prop · H3031 · 2015-09-21 00:00:00 — Senast ska regeringen, med stöd av bestämmelser i , i en förordning lägga fast det kommande kalenderårets koldioxid- och energiskattesatser med hänsyn till den allmänna prisutvecklingen. Regeringen föreslår i denna proposition dels höjningar av energiskatten på bensin och dieselbränsle, dels förändringar av omräkningen av energiskattesatserna så vitt avser koldioxid- och energiskattesatserna på dessa drivmedel. Av praktiska skäl föreslås därför att energi- och koldioxidskattesatserna för samtliga fossila bränslen uttrycks genom ändringar i 2 kap. 1 § LSE (se avsnitt 6.20). För energiskattesatserna på elektrisk kraft gäller och framåt att indexomräkning av skattebeloppen sker genom en förordning som utfärdas av regeringen senast i november året innan respektive kalenderår. I dessa fall baseras beräkningen på faktiska förändringar i konsumentprisindex. Underlaget för omräk- ningen är de skattesatser på bränsle och elektrisk kraft som anges i LSE. Detta innebär således, när det gäller att fastställa energiskattesatsen på tillkommer inte någon sådan effekt. Jämfört med energiskattesatser på elektrisk kraft medför indexomräkningen av energiskatte- satserna på elektrisk kraft en sänkning för hushåll och servicenäringen med (kWh) (0,inklusive mervärdesskatt) i och med per kWh (0,inklusive mervärdesskatt) i vissa kommuner i norra . Den skattesats på elektrisk kraft som tillämpas för förbrukning i industriell verksamhet i tillverkningsprocessen, jordbruket, skogsbruket eller vattenbruket ändras inte på grund av avrundningsregler. Skattesatsförändringarna för elektrisk kraft redovisas i tabell 6.23. Energiskattesatserna på elektrisk kraft kommer att framgå av en förordning som regeringen utfärdar senast . Tabell 6.23 Ändringar av skattesatser på elektrisk kraft jämfört med , inklusive mervärdesskatt -0,2 -0,05 -0,25 -0,1 -0,025 -0,125 Källor: och egna beräkningar. Godkännande av avtal mellan och regering 6.29Avtal med om ändring av avtal om en gemensam marknad för elcertifikat 6.29.1 Ärendet och dess beredning Samarbetet med om en gemensam elcertifikatsmarknad regleras i ett bilaterat avtal mellan och . I avtalet regleras målet för den gemensamma marknaden samt ett åtagande gällande annullering av elcertifikat 2020 och totalt . Enligt avtalet krävs det enighet mellan länderna för att ändra målet för den gemensamma elcertifikatsmarknaden till . En förutsättning för att förslaget i propositionen Ambitionshöjning för förnybar el och kontroll- station för elcertifikatssystemet 2015 (prop. 2014/15:123) ska kunna genomföras är därför att det finns en överenskommelse mellan om ändring av målet. En sådan överenskommelse har träffats mellan ländernas regeringar genom det avtal som finns i bilaga 16. Avtalet har godkänts av det norska . Regeringens förslag: godkänner avtalet mellan och om ändring av avtal om en gemensam marknad för elcertifikat. Skälen för regeringens förslag: Avtalet mellan och om en gemensam marknad för elcertifikat måste ändras för att den ambitionshöjning som regeringen har föreslagit i propositionen Ambitionshöjning för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatssystemet 2015 (prop. 2014/15:123) ska kunna genom- föras. Ett ändringsavtal har utarbetats och finns i bilaga 16. består av en ingress och fem avsnitt. Avsnitt I innehåller ändringar av avtalet om en gemensam marknad för elcertifikat av . Avsnitt II aviserar att regeringen ska överlämna ett förslag som rör gällande undantag från skatteplikt för vindkraftsel och annan förnybar el som inte levereras yrkesmässigt. Avsnitt III och IV berör frågor som parterna har kommit överens om att analysera i samband med kommande kontroll- station och avsnitt V innehåller en bestämmelse om ikraftträdande. Frågan om ambitionshöjning och det ändrade målet för den gemensamma elcertifikatsmark- naden som finns i avtalets avsnitt I behandlas i regeringens proposition Ambitionshöjning för förnybar el och kontrollstation för elcertifikats- systemet 2015 (prop. 2014/15:123). Frågan om förändringar av undantag från skatteplikt, som finns i avtalets avsnitt II, behandlas i avsnitt 6.22. De frågor som berörs i avsnitt III och IV kommer att utredas i samband med nästa kontrollstation och eventuella förslag kommer att beredas när kontrollstationen genomförs. Avtalets ikraftträdande är avhängigt av att beslutar i enlighet med regeringens förslag om att begränsa gällande undantag från skatteplikt som aviseras i avsnitt II. Inriktningen i avtalet är att det ska träda i kraft . I det följande redovisas avsnitten i ändringsavtalet mer utförligt. Avsnitt I – Ändringar av avtalet om en gemensam marknad för elcertifikat av Avtalets ikraftträdande är avhängigt av att beslutar i enlighet med regeringens förslag om att begränsa gällande undantag från skatteplikt som aviseras i avsnitt II i avtalet. Detta avsnitt innehåller ändringar i avtalet om en gemensam marknad för elcertifikat av . Ändringarna avser artikel 2 om mål och förpliktelse, artikel 6 om kvotplikt och fastställande av kvoter samt artikel 14 om anmälan enligt och rådets direktiv /287EG om främjande av använd- ningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven /77/EG och 2003/30/EG. Ändringarna i artikel 2 innebär att det gemensamma målet för elcertifikatsmarknaden till 2020 höjs med (TWh), från 26,4 till till 2020. Det innebär att kravet på enighet för att kunna ändra målet för den gemensamma marknaden för elcertifikat till 2020 uppfylls och att den målsättning om en ambitionshöjning som innebär finansiering av ny förnybar elproduktion till 2020 jämfört med kan nås. Vidare åtar sig att sträva efter att annullera de elcertifikat som tillkommer med anledning av det höjda gemensamma målet om , dvs. att sträva efter att annullera elcertifikat mot- svarande ytterligare till och med . I praktiken innebär detta att det är den svenska kvotkurvan som behöver ändras för att sträva efter att de ytterligare elcertifikat som ska tilldelas som en följd av höjningen av det gemensamma målet med ska annulleras. Elproduktion från anläggningar som ingår i den gemensamma marknaden ska vid rapportering i enlighet med direktiv /28/EU fördelas lika fram tills att varje part har tillgodo- räknat sig . Därefter ska tillgodoräkna sig hela elproduktionen till dess att har tillgodoräknat sig ytterligare , dvs. Elproduktion därutöver ska delas lika mellan länderna. Avsnitt II – Förslag om begränsning av undantag från gällande skatteplikt för vindkraftsel och annan förnybar elproduktion som inte levereras yrkesmässigt Den åtar sig enligt avtalet att överlämna ett förslag till om att begränsa gällande undantag från skatte- plikt i 11 kap. 2 § LSE för sådan vindkraftsel som inte levereras yrkesmässigt och för övrig el från förnybara energikällor som inte levereras yrkesmässigt. Ett sådant förslag finns i avsnitt 6.22. Avsnitt III – Utvecklingen efter 2020 Parterna är överens om att i samband med kommande kontrollstation utreda om det finns behov av att införa en regel för när anläggningar måste vara satta i drift för att kunna godkännas för tilldelning av elcertifikat inom ramen för den gemensamma marknaden för elcertifikat. I utredningen ska det särskild värderas om möjlig- heten att godkänna anläggningar som sätts i drift efter 2020 kan påverka investeringsklimatet och måluppfyllelsen till 2020. Avsnitt IV – Författningsreglering av kvotkurvan Parterna är överens om att i samband med kommande kontrollstation värdera om kvot- kurvan kan författningsregleras så att justeringar av de årliga kvoterna som följer av gällande avtal och av ändringsavtalet inte ska behöva vara föremål för lagändring. Parterna ska ta ställning till om en sådan förändring bör genomföras. Avsnitt V – Ikraftträdande Avtalets ikraftträdande är avhängigt av att beslutar i enlighet med regeringens förslag om att begränsa gällande undantag från skatteplikt som aviseras i avsnitt II i avtalet. Inriktningen i avtalet är att det ska träda i kraft . Avtalet mellan och om ändring av avtal om en gemensam marknad för elcertifikat undertecknades i av energiminister och i av olje- och energiminister . Skatt på konsumtion – övriga punktskatter Regeringens bedömning: Ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten tas 2017 och 2019. Skälen för regeringens bedömning: reklamskatteutredning föreslog i sitt betänkande Avskaffa reklamskatten! (SOU 1997:53) ett avskaffande av lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam. Regeringen uttalade i prop. 1997/98:150 (bet. 1997/98:FiU20, rskr. 1997/98:318) att man ansåg att reklamskatten bör avskaffas. Det konstaterades dock att det saknades förutsättningar att finansiera ett totalt avskaffande av reklam- skatten. Eftersom det ansågs föreligga särskilt allvarliga problem när det gällde beskattningen av reklamtrycksaker, föreslogs ett avskaffande av skatten i denna del. Reklamskatten på reklam- trycksaker avskaffades . tillkännagav som sin mening vad skatteutskottet (bet. 2001/02:SkU20, rskr. 2001/02:201) anfört om att reklamskatten bör avvecklas och att frågan, med beaktande av de budgetpolitiska målen, bör prioriteras vid kommande budgetberedning. Efter att frågan hade tagits upp i det årliga budgetarbetet genomfördes ett andra steg i avskaffandet av den resterande reklamskatten. Ytterligare steg i avskaffandet av den resterande reklamskatten genomfördes . I budgetpropositionen anförde regeringen att det är viktigt att den resterande reklamskatten avskaffas men bedömde att förutsättningar för att finansiera ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten inte förelåg. delade i yttrande 2008/09:SkU1y regeringens bedömning men utskottet vidhöll sin tidigare inställning att hela reklamskatten ska avvecklas och förutsatte att detta kommer att ske i kommande förslag från regeringen. I budgetpropositionerna – 2014 vidhöll regeringen inställningen att den resterande reklamskatten bör avskaffas men prioriterade andra skatteändringar. har i betänkandet Översyn av det statliga stödet till dagspressen (SOU 2013:66) bedömt att reklamskatten bör avskaffas i enlighet med tillkänna- givande . Frågan om ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten prövades också i förra årets budgetberedning. Regeringen ansåg då att den resterande reklamskatten borde avskaffas men att det inte fanns förutsättningar för finansiering av detta. har som sin mening tillkännagett vad (bet. 2014/15:KU12, rskr. 2014/15:195) anför om möjligheten att stegvis påbörja processen med att avveckla reklamskatten för dagspressen. När det gäller finansiering av denna stegvisa avveckling anser utskottet att den bör genom- föras på det sätt som regeringen finner möjligt och lämpligt. Regeringen avser att ta ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten för bl.a. dagspressen genom att sänka skatten med motsvarande och med ytterligare . Hur det stegvisa av- skaffandet ska utformas behöver analyseras närmare. Regeringen avser därför att återkomma till med ett förslag om sänkning av skatten. 6.31Omräkning av tobaksskatt efter prisutveckling (indexering) Enligt bestämmelserna i lagen (1994:1563) om tobaksskatt, förkortad LTS, ska det ske en årlig indexomräkning av tobaksskattesatserna. Syftet är att realvärdesäkra skattesatserna. Senast ska regeringen, med stöd av en bestämmelse i LTS, i en förordning lägga fast det kommande kalenderårets tobaksskattesatser med hänsyn till den allmänna prisutvecklingen. Skattesatserna bestäms genom att de i LTS angivna skatte- beloppen multipliceras med det jämförelsetal, uttryckt i procent, som anger förhållandet mellan konsumentprisindex året närmast före det år beräkningen avser och prisläget . När det gäller cigaretter ska omräkningen endast avse styckeskatten. Konsumentprisindex har mellan sjunkit . En mervärdesskatteeffekt tillkommer om priset på tobak i motsvarande mån förändras och om köparen är en privatperson. För företag som har rätt att dra av denna ingående mervärdesskatt tillkommer inte någon sådan effekt. Skattesats- förändringarna för tobak redovisas i tabell 6.24. Tobaksskattesatserna kommer att framgå av en förordning som regeringen utfärdar senast . Tabell 6.24 Ändringar av skattesatserna på tobak jämfört med , inklusive mervärdesskatt Kr/styck och kr/kg -0,01 -0,0025 -0,0125 -0,01 -0,0025 -0,0125 Snus, kr/kg -0,5 -2,5 -0,5 -2,5 Skatt på konsumtion m.m. – mervärdesskatt 6.32Höjning av mervärdesskatt på biobiljetter 6.32.1 Ärendet och dess beredning I promemorian Framtidens filmpolitik (Ds 2015:31) föreslås att staten tar ett helhetsansvar för den nationella filmpolitiken och inte förlänger det nuvarande filmavtalet som löper ut . En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 13, avsnitt 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 13, avsnitt 2. Promemorian har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 13, avsnitt 3. En remissammanställning finns tillgänglig inom (dnr Ku2015/01632/MF). I detta avsnitt behandlas förslaget om att höja mervärdesskatten på tillträde till biograf- föreställningar från till . I avsnitt 6.17 behandlas slopad avdragsrätt för avgifter och bidrag som betalas till Stiftelsen . Det remitterade förslaget motsvarar budgetpropositionens förslag. Förslaget är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat lagrådets yttrande. Vid filmavtalets tillkomst infördes en avgift på av bruttobiljettintäkten mot att den dåvarande nöjesskatten på avskaffades. I samband med att blev medlem i EU infördes mervärdesskatt på tillträde till biografföreställningar. Enligt mervärdesskattedirektivet är det inte möjligt att undanta tillträde till biografföreställningar från mervärdesskatt. Det är däremot möjligt för medlemsstaterna att införa högst två reducerade skattesatser på vissa specificerade varor och tjänster. En av de utpekade tjänsterna är tillträde till biografföreställningar. tillämpar en normalskattesats på och två reducerade skattesatser på respektive . Tillträde till biografföreställningar beskattas . 6.32.3Mervärdesskatten på tillträde till biografföreställningar höjs Regeringens förslag: Mervärdesskatten på tillträde till biografföreställningar höjs från till . Ändringen träder i kraft . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: , och har inget att invända mot förslaget. Statskontoret anför att det saknas en diskussion kring varför det är motiverat att film beläggs med en högre mervärdesskattesats än t.ex. teater- och dansföreställningar. Kammarrätten i , Samverkansorganet i län och anser att förslaget kan ge upphov till gränsdragningsproblem. Oberoende filmares förbund är kritiska till förslaget. , stad, och uttrycker oro över förslaget. i anser att konsekvenserna av förslaget bör utredas närmare. i och ställer sig tveksam till förslaget. Kommuner och Landsting avstyrker förslaget och anser att det strider mot den EU- rättsliga skatteneutralitetsprincipen. En majoritet av övriga remissinstanserna och andra som har yttrat sig avstyrker förslaget. Skälen för regeringens förslag: Den reducerade skattesatsen som tillämpas för tillträde till biografföreställningar är en del i det gällande filmavtalet. Under förutsättning att filmavtalet som finansieringsmodell upphör finns det inte skäl att bibehålla en reducerad skattesats på tillträde till biografföreställningar (se även utgiftsområde 17 avsnitt 2.6.1). Några av remissinstanserna anser att förslaget kan ge upphov till gränsdragningsproblem eftersom tillträde till filmvisningar på en biograf kommer att beskattas medan visning av t.ex. en operaföreställning på en biograf beskattas . Enligt regeringens uppfattning är det vanligtvis tydligt vilken typ av föreställning som visas på en biograf. Det bör därför inte medföra några stora problem att avgöra vilken mervärdesskattesats som ska beräknas på priset vid biljettförsäljningen. Det bör heller inte vara några svårigheter för biljettförsäljaren att avgöra vilken typ av föreställning som visas, dvs. om det t.ex. är film, operaföreställning eller sportevenemang som visas på biografen. Kommuner och Landsting anser att förslaget strider mot den EU-rättsliga skatteneutralitetsprincipen eftersom tillträde till biografföreställningar kommer att beskattas med en högre skattesats än tillträde till andra föreställningar som t.ex. teater, cirkus, konserter och opera. Principen om skatteneutralitet har främst utvecklats av Europeiska unionens domstol. Principen innebär bl.a. att liknande och konkurrerande varor och tjänster ska beskattas på samma sätt. En förutsättning för att olika skattesatser på tillträde till biografföreställningar respektive tillträde till t.ex. cirkus ska vara i strid mot principen om skatteneutraliteten är därför att de båda tjänsterna är utbytbara, dvs. att en köpare av tjänsten vanligtvis kan tänka sig att byta ut tillträde till en biografföreställning mot tillträde till t.ex. en cirkusföreställning. Det är mer troligt att en person väljer mellan att se en film på en biograf eller att hyra eller köpa en film. En hyrd eller köpt film beskattas med normalskattesatsen på . Förslaget bedöms därför inte strida mot principen om skatteneutralitet. Vad som i övrigt har framförts av remissinstanserna föranleder inte heller att regeringen gör en annan bedömning. Det föreslås därför att mervärdesskattesatsen på tillträde till biografföreställningar höjs från till . Förslaget föranleder ändring av 7 kap. 1 § mer- värdesskattelagen (1994:200), se avsnitt 3.3. Ändringen föreslås träda i kraft . Sammantaget bedöms förslaget att höja mer- värdesskattesatsen för tillträde till biografföre- ställningar från , i kombination med förslaget att slopa avdragsrätten för avgifter och bidrag som betalas till i enlighet med filmavtal, öka skatte- intäkterna med 2017. Varaktigt bedöms skatteintäkterna öka med . Som en följd av den höjda mervärdesskattesatsen antas en viss ökad mervärdesskatteskuld uppstå för biografägare till staten. I beräkningarna, som i detta fall i viss mån avviker från Finans- departementets beräkningskonventioner, antas att biografägarna hanterar denna skuld genom att till hälften föra över den på konsumenterna genom ökade biljettpriser, och till hälften genom minskat företagsresultat.89 Hänsyn har i beräk- ningarna tagits till förslaget om ett slopande av avdragsrätten för avgifter och bidrag som betalas till i enlighet med filmavtal. Den faktiskt ökade kostnaden för biograferna till följd av den höjda mervärdes- skatten bedöms dock delvis kompenseras av att biografavgiften upphör. Konsekvenserna varierar mellan olika typer av biografer. Enligt uppgifter från finns 400 biografer i med totalt 759 salonger. Av dessa biografer ägs 155 av privata bolag, resterande är föreningsdrivna. Förenings- drivna biografer är i normalfallet befriade från mervärdesskatt. Ett antal större föreningsdrivna biografer är dock mervärdesskattepliktiga. Alla biografer, såväl privata som förenings- drivna, delas in i två grupper beroende på hur många föreställningar de visar. Biografer med färre än fem föreställningar kallas gröna biografer. Dessa är befriade från biograf- avgift. Alla övriga biografer kallas röda och betalar biografavgift i enlighet med överenskommelsen i filmavtalet. De mervärdesskattepliktiga röda biograferna omfattar majoriteten av biograferna. Dessa biografer har också den högsta omsättningen. Gruppen består av huvuddelen av de privatägda biograferna samt ett antal av de större förenings- drivna biograferna. Dessa biografer betalar mervärdesskatt på och biografavgift på vilket innebär att en omställning till 25 procents mervärdesskatt kommer att innebära en begränsad kostnadsökning. 89 För en närmare beskrivning av metodfrågor hänvisas till publikation Beräkningskonventioner 2015: Metoder för effektberäkningar vid ändrade skatteregler. antas helt eller i stor utsträckning kompensera de ökade kostnaderna genom höjda biljettpriser. Gröna biografer som inte är skattepliktiga för mervärdesskatt består av ett femtiotal mindre biografer som ägs av privata aktörer och som visar färre än fem föreställningar . Denna grupp av biografer bedöms komma att få den största negativa ekonomiska effekten av förändringen. Eftersom dessa biografer inte betalar någon biografavgift kommer den höjda mervärdesskatten slå igenom fullt ut som en ökad kostnad (se även utgiftsområde 17 avsnitt 2.6.1). De gröna biograferna som inte är skatte- pliktiga för mervärdesskatt är små förenings- drivna biografer som varken är belagda med mervärdesskatt eller betalar biografavgift. Denna grupp bör därför inte beröras av förändringen. De icke mervärdesskattepliktiga röda biograferna är den grupp som bedöms gynnas absolut mest av förändringen. De behöver inte längre erlägga någon biografavgift och kommer inte att beröras av den höjda mervärdesskatten. Det är dock oklart om det finns någon sådan biograf i . Förslaget bedöms inte få några effekter för eller de allmänna förvaltnings- domstolarna. Regeringens bedömning: Den s.k. slussnings- regeln i mervärdesskattelagen bör slopas. Det kommande förslaget bör träda i kraft . Skälen för regeringens bedömning: I mervärdesskattelagen (1994:200), förkortad ML, finns en särskild avdragsregel för koncerninterna tillhandahållanden av tjänster, den s.k. slussningsregeln. Den innebär att ett koncern- företag som för skattepliktig verksamhet förvärvarar tjänster som är undantagna från skatteplikt från ett annat koncernföretag får avdrag för den mervärdesskatt som det senare bolaget saknat avdragsrätt för till den del skatten kan hänföras till de utförda tjänsterna. Denna regel har av (HFD) ansetts strida mot såväl rådets direktiv /112/EG av om ett gemensamt system för mervärdesskatt som fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). HFD fann vidare att det är möjligt att grunda en rätt till återbetalning på bestämmelserna om etableringsfrihet i EUF- fördraget. har i en hemställan till (Fi2014/01878/S2) föreslagit att slussningsregeln slopas. Mot denna bakgrund anser regeringen att möjligheten att föra vidare avdragsrätten för ingående mervärdesskatt till ett annat företag inom en koncern bör slopas. En promemoria med bl.a. förslag om att slussningsregeln ska slopas har därför tagits fram inom . Promemorian har remiss- behandlats. Remissyttrandena finns tillgängliga inom (dnr Fi2015/03465/S2). Regeringen har beslutat lagrådsremiss. Det aviserade förslaget bedöms öka skatteintäkterna med 2016 och 48 miljoner i varaktig årlig effekt. Regeringen avser att återkomma till med ett förslag. En sådan ändring bör träda i kraft . 6.34Undantag från mervärdes- skatteplikt för vissa posttjänster Regeringens bedömning: Vissa posttjänster samt frimärken bör undantas från mervärdesskatte- plikt. Regeln om omsättningsland för post- tjänster bör slopas och regeln om undantag från skatteplikt för terminalavgifter bör ändras. De kommande förslagen bör träda i kraft . Skälen för regeringens bedömning: I rådets direktiv /112/EG av om ett gemensamt system för mervärdesskatt (mervärdesskattedirektivet) anges i artikel 132.1 a att medlemsstaterna från skatteplikt ska undanta tjänster och därmed förenade varu- leveranser som tillhandahålls av det offentliga postväsendet, med undantag för person- transporter och telekommunikationstjänster. I artikel 135.1 h i samma direktiv anges att medlemsstaterna från skatteplikt ska undanta leverans till det nominella värdet av frimärken giltiga för posttjänster inom respektive medlemsstats territorium, skattemärken och liknande märken. I är samtliga omsättningar av post- tjänster och frimärken mervärdesskattepliktiga. fälldes av Europeiska unionens domstol () för över- trädelse av gemenskapsrätten genom att inte undanta vissa posttjänster samt frimärken från mervärdesskatt.