomar med funktionsnedsättning redovisas under rubriken barn respektive ungdom. Fördelning av beslutade medel per målgrupp (totalt ), procent beslutades om till projekt avseende målgruppen barn och avseende målgruppen ungdomar. För målgruppen personer med funktionsnedsättning var nivån på beslutade medel på . Projekt som riktar sig till målgruppen personer med funktionsnedsättning avser projekt där huvudfokus ligger på personer eller projekt utan fokus på viss ålder. Figur 3.3 Beviljade medel per målgrupp 2010–2014, Om projekt som rör barn och ungdomar med funktionsnedsättning räknas in under rubriken personer med funktionsnedsättning, uppgår den totala summan beslutade projektmedel till den målgruppen till drygt 265 miljo- ner kronor, eller av det totala belopp som utbetalades i pro- Skr. 2014/15:132 jektmedel . 3.5.1Verksamhet till förmån för barn beslutade Arvsfondsdelegationen om fördelning av till projekt med målgruppen barn enligt tabell 3.5. Det innebär en minskning med jämfört med . Antalet bifall var 103 stycken, vilket är fyra färre än året innan. Tabell 3.5 Verksamhet till förmån för barn , (särskild satsning) (särskild satsning) Förebyggande av brott, våld och mobbing Barn i utsatta situationer 3.5.2Verksamhet till förmån för ungdomar 12–25 år fattade Arvsfondsdelegationen beslut om till projekt för målgruppen ungdomar, se tabell 3.6. Jämfört med föregående år innebär det en ökning med . Antalet projekt med ungdomar som målgrupp ökade med 16 stycken jämfört med föregående år. Verksamhet till förmån för ungdomar 12–, Förebygga brott, våld och mobbing (särskild satsning) (särskild satsning) Ungdomar i utsatta situationer (särskild satsning) 3.5.3Verksamhet till förmån för personer med funktionsnedsättning beslutade Arvsfondsdelegationen om fördelning av till projekt för målgruppen personer med funktionsnedsättning, se tabell 3.7. Det är en ökning med , eller , jämfört med . Ökningen kan till stor del tillskrivas den särskilda satsningen Egen kraft. Antalet projekt med personer med funktionsnedsättning ökade med 29 stycken eller jämfört med . I målgruppen personer med funktionsnedsättning inkluderas givetvis även äldre personer med funktionsnedsättning. De flesta projekt som vänder sig specifikt till äldre personer med funktionsnedsättning riktar sig till personer med demenssjukdom, synnedsättning, hörselnedsättning eller rörelsenedsättning samt till deras anhöriga. Ett exempel är , som fick stöd för projektet , musik och minnen. I projektet utvecklas en metod för att med stimuli kopplat till mat och musik underlätta för demenssjuka personer att minnas. Modellen kommer att testas på 20 äldreboenden med demensinriktning samt på 20 anhörigträffar för demenssjuka personer i . Ett annat exempel som vänder sig till målgruppen äldre är Teckenspråkigt IT-stöd för döva och hörselskadade som driver. Syftet med projektet är att etablera ett it-supportcenter med teckenspråkskunnig personal i Dövas Hus i . Projektet är ett samarbete med bland annat och . Verksamhet till förmån för personer med (särskild satsning) Förebygga brott, våld och mobbing Fördelning av stöd per organisationskategori Ansökningarna till Arvsfondsdelegationen kommer från ett brett spekt- rum av organisationer och föreningar runt om i landet. Det rör sig om allt från stora etablerade och välkända intresseorganisationer till små lokala Trots att det inte helt går att särskilja kategorierna från varandra görs ett försök till kategorisering för att få en bild av vilka or- ganisationer och föreningar som beviljas medel ur Allmänna arvsfonden. Antalet idrottsorganisationer som beviljats medel fortsätter att öka och är likt föregående år den kategori som fått flest bifall. projekten är lokalstöd, vilket sannolikt hänger samman med den lokal- stödssatsning som lanserades . De idrottsföreningar som har fått stöd avser främst att utöka sina verk- samheter med flera aktiviteter och att nå nya målgrupper, bland annat personer med funktionsnedsättning. Flera organisationer uppger också mer övergripande mål med sin idrottsverksamhet som exempelvis ökad integration, tryggare och lugnare bostadsområden, att unga ska komma ut i arbetslivet och få bättre matematikkunskaper. För att nå målen med sin verksamhet samarbetar många av organisationerna med andra föreningar Funktionshindersorganisationerna har brutit de senaste årens nedåtgå- ende trend och har beviljats fler projekt än föregående år. hindersorganisationerna är också den organisationskategori som uppvisar störst ökning i tilldelade medel, med en ökning på . Projekten handlar bland annat om att skapa arenor och mötesplatser för att personer med funktionsnedsättning ska kunna få ökat inflytande och 2014/15:132 bli delaktiga i samhället. Ett återkommande tema i flera projekt är att hitta vägar som leder till ökat tillträde till arbetsmarknaden samt främjande av psykisk och fysisk hälsa. Tre av projekten vänder sig till kvinnor, varav ett till kvinnor med utländsk bakgrund. Ett projekt vänder sig till unga män. Allt fler kulturföreningar får stöd ur fonden. Med kulturen som redskap ges människor möjlighet att få en röst i samhället och gestalta sina erfarenheter och drömmar, få en väg ut i arbetslivet, få struktur i sin vardag och fördjupa sin läsförståelse. Majoriteten av de organisationer som driver projekten samverkar med andra föreningar och myndigheter som , skolor, mödravårdscentraler och . Offentlig sektor kan söka medel ur fonden om det sker i samverkan med en ideell förening. Drygt hälften av de projekt som beviljats medel har personer med funktionsnedsättning som målgrupp, främst barn med intellektuell funktionsnedsättning i samarbete med organisationer som Attention, och (För barn, unga och vuxna med utvecklingsstörning). Antalet ansökningar från organisationer bildade på etnisk grund ligger kvar på en relativt låg nivå. Antalet bifall har dock ökat från fem stycken under föregående år till elva stycken . Organisationerna har beviljats medel för verksamheter som rör identitetsarbete och information om det svenska samhället. Tre projekt har personer med funktionsnedsättning som målgrupp. Fem projekt drivs av somaliska föreningar och två av dessa handlar om att utveckla och pröva metoder för att förebygga och motverka att unga utvecklar sympatier för extrema religiösa åsikter. Tabell 3.8 visar vilken typ av organisation som står som ansvarig projektägare för de projekt som fick finansiering ur Allmänna arvsfonden . I varje projekt finns det dock ett antal andra organisationer som medverkar som medsökande eller samarbetspartner. av projekten är konkreta samarbeten mellan ideella organisationer och offentliga aktörer såsom skolor, fritidsförvaltningar, sjukhus, och kriminalvården. Vissa organisationer har fått stöd till fler än ett projekt. I bilaga 2 redovisas samtliga organisationer som fick stöd ur Allmänna arvsfonden . Fördelning av stöd fördelat på olika kategorier av Organisationer bildade på etnisk grund I bilaga 2 redovisas samtliga organisationer som tilldelats medel samt beviljat belopp till dessa. 3.7Fördelning av stöd genom särskilda satsningar Arvsfondsdelegationen har möjlighet att besluta om särskilda satsningar inom områden som är angelägna att utveckla. En särskild satsning innebär att en viss summa avsätts för ett visst ändamål. Särskilda satsningar består av ett antal projekt som hålls samman genom en gemensam extern utvärdering. Därutöver genomförs särskilda kommunikationsinsatser för att få in fler ansökningar som överensstämmer med satsningens inriktning och syfte. I övrigt gäller samma krav som för övriga projekt. I detta avsnitt redovisas kortfattat de två satsningar som pågick aktivt – Egen Kraft och Lokalstödssatsningen. I tabell 3.9 redovisas även de fortsättningsprojekt som ingick i de avslutade satsningarna Vi deltar och Fördel barn och som fick stöd för sitt tredje projektår . beviljades totalt inom de fyra satsningarna, vilket utgör av de medel som beviljades . Om lokalstödssatsningen räknas bort, eftersom det är en befintlig stödform snarare än ett prioriterat tema, utgör andelen . Fördelning av stöd genom särskilda satsningar, Egen Kraft är en särskild satsning på personer med funktionsnedsättning som genomförs –2016. Satsningens syfte är att skapa förändring i samhället som förbättrar levnadsvillkoren för personer med funktionsnedsättning oavsett ålder, i enlighet med FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Fokusområden för satsningen är en arbetsmarknad för alla, skola och utbildning för alla samt en aktiv fritid i livets alla faser. Projekten ska vara samarbetsprojekt mellan civilsamhället och offentliga aktörer eller mellan olika aktörer inom civilsamhället och syfta till att utveckla verksamheter eller metoder. Arvsfondsdelegationen har som mål att fördela till projekt inom satsningen. För att öka kännedomen om satsningen har Arvsfondsdelegationsenheten vid Kammarkollegiet organiserat seminarier, deltagit på relevanta konferenser med utställningsbord, bjudit in till samtal samt skickat ut information om Allmänna arvsfonden till berörda organisationer med fokus på funktionshinderrörelsen. behandlades totalt 208 ansökningar inom ramen för Egen Kraft varav 133 stycken var projektstöd och 75 stycken lokalstöd. fick 92 stycken av dessa ansökningar stöd ur fonden, fördelat på 71 projektstödsansökningar och 21 lokalstödsansökningar. Den totala summan för beviljade projekt inom satsningen var nästan . Inom ramen för de olika fokusområdena är fortfarande en aktiv fritid för alla störst, vilket kan förklaras av att det är det bredaste fokusområdet som i de flesta fall också inkluderar andra saker än rena fritidsaktiveteter, såsom modeller för samverkan och anhörigstöd. De flesta av lokalstödsansökningarna inom satsningen är inriktade på att ge stöd till fritidsanläggningar och faller i nästan samtliga fall också under kategorin en aktiv fritid för alla. Målsättningarna i projekten skiljer sig åt men många handlar om att skapa ett nytt arbetssätt eller en ny modell som saknas , exempelvis inom vårdkedjan eller i utbildningssystemet. Projektstöden är en blandning av lokala och nationella projekt och hitintills dominerar funktionshindersorganisationerna som projektägare även om många studieförbund och idrottsföreningar också finns representerade bland de beviljade projekten. Lokalstöd kan sökas för verksamhet som är nyskapande på orten och som kräver en ny eller förändrad lokal eller anläggning. Till skillnad från projektstöden krävs för lokalstöd att det bedöms som särskilt angeläget. Ett lokalstödsprojekt ska i huvudsak vara ämnat för Allmänna arvsfondens målgrupper, barn, ungdomar och personer med funktionsnedsättning. Stöd kan ges till lokaler och anläggningar som möjliggör ny verksamhet och/eller knyter till sig nya målgrupper. Lokalstödet täcker byggnationskostnader. Genom en lansering 2012 inledde Arvsfondsdelegationen en särskild satsning som avsåg att öka föreningslivets kännedom om möjligheten att få ekonomiskt stöd för ny-, om- eller tillbyggnad av lokaler och anläggningar. Den särskilda satsningen avslutades och en utvärdering är gjord (se avsnitt 5.2.2 ”Det här har jag byggt, känns bra!” Platser att bygga på). Satsningens volymmål – att med bibehållen kvalitet i handläggningen dela ut i lokalstöd – uppfylldes med marginal och visar på hur stort behovet av medel för att utveckla den egna verksamheten är hos föreningslivet i landet. Efter satsningens slut är ambitionen att vidhålla Allmänna arvsfondens lokalstöd på denna högre nivå. Arvsfondsdelegationen arbetade aktivt med att tydliggöra kriterier och krav som ställs på föreningar som söker och blir beviljade lokalstödsmedel. Ett arbete har också gjorts för att standardisera ansökningsförfarandet genom en blankett som lanseras . har begränsningar införts när det gäller omfattningen av finansiering ur Allmänna arvsfonden för enskilda lokalstödsprojekt. Det betyder att Arvsfondsdelegationen finansierar enskilda lokalstödsprojekt till en något mindre andel . Sammantaget bidrar detta till att säkerställa långsiktighet och kvalitet i den bidragsgivande verksamheten. Det är framför allt idrottsklubbar som ansöker om lokalstöd. Därför gjordes särskilda kommunikationsinsatser mot kulturorganisationer, men även mot företrädare för olika vintersporter. fördelade Arvsfondsdelegationen till 67 olika lokalstödprojekt dessa hänförs 21 stycken till Egen kraft! och resterande 46 stycken till lokalstödssatsningen. Lokalstödet har haft en markant positiv utveckling , se tabell 3.10. Föreningslivet, särskilt på de mindre orterna är de som dragit störst fördel av möjligheterna att få lokalstöd. Tabell 3.10 Fördelning av lokalstöd Beviljade lokalstödsprojekt (mkr) –2014 fick totalt 156 lokalstödsprojekt stöd ur Allmänna arvsfonden. Det sammanlagda stödet ur fonden uppgår till . Då är samtliga lokalstöd inräknade, även de lokalstöd som hänförs till Egen kraft. 2014/15:132 3.8 Kontroll av arvsfondsmedlens användning För att stärka den interna styrningen och kontrollen av utdelade medel inrättades 2012 en controllerfunktion för verksamheten. utökades funktionen och består nu av två medarbetare på Kammarkollegiet. De övergripande arbetsuppgifterna är att vara stöd till de organisationer som fått stöd ur Allmänna arvsfonden samt till handläggning av frågor som rör projektens ekonomiska redovisning och budgetering. Controllerfunktionen fortsatte arbetet med utformningen av rutiner för verksamheten samt genomförde operativt intern och extern kontroll av medelsanvändningen i de olika projekten. Samtliga budgetar för alla nya projekt granskades av controllerfunktionen. Detta för att besluten som fattas för nystartade projekt ska vara så väsentliga och kostnadseffektiva som möjligt. I controllerfunktionen ingår även att på plats hos projektorganisationerna granska att de utbetalade medlen använts på ett riktigt och effektivt sätt. har controllerfunktionen utfört 39 kontrollbesök. I samtliga fall har projekten, med mindre avvikelser, utförts enligt plan och i enlighet med beviljad budget. Handläggarna, som handlägger projektstöd, utför även kontroll av projektmedlens användning genom att ha en tät dialog med projekten, följa projekten på webbplatsen samt genomföra projektbesök på plats. genomförde handläggarna platsbesök hos 105 stycken projekt runt om i landet. görs en uppföljning av lokalstöd som beviljades för tio respektive för att undersöka om organisationerna fortfarande bedriver den verksamhet som de fått stöd för. I tioårsuppföljningen som omfattade tre föreningar visade uppföljningen att två av dem fortfarande bedrev den verksamhet de fått bidrag för. I ett fall hade organisationen avyttrat fastigheten, då medlemsunderlaget var för lågt för att bedriva verksamheten. I fyraårsuppföljningen som omfattade 21 organisationer, visade uppföljningen att samtliga föreningar fortfarande bedrev den verksamhet de fått bidrag för. 4 Regeringens prioriterade områden I det följande presenteras översiktligt projekt inom de åtta områden regeringen angett som prioriterade i sin skrivelse till (skr. 2013/14:240). fördelades till projekt efter beslut av Arvsfondsdelegationen. I tabell 4.1 framgår att av beslutade medel har gått till projekt inom de av regeringen prioriterade områdena. Det motsvarar av de medel Arvsfondsdelegationen beslutade om . till antalet var 405 stycken av de projekt som beslutades inom de prioriterade områdena vilket motsvarar av samtliga projekt. Projektfördelning inom de prioriterade områdena Främjande av psykisk och fysisk hälsa Ökad delaktighet och stärkt demokrati Ökad delaktighet i kulturlivet Förebygga våld, trakasserier och mobbing Främjande av ett stärkt föräldraskap Främja etableringen på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning Exempel på projekt inom de prioriterade områdena som beviljades medel Projekt som syftar till att främja fysisk och psykisk hälsa Syftet med projektet är att bidra till att förebygga kombinationsproblematiken självskadebeteende och ätstörningar. En verktygslåda av pedagogiska verktyg – utbildningsfilmer, en bok, en forumteaterföreställning – ska tas fram och spridas, bland annat i skolor. Projektet genomförs i nära samverkan med drabbade ungdomar, deras anhöriga och professionellt verksamma. Genom att ta tillvara erfarenheter från ungdomar som har varit drabbade men blivit friska ska projektet kunna förmedla att det trots allt är möjligt att bli frisk och må bra. Primär målgrupp för projektet är drabbade, skolelever och anhöriga/vänner. Sekundär målgrupp är skolpersonal, vårdpersonal, relevanta myndigheter och föreningar. I projektet arbetar föreningen (and ) med SKL, , , UMO – Ungdomsmottagningar på nätet, (), samt ytterligare ett antal organisationer. Projekt som syftar till att öka delaktighet och stärka demokrati Mitt val – Valet 2014 syftar till att öka valdeltagandet bland personer med intellektuell funktionsnedsättning. Målet är att utarbeta en processmetod för att öka valdeltagandet bland målgruppen i valen 2014. Projektet ska även bidra till varaktiga samarbeten och metoder med målsättningen att varje människa med intellektuell funktionsnedsättning ska få hjälp att förstå valets tillvägagångssätt och innehåll. Målgruppen är röstberättigade personer med intellektuell funktionsnedsättning. Totalt ska minst 500 personer ur målgruppen nås av projektet. I projektet samarbetar Vuxenskolan med bland annat Föreningen , Ungdomar och Vuxna samt . 2014/15:132 Projekt som syftar till ökad delaktighet i kulturlivet är en förening av konstnärer i . Under en ungdomssatsning 2011 kom ungdomarna fram med en projektidé. De upptäckte att det finns ett tomrum inom ungdomskulturen för dem som är intresserade av bildkonst. Det finns behov av en plats där ungdomar kan visa sin konst och komma i kontakt med samtida konst och professionella konstnärer. Av de skälen skapades projektet . Projektet består av tre delar. För det första utvecklar projektet metoder så att ungdomar själva kan genomföra arrangemang i samband med galleriets ordinarie utställningar för att kunna arrangera sina egna utställningar. För det andra fungerar ett antal etablerade konstnärer som mentorer åt ungdomarna. Slutligen arrangeras workshops för regionens konstintresserade ungdomar i samband med utställningar. Projektet genomförs bland annat i samarbete med organisationen i . Efter projektets slut tänker man att arrangörskapet är utvecklat och att ungdomarna kan stå på egna ben. fortsätter att driva mentorskapet och det konstpedagogiska projektet driver studieförbundet . Projekt som syftar till att förebygga våld, trakasserier och mobbning Syftet med projektet är fri är att nå fler barn och unga som lever med hedersrelaterade begränsningar och informera dessa om deras rättigheter, samt att stödet till utsatta för hedersrelaterat förtryck och våld ska utvecklas och säkras. Projektet är ett samarbete mellan , och Folkteatern i . Genom projektet vill dessa samarbetspartner utöka och stärka stödet till hedersutsatta bl.a. genom att skapa ett nätverk av frivilligorganisationer som arbetar med frågor kopplade till hedersrelaterade begränsningar och tillsammans med dessa organisationer utveckla ett nationellt stödforum för hedersutsatta barn och ungdomar. Inom projektet genomförs en skolturné för att informera barn och unga om deras rättigheter tillsammans med en teaterföreställning, särskilt inriktat på , , och . Projekt som syftar till att främja ett stärkt föräldraskap Allergifamiljestöd – stöd till barnfamiljer med svår allergisjukdom Astma- och allergiförbundets projekt ska stärka familjer där ett eller flera barn har en svår allergi genom att ge familjerna möjligheter att hantera sin vardag med egen kraft. Projektet riktar sig till barn och ungdomar med allergi, deras syskon samt föräldrar och närstående. Målet är att starta föräldragrupper där hela familjer ska träffas och utbyta erfarenheter för att kunna hantera sin vardag. En digital mötesplats ska skapas så att ungdomar kan ha en plats för erfarenhetsutbyte med fokus på att stärka självständighet och självtillit. Planen är att projektet ska kunna integreras i Astma- och allergiförbundets och Unga allergikers ordinarie verksam- Skr. 2014/15:132 het. Projekt som syftar till att främja etableringen på arbetsmarknaden i har som mål med projektet att starta sociala arbetskooperativ för unga vuxna med lindrig utvecklingsstörning som genomgått gymnasiesärskola. Målsättningen är att 10– 12 personer ur målgruppen ska starta ett socialt arbetskooperativ inom sina kompetensområden, prova och utveckla anpassade arbetsplatser samt bygga upp system för stöd och kompetensutveckling. Projektet har i en förstudie förankrat samarbete med gymnasiesärskolan i , Coompanion i , FUB i , , och i . Deltagarna ska få utbildning i socialt företagande, utveckla affärsplaner och förbereda företaget två. Under förstudien har en referensgrupp med ungdomar ur målgruppen funnits där diskussioner förts om olika affärsidéer. Projektarbetet dokumenteras löpande och ska resultera i en metodhandledning för att inspirera andra ungdomar som vill starta sociala företag. Projektet ska verka för att en eftergymnasial entreprenörsutbildning inrättas som drivs av en folkhögskola eller ett bildningsförbund. Projekt som syftar till att stärka barnets rättigheter Genom ett samarbete mellan stiftelsen för Hållbarhet och ska 600 barn få medverka i en lekfull, skapande verksamhet där de får uppleva och lära sig mer om , miljö och hållbarhet. Målet är också att barnen genom lek ska utbyta erfarenheter och möta andra barn i olika stadsdelar i för att bredda sin förståelse för det mångkulturella och även få möjligheter att utveckla sina språkkunskaper. ska metoden utvecklas och spridas, en metod för att stärka förskolors arbete med normer, värden och rättigheter. Projekt som syftar till att stärka rättigheter för personer med funktionsnedsättning Från snack till verkstad – mänskliga rättigheter i praktiken Handikappförbunden samarbetar i projektet med Diskriminerings-