prop · H3031d26 · 2015-09-21 00:00:00 — Efterfrågan är främst riktad mot export till utvecklings- och tillväxtmarknader och kommer från såväl stora som medelstora och små företag. har efterfrågan på garantier och offerter trendmässigt minskat beroende på det något stabilare läget på finansmarknaderna. Både garantier och offerter ligger dock fortfarande på betydande nivåer. Både det totala antalet kunder och nya SME- kunder ökade. Genom satsningen på ökad lokal närvaro har små och medelstora företags kännedom om EKN ökat. EKN lämnade 2014 garantier till ett värde av och garantiofferter om . Motsvarande siffror –2012 framgår av tabell 4.3 nedan. Garantierna omfattade 1 529 affärer i 120 länder (2013: 1 518 affärer i 115 länder). Det finansiella resultatet visar på en fortsatt positiv trend, vilket bland annat medfört ett större myndighetskapital. Nya garantier fördelade på marknader framgår av diagram 4.4. Fördelningen på branscher redovisas i diagram 4.5. Diagram 4.4 Nya garantier fördelade på världsmarknader Diagram 4.5 Nya garantier fördelade på bransch Papper och Övrigt massa 5,4, garanterade EKN exportaffärer till ett värde av och ställde ut garantiofferter till ett värde av . Det är en minskning med respektive en ökning med jämfört med . Totalt uppgick EKN:s utnyttjande av exportkreditgarantiramen per till (2013: ). Ramutnyttjandet per uppgick till , vilket är en minskning jämfört med . Investeringsgarantiramen utnyttjades per till , en ökning jämfört med . Det finansiella resultatet i tabell 4.3 beror på premieintäkter, försäkringsersättningar och avkastning i finansförvaltningen. EKN ska vara finansiellt självbärande och ta ut enligt gällande regelverk. EKN har kunnat tillföra statskassan . Nya garantier till medelstora och små företag ökade 2014 och uppgick till (jämfört med 2013), se tabell 4.4. Antalet kunder är cirka 380, vilket är en ökning jämfört med . Kunderna finns i hela . EKN har samverkat med andra myndigheter och organisationer som arbetar med företagsutveckling och internationalisering. Myndigheten har även inrättat egen regional närvaro i , och i . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 4.3 Resultat i verksamhet 2012–2014 (belopp i ) Tabell 4.4 Översikt avseende små och medelstora företagskunder i verksamhet 2012– 2014 SME (mdkr) Tabell 4.5 Utestående balans i verksamhet 2012–2014 (belopp i ) lämnade Aktiebolaget nya kundfinansieringar om , varav utgjorde direktutlåning till exportföretag och utgjorde exportkrediter till köparna av svenska varor och tjänster. Verksamhetsresultatet i bolaget 2011– 2014 framgår av tabell 4.6. Även exportkrediter 2011–2014 redovisas i tabell 4.6. Tabell 4.6 Verksamhetsresultat i AB , 2011–2014 (belopp i ) CIRR-systemet (Commercial Interest Reference Rate) med statsstödda exportkrediter gav 2014 ett överskott på (jämfört med ett överskott på 2013). Systemet med statsstödda exportkrediter är mycket beroende av utvecklingen av räntorna på världsmarknaden. Resultat i systemet med statsstödda exportkrediter 2011–2014 redovisas i tabell 4.7. Tabell 4.7 Resultat i systemet med statsstödda exportkrediter, s.k. CIRR-krediter, 2011–2014 (belopp i ) Överskott/underskott i Beloppen är avrundade. () och Aktiebolaget () följer gemensamma riktlinjer för statsstödd export- finansiering rörande miljöfrågor/social hänsyn (Common Approaches), korruptionsfrågor och långsiktigt hållbar långivning till fattiga skuldtyngda länder. har SEK och EKN fortsatt att vidareutvecklat sina processer och CSR-perspektivet är en integrerad del av affärerna, främst de affärer som antas ha hög påverkan. EKN och SEK har även medverkat i det internationella samarbetet. EKN har i sitt regleringsbrev även uppdraget att vidareutveckla CSR-perspektivet och säkerställa att verksamheten bedrivs i enlighet 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 med riktlinjer för multinationella företag, principerna i FN:s Global Compact samt FN:s principer för företag och mänskliga rättigheter. har myndigheten analyserat i vilken utsträckning de lever upp till respektive ramverk och identifierat de områden där nuvarande policyer och processer behöver förstärkas. En rad faktorer påverkar resultatet av exportfrämjandet, alltifrån makroperspektivet – den internationella konjunkturen – till mikroperspektivet – det enskilda företagets egen bedömning av exportmöjligheter. Till detta kommer svårigheten att bevisa det direkta orsakssambandet mellan en enskild främjande- insats och målet att öka svensk export. Den samlade bilden av insatser i kombination med kvantitativa och kvalitativa uppföljningsmetoder kan dock ge en adekvat uppfattning om samband och användas för att redovisa resultat. Grunden för analysen kring måluppfyllelsen utgörs därför av flera olika indikatorer. minskade Business intäkter i den affärsrådgivning som är helt företagsspecifik. Det ledde till att Rådet genomgick en organisatorisk förändring med en minskning av antalet anställda i och en ökning av antalet anställda i utlandet. Medeltal anställda var 456 varav 119 i . Ett arbete slutfördes inom för att tillsammans med Business utarbeta relevanta resultatindikatorer för Rådets exportfrämjande verksamhet. De redovisade indikatorerna visar att Rådets arbete är uppskattat och gör nytta för företagen. UD har gemensamt med Business tagit fram en vägledning för hur samar- betet mellan UD och Rådet, i såväl som i utlandet, ska se ut för att ta tillvara de kompe- tenser som finns och utnyttja synergieffekter i främjandet. Samarbetet mellan myndigheter, organisat- ioner och regionala aktörer som arbetar med företags- och näringslivsutveckling samt främjande har fortsatt i positiv riktning men ytterligare samordning är nödvändig. Samarbetet med utlandsmyndigheterna har utvecklats och samordningen av främjande- aktiviteter mellan Business och ut- landsmyndigheternas främjandeplaner förbättras kontinuerligt. Den samlade bedömningen är att verksam- heten främjat svenska företags international- isering genom att underlätta och stödja företagen i deras strävan att exportera samt att dess resultat står i proportion till verksamhetens mål och kostnader. Resultaten visar att det finns ett stort mervärde i att förstärka den exportfrämjande verksamheten i tillväxtländer där har en begränsad representation. Företagen värderar export- främjande insatser högre ju svårare marknaden är, oavsett om svårigheten kopplas till särkerhetsläget eller till stort statligt inflytande över upphandlingarna. Verksamheten har bidragit till att små och medelstora företag tagit steget till nya marknader. Svenska ambassader och konsulat har bidragit till att främja svenska ekonomiska intressen och svenska företags affärsmöjligheter i utlandet genom en löpande basverksamhet och särskilda aktiviteter i samverkan med Business , deltagande företag samt lokala samarbetspartners med flera. Det har inneburit goda möjligheter för exponering på olika marknader. Ett aktivt arbete med att hjälpa svenska företag att lösa handelshinder innebär förbättrade möjligheter att genomföra affärer. Främjandeplanerna har väsentligt bidragit till att öka långsiktigheten och effektiviteten i främjandet. Ambassader och Business har gemensamt analyserat vilka sektorer som är mest intressanta ur ett främjandeperspektiv och som prioriterats. Planerna har stärkt samplaneringen av aktiviteter mellan främjandeorganisationerna runt om i världen liksom samordningen mellan affärs-främjandet och främjandet av Sverigebilden. Samspelet mellan främjandeorganisationerna när det gäller profileringen av i utlandet har stärkts genom i utlandet (NSU) och den strategi för arbetet med Sverigebilden i utlandet som utarbetats i samarbete mellan aktörerna i nämnden. Gemensamma profilområden och budskap används nu i kommunikation och aktiviteter. har strukturerna för Business utvecklats ytterligare, vilket för investeringsfrämjandets del har inneburit större geografisk räckvidd. Resultaten av förändringsarbetet bedöms vara i linje med de statliga riktlinjerna om att organisationen ska tillvarata möjliga synergieffekter från sammanslagningen av export- och investeringsfrämjandet men fortfarande återstår arbete Resultatet visar att Business bidragit till att upprätthålla ett stabilt antal kvalitativa utländska investeringar i trots en fortsatt svag global ekonomisk tillväxt. Effekterna av det statliga investeringsfrämjan- det bedöms genom uppdraget till Business ha bidragit till att tillvaratar internationaliseringens möjligheter. Utländska investeringar har under årets gång fört med sig kapital, kompetens samt utvecklings- och sam- arbetsmöjligheter för det svenska näringslivet. () har förenat målet om garantigivning för svensk exportindustri på gynnsamma villkor med restriktionen att verksamheten ska vara självbärande och i enlighet med gällande statsstödsregler och relevanta internationella regelverk avseende exportkreditgarantier. Kännedomen om myndighetens roll som exportfrämjare och kunskapen om EKN:s garantierbjudande fortsätter att öka hos regionala aktörer, exportföretag och banker även om kännedomen hos många små och medelstora företag är förhållandevis låg. verksamhet har haft avgörande betydelse för att motverka den ekonomiska krisens effekter på företagens möjligheter att finansiera exportaffärer. Det är viktigt att EKN har en marginal som gör att svenska exportföretag vid oväntade omvärldsförändringar också i fortsättningen 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 snabbt kan ges möjligheter till riskavtäckning. De finansiella marknaderna återgår nu gradvis till mer normala förhållanden och EKN möter ett minskat behov av deras garantier. Hur EKN kan bidra till en hållbar utveckling med begränsad klimatpåverkan behöver analyseras vidare. Till exempel behöver utvecklingen av gemensamma riktlinjer inom för att minska klimat- och miljöpåverkan av kreditgivningen stärkas. Aktiebolaget () har genom sin exportfinansiering medverkat till flera viktiga affärer till förmån för svensk export- industri. Efter den finansiella krisen har SEK en fortsatt viktig roll som långivare till den svenska exportnäringen. På så sätt har SEK bidragit till att stärka det svenska näringslivets internationalisering och konkurrenskraft. De åtgärder som blev ett resultat av propositionen Åtgärder för förstärkt exportfinansiering (prop. 2008/09:86, 2008/09:NU12, rskr. 2008/09:125), har medfört att SEK haft bättre förutsättningar att stödja de svenska exportörerna i ett läge då bankerna på grund av den finansiella krisen inte hade möjlighet att bevilja företagen export-krediter. Även om ingen av faciliteterna har utnyttjats har de haft betydelse för SEK:s tillgång på kapital och möjligheter att finansiera ett stort antal viktiga exportaffärer. Låneramen är fortsatt viktig för SEK:s upplåning i CIRR-systemet och för möjligheten att kunna erbjuda låga räntor. Insatser inom andra verksamhets- och utgiftsområden Inom ramen för strategin som lanserades av den förra regeringen har Business genomfört insatser för att främja export av svensk miljöteknik. Business har bl.a. fått särskilda medel för en vidareutveckling av SymbioCity-koncpetet och en satsning för att underlätta för små- och medelstora företag att gå på export. Riktade satsningar för exportfrämjande har även gjorts mot , och . utsåg den förra regeringen en särskild samordnare inom för miljö- och energitekniksamarbetet med . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Uppdraget breddades 2011 till att gälla även och samt 2012. Den hittillsvarande utvärderingen visar att insatserna har bidragit till ökad kunskap om exportmarknader, etablering och utveckling av affärsrelationer samt utländska direkt- investeringar i . Tillväxtanalys har fått i uppdrag att löpande följa och utvärdera insatserna och lämnade en slutrapport (dnr. N2015/02477). Med finansiering från utgiftsområde 23, Areella näringar, landsbygd och livsmedel, genomför Business särskilda insatser för främjande av export av svenska förädlade livsmedel. Målgruppen är i första hand små och medelstora företag. har aktiviteter riktade mot dagligvaruhandeln varit i fokus. Tillsammans med VisitSweden har också ett koncept för internationell marknadsföring arbetats fram, . I detta arbete, som utvecklats , har flera departement, myndigheter och organisationer deltagit, bland annat . I utvecklingssamarbete spelar ömsesidigheten i handeln en viktig roll. Handeln med utvecklingsländer står i centrum i de pågående WTO-förhandlingarna. Informations- centret Open Trade vid hjälper till att lösa de hinder som exportörer från låg- och medelinkomst- länder kan möta på den svenska marknaden. 4.4.2Resultatredovisning – EU:s inre marknad Den inre marknaden utgör en i det europeiska samarbetet och innebär fri rörlighet för varor, tjänster, personer och kapital mellan EU:s 28 medlemsstater samt genom även , och . Av den svenska exporten av varor och tjänster gick till den inre marknaden och av import kom därifrån. En väl fungerande inre marknad, med en väl fungerande rörlighet mellan berörda länder, skapar förutsättningar för att öka tillväxten, sysselsättningen och välfärden, såväl i som i EU. har i verkat för att Europeiska kommissionen och medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att undanröja kvarstående hinder på den inre marknaden, särskilt vad gäller e-handel, den digitala ekonomin och tjänstemarknaden. har dessutom tillsammans med en grupp andra medlemsstater genomfört initiativet ”Frontrunners” som syftar till att förbättra den inre marknadens funktionssätt genom frivilliga åtgärder på nationell nivå och informationsutbyte utan att ny lagstiftning på EU-nivå är nödvändig. Resultaten från ”Frontrunners”-initiativet redovisades för rådet . Regeringens arbete med att verka för en effektiv inre marknad och en öppen handels- politik i EU bedrivs på myndighetsnivå genom och Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac) samt genom statsbidraget till . Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Ett stort antal olika faktorer av politisk och ekonomisk karaktär påverkar utvecklingen av EU:s inre marknad. Det är i regel svårt att bedöma exakt hur det statliga engagemanget påverkar den inre marknadens funktion. Analysen av verksamheternas resultat och måluppfyllelse baseras på hur myndigheterna presterat när det gäller att utföra de uppgifter de tilldelats för att bidra till målet om en effektiv inre marknad. är regeringens expert- myndighet för EU:s inre marknad. Myndigheten har en central roll för efterlevnaden av den inre marknadens regelverk i . Myndigheten ska informera andra myndigheter och kommuner om tillämpningen av EU-reglerna samt i övrigt verka för att företag och privat- personer ska kunna utnyttja de möjligheter som den inre marknaden ger. Myndigheten ska också förse regeringen med expertstöd till grund bland annat för den fortsatta utvecklingen av det EU- gemensamma regelverket. har myndigheten bland annat bistått med analyser och underlag till arbetet med att främja utvecklingen av den gränsöverskridande e-handeln och den digitala inre marknaden. bedriver ett omfattande informationsarbete till intressenter i både offentlig och privat sektor och medverkar i ett stort antal seminarier och andra offentliga evenemang. Ett par publikationer om den inre marknadens påverkan på svenska myndigheter och kommuners verksamhet samt uppföljande informationsinsatser har fått ett positivt genomslag. I egenskap av svenskt Solvit-center arbetar med att lösa hinder för företag och privatpersoner på den inre marknaden. Solvit är ett informellt nätverk som arbetar för att lösa problem som beror på att inremarknadslagstiftningen inte tillämpas korrekt. hanterade centret 214 ärenden, fler än 2013. Fyra femtedelar gällde hinder för personers fria rörlighet, exempelvis socialförsäkring, erkännande av yrkeskvalifikationer och svårigheter kopplade till att erhålla personnummer. En central uppgift är att administrera de an- mälningsprocedurer som skapats enligt direktiven /123/EG (tjänstedirektivet) och 98/34/EG. Enligt dessa måste nationella regler för tjänster respektive varor i vissa fall anmälas till kommissionen som i sin tur vidarebefordrar dessa till de andra EU-medlemsstaterna. Syftet är att förebygga att nya hinder uppstår på den inre marknaden. Inom ramen för informations- proceduren i direktiv /34/EG anmäldes totalt 38 svenska föreskrifter varav 11 för- anledde reaktioner från kommissionen eller andra medlemsstater. I tre fall har på motsvarande sätt lämnat reaktioner på en anmäld teknisk föreskrift från en annan EU- eller EES- stat. gjorde även 55 anmäl- ningar enligt tjänstedirektivet, vilket är näst flest av samtliga medlemsstater. har fortsatt med att genomföra informationsin- satser för att höja medvetenheten om anmälningsprocedurerna i tjänstedirektivet och direktiv /34/EG. Vid finns också kontaktpunkter för varor och tjänster. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 dessa hanteras, till skillnad från de ovan nämnda anmälningsprocedurerna, frågor om hur redan gällande regler tillämpas. I egenskap av kontaktpunkt för varor enligt förordning 764/2008/EG (den så kallade varuförordningen) ska svara på frågor om vilka tekniska regler som gäller för en viss vara i samt informera om den EU-rättsliga principen om ömsesidigt erkännande. Principen innebär att en vara som lagligen säljs i en medlemsstat också ska kunna säljas i en annan medlemsstat utan krav på ytterligare provning eller kontroll. tog kontaktpunkten emot 93 förfrågningar. har fortsatt att informera om förordning 764/2008/EG och dess tillämpning via sin webbsida samt genom informationsinsatser mot både företag och myndigheter. Kontaktpunkten för tjänsters främsta syfte är att underlätta för tjänsteleverantörer och tjänstemottagare att hitta den information som behövs för att bedriva respektive köpa tjänste- verksamhet i ett EU-land. Den är i huvudsak webbaserad () men kompletteras av en servicefunktion. Kom- merskollegium samordnar arbetet med kontakt- punkten och ansvarar för service-funktionen medan ansvarar för webbsidan. samordnar information om farlig tjänsteverksamhet och tillhandahåller in- formation till konsumenter. Kommerskollegi- ums servicefunktion har 2014 besvarat 50 förfrågningar, vilket är en minskning jämfört med de föregående åren. Informationssystemet för den inre marknaden () är ett elektroniskt verktyg som syftar till att underlätta administrativt samarbete inom olika områden mellan EU-länders förvaltningar. är nationell samordnare för systemet i . Totalt har registrerat 46 svenska myn- digheter som användare, varav elva är kommuner och tre länsstyrelser. har en viktig roll som så kallad behörig myndighet för hanteringen av ett antal uppgifter inom olika internationella sanktionsregimer, såväl handelsrestriktioner som finansiella sanktioner. I och med EU:s beslut att införa och kontinuerligt utöka de sanktioner som hänför sig till situationen i har myndighetens ärendemängd ökat avsevärt . Från att tidigare legat på en nivå om ca 20- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 talet inkomna ärenden ökade den siffran till sammanlagt 257 stycken . Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll Styrelsens för ackreditering och teknisk kontroll (Swedacs) huvuduppgift är att vara nationellt ackrediteringsorgan. Den som är ackrediterad har av Swedac bedömts vara kompetent att ut- föra en viss uppgift som provning eller kontroll. Det kan till exempel gälla laboratorier eller företag som kontrollerar hissar, livsmedel eller fordon. Ackrediteringen är reglerad på EU-nivå vilket har ökat dess betydelse. Genom avtal på internationell nivå erkänns också bedömningar av ackrediterade företag på global nivå. är cirka 1 800 företag i ackrediterade av Swedac. Huvudregeln är att så kallade anmälda organ ska vara ackrediterade. Med anmälda organ avses företag som utför bedömning av överensstämmelse med krav som följer av EU:s produktdirektiv och som har anmälts till kommissionen i detta syfte. Swedac har fortsatt arbetet med att ackreditera de anmälda organen vilket medfört en betydande arbetsinsats. Fordonsbesiktning är reglerad genom ackreditering och vid utgången av 2014 var tio företag ackrediterade för detta. Swedac är också ansvarig myndighet för samordning av marknadskontroll, dvs. kontroll av att produkter uppfyller regler om exempelvis säkerhet, märkning och provning. Regelverket är i stor utsträckning EU-gemensamt. En effektiv kontroll som gallrar bort farliga produkter ökar konsumenters förtroende för varor på den inre marknaden och skyddar också seriösa företag från osund konkurrens från aktörer vars produkter inte uppfyller kraven. På så sätt stärker marknadskontrollen den inre marknadens funktionssätt. Samordningen sker genom Marknadskon- trollrådet vid Swedac. Rådet är ett forum för informations- och erfarenhetsutbyte mellan 16 marknadskontrollmyndigheter. Rådet utarbetar en nationell handlingsplan med gemen- samma åtgärder för att åstadkomma en mer effektiv marknadskontroll. Swedac deltar även i flera olika arbetsgrupper och kommittéer för marknadskontroll på europeisk och internationell nivå. Dessutom utövar Swedac tillsyn över vissa typer av mätinstrument som elmätare, taxametrar och vågar samt ansvarar för marknadskontroll av ädelmetallarbeten. Swedac har även en viktig uppgift att bistå regeringen med expertstöd och underlag i EU- arbetet. har myndigheten exempelvis tillhandahållit sådant stöd kopplat till förhandlingarna om ett frihandelsavtal mellan och (TTIP)och gällande anpassning av svensk rätt till nya EU-regler om produkter. Standardisering bedrivs i i tre privaträttsliga organisationer, (), SEK – Svensk Elstandard och Informationstekniska standardiseringen (ITS). De representerar i det europeiska och internationella arbetet. Organisationerna är medlemmar i som verkar som paraplyorgan med representation av de offentliga och privata huvudmännen. Genom anslaget 2:6 Bidrag till standardiseringen lämnas statsbidrag till för dess arbete. Antalet svenska sekretariat och ordförande- skap i den internationella standardiseringen fortsätter att ligga på en relativt hög nivå, både på områden som kan betecknas som tvärtekniska och på mera produkt- och systeminriktade områden. Även antalet svenska uppdrag på poster inom ledning och styrorgan för den internationella standardiseringen är högt och detta innebär att har stort inflytande och påverkan på de standarder som tas fram. Det svenska deltagandet i det europeiska och internationella arbetet har varit aktivt och lett till många positiva resultat, vilket har bidragit till att stärka roll som industrination där höga krav på säkerhet, hälsa och miljö betonas. Förbundet har särskilt arbetat med uppföljningen av den strategi för standardiseringen i som presenterades och som ska stärka det svenska in- flytandet inom standardiseringen i världen och öka samverkan mellan de berörda aktörerna. Bedömningen är att myndigheterna och standardiseringsverksamheten på ett effektivt sätt utfört sina uppgifter och bidragit till målet om en effektiv inre marknad. Många funktioner när det gäller frågor om den inre marknaden är nu samlade hos och myndigheten framstår allt tydligare som den samlade svenska inremarknadsmyndigheten. fyller också en viktig expertfunktion genom att förse regeringen med analyser och utredningar och har även en betydelsefull roll när det gäller att stödja myndigheterna i deras tillämpning av . Myndigheten bedriver genom sina olika funktioner som kontaktpunkt och tillhanda- hållare av information ett omfattande arbete riktat mot ett stort antal intressenter. Myndighetens verksamhet är av stor vikt för att sprida kunskap om den inre marknadens möjligheter till företag och privatpersoner och för att lösa problem när den inre marknaden inte fungerar på avsett sätt. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll Swedac har genomfört sin verksamhet väl och i enlighet med regeringens intentioner.