prop · H3031 · 2015-09-21 00:00:00 — skulden, av vilken statsskulden utgör en över- vägande del, redovisas till nominellt värde. Den offentliga sektorns finansiella netto- Posten övriga skulder inkluderar skillnaden mellan marknadsvärdet och den AP-fonderna i ålderspensionssystemet, medan nominellt värderade Maastrichtskulden. statens finansiella nettoförmögenhet är negativ. Vid utgången av 2014 beräknas den offentliga sektorns totala nettoförmögenhet ha uppgått till skulder har i stort sett varit lika stora (se diagram 9.8). (se tabell 9.15). Den offentliga sektorns kapitalinkomster i form av räntor och utdelningar, som Den finansiella nettoförmögenheten, dvs. huvudsakligen är hänförliga till ålderspensions- skillnaden mellan finansiella tillgångar och systemet, överstiger också ränteutgifterna. skulder, uppgick till eller totala skulden inkluderar statens samt den kommunala sektorns åtaganden för de förmåns- bestämda tjänstepensionerna som intjänats efter De totala skulderna för de fonderade tjänstepensionerna ingår, i likhet med premiepensionssystemet, inte i den offentliga sektorn utan redovisas i försäkrings- 92 Däremot ingår inte tillgångar i form av mark, dessa finns inte redovisade i den officiella statistiken. tjänstepensioner intjänade ingår inte. Diagram 9.8 Den offentliga sektorns finansiella Nettoförmögenhet 1990–2019 Procent av BNP. Utfall –2014, prognos –2019. Total nettoställning, höger axel Källor: och egna beräkningar. Underskottet i det finansiella sparandet bidrar i frånvaro av värdeförändringar till att den finansiella nettoförmögenheten minskar från av BNP av BNP 2015 (se tabell 9.16).94 Den finansiella nettoförmögenheten minskar med 0,8 procent- enheter som andel av BNP till följd av den relativt starka BNP-tillväxten (se sista raden i tabell 9.16). Tabell 9.16 Den offentliga sektorns finansiella netto- förmögenhet 2014–2019 Procent av BNP. Utfall , prognos –2019. -11,1 -11,3 -11,6 -11,3 -10,5 -9,5 -0,4 -0,7 -1,0 -1,3 -1,5 -1,9 -1,8 -1,8 -1,3 -0,8 -0,4 -1,9 -0,9 -0,9 -0,5 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,2 -0,7 -0,8 -0,7 -0,7 -0,6 -0,5 Källor: och egna beräkningar. Den finansiella nettoförmögenheten fortsätter att minska som andel av BNP 2016–2019. Över- skotten i det finansiella sparandet mot slutet av perioden kompenserar inte den minskning av förmögenhetskvoten som följer av att BNP ökar. Den finansiella nettoförmögenheten beräknas 2019 uppgå till ca , vilket motsvarar av BNP. Fram beräknas den finansiella nettoförmögenheten, i absoluta tal, ha minskat med ca jämfört med , vilket främst beror på förändringen av det ackumulerade finansiella sparandet. Statsskulden uppgick till 2014, vilket var en ökning med jämfört med (se tabell 9.17 och diagram 9.9). Ökningen berodde främst på ett ökat lånebehov, men också på relativt stora förändringar av de s.k. statsskuldsdisposition- erna, som bl.a. innefattar orealiserade valutakursdifferenser som påverkar skulden, men inte statens budgetsaldo och lånebehov. Diagram 9.9 Statsskuldens utveckling –2019 Utfall , prognos –2019 Skuldkvot, procent av BNP 00 01 02 03 04 05 06 07 Källor: och egna beräkningar. 94 I prognosen ingår endast värdeförändringar till följd av de förväntade valutakursförändringarnas effekt på statsskulden. Däremot görs ingen prognos för utvecklingen på värdeökningar av värdepappersinnehavet. beräknas statsskulden öka med till , men minska som andel av BNP. bidrar de växande budgetöverskotten till att statsskulden minskar, både nominellt och uttryckt som andel av BNP. beräknas skuldkvoten, dvs. statsskulden som andel av BNP, uppgå till . Tabell 9.17 Statsskuldens förändring 2014–2019 Utfall , prognos –2019. skuld vid ingången av Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . 1Identiskt med statens budgetsaldo med omvänt tecken. 2I den okonsoliderade statsskulden ingår statliga myndigheters innehav av statspapper. 3Här avses konsoliderad statsskuld vilket innebär att statliga myndigheters innehav av statspapper räknats bort. 4Avser statsskuldsförändring beräknad på den konsoliderade statsskulden. Källor: och egna beräkningar. Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld är låg Den konsoliderade bruttoskulden, den s.k. Maastrichtskulden, definieras av EU-regler och används vid bedömningen av medlemsländernas offentliga finanser inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten. För svenska förhållanden innebär definitionen att skulden består av den konsoliderade statsskulden och kommun- sektorns skulder på kapitalmarknaden, med avdrag för AP-fondernas innehav av stats- obligationer. Inför EU-inträde uppgick den konsoliderade bruttoskulden till , vilket motsvarade av BNP (se diagram 9.10). har det nominella värdet ökat med ca , för att vid utgången av 2014 uppgå till . Diagram 9.10 Den konsoliderade bruttoskulden –2019 Konsoliderad skuld, mdkr Konsoliderad skuld, procent av BNP Källor: och egna beräkningar. Merparten av ökningen skedde 2012–2014, då skulden ökade med ca , vilket motsvarar av BNP. Statens finansiering av lån för förstärk- ningen av valutareserven ökade 2013 skulden . Vidare ökade skulden med av BNP till följd av regel- förändringar som innebar att andra myndigheter än får inneha utestående åter- köpsavtal avseende finansiella instrument, s.k. repor över . Effekten bruttoredovisas i NR, men är lika stor på tillgångar och skulder och därför neutral för den finansiella förmögen- heten. Eftersom dessa repor hanteras av Kammarkollegiet påverkas inte statsskulden enligt budgeten. I övrigt bidrog underskotten i de offentliga finanserna till att skulden ökade. Diagram 9.11 Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld fördelad på sektorer Procent av BNP. Utfall –2014, prognos –2019. Anm.: Summan av de tre delsektorernas skuld överstiger den totala Maastricht- skulden eftersom den totala skulden är konsoliderad. Källor: och egna beräkningar. Skulden har emellertid minskat kraftigt som andel av BNP och uppgick vid utgången av 2014 till av BNP (skuldkvoten), vilket kan jämföras med referensvärdet inom stabili- tets- och tillväxtpakten om högst av BNP (se diagram 9.11 och tabell 9.18). Utvecklingen av skulden beror på det finansiella sparandet, som kan fördelas på primärt sparande, ränteutgifter och det s.k. stock-flödet. Detta flöde utgörs av finansiella transaktioner och periodiseringar som inte påverkar det finansiella sparandet. Bruttoskulden beräknas öka till följd av underskotten i det finansiella sparandet , men i långsammare takt än BNP. beräknas skulden uppgå till av BNP. Tabell 9.18 Den offentliga sektorns konsoliderade brutto- skuld och bidrag till förändringen 2014–2019 Procent av BNP om inte. Utfall , prognos –2019. -0,5 -1,1 -1,1 -1,6 -1,7 -0,1 -0,6 -1,1 -0,2 -0,5 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -1,4 -1,9 -1,9 -1,8 -1,7 -1,5 Källor: och egna beräkningar. 9.4Finansiellt sparande enligt olika bedömare I detta avsnitt redovisas en jämförelse mellan de senaste prognoserna för det finansiella sparandet gjorda av regeringen i denna proposition, (), (), , , Europeiska kommissionen och (). Vid en jämförelse av de olika bedöm- ningarna är det viktigt att beakta att de har gjorts och kan bygga på olika antaganden om den framtida politiken. Prognosjämförelse avseende det finansiella sparandet Regeringen räknar med en snabbare åter- hämtning i de offentliga finanserna än vad fram- för allt de andra inhemska bedömarna gör. Jämfört med både ESV och KI uppgår skillnaden i bedömningen av det finansiella sparandet 2015 till av BNP (se tabell 9.19). Skillnaden gentemot regeringens prognos kan i stor utsträckning förklaras av att såväl ESV som KI prognostiserar lägre inkomster till följd en svagare utveckling av skattebaserna. Tabell 9.19 Bedömningar av finansiellt sparande 2015– 2019 -0,9 -0,9 -0,5 -1,5 -1,0 -0,5 -0,1 -1,5 -1,0 -0,4 -1,3 -1,2 -0,9 -0,5 -1,5 -1,0 -1,4 -0,8 -0,4 -1,2 -0,5 -1,3 -0,6 -0,4 -0,1 Anm.: prognos utan åtgärder inkluderar prognos på åtgärder 2016. Källor: , , , Europeiska kommissionen, samt (). Regeringens prognoser av det finansiella sparandet skiljer sig även från Europeiska kommissionens prognoser. Skillnaden uppgår till av BNP 2015. Skillnaderna mellan de olika prognoserna beror framför allt på olika bedömningar av den ekonomiska återhämt- ningen, konsumtionsefterfrågan, utvecklingen på arbetsmarknaden och inflationsutvecklingen. Prognosskillnaden mellan ESV och regeringen för det finansiella sparandet kvarstår till följd av olika bedömningar av utvecklingen av skattebaserna. Prognosjämförelse avseende det strukturella sparandet I tabell 9.20 redovisas olika bedömares progno- ser för den offentliga sektorns strukturella sparande. Skillnaderna gentemot andra bedö- mare är i vissa fall större vid jämförelse av det strukturella sparandet än för det finansiella Detta beror på dels olika prognoser för BNP-gapet, dels olika beräkningsmetoder. Även om det föreligger skillnader uppskattar samtliga inhemska bedömare att det strukturella sparandet ligger tydligt av BNP och att överskottsmålet vid en oförändrad finanspolitik inte förväntas nås under mandat- perioden. Tabell 9.20 Bedömningar av strukturellt sparande 2015– 2019 Procent av BNP eller potentiell BNP -0,4 -0,4 -0,3 -0,8 -0,5 -0,5 -0,3 -0,8 -0,5 -0,3 -1,2 -1,1 -0,8 -0,5 -1,0 -0,9 -0,5 -1,0 -0,7 -0,7 -0,5 -0,2 Anm.: prognos utan åtgärder inkluderar prognos på åtgärder 2016. Källor: , , Europeiska kommissionen, , (), och egna beräkningar. 9.5Uppföljning av den offentliga sektorns finanser Det finansiella sparandet har reviderats ned med till -, eller av BNP i förhållande till ekonomiska vårproposition(se tabell 9.21). har prognosen för det finansiella sparandet reviderats upp med , eller av BNP. Prognosen för inkomster från framför allt skatt på kapital, men även från mervärdesskatt, har reviderats upp i förhållande till beräkningen ekonomiska vårproposition (prop. 2014/15:100). Även lägre beräknade utgifter för bl.a. räntor och investeringar i kommunsektorn medför att det finansiella sparandet förstärks i förhållande till den föregående beräkningen. Tabell 9.21 Offentliga sektorns inkomster och utgifter. Aktuell prognos och jämfört med ekonomiska vårproposition Miljarder kronor och procent av BNP -1,9 -1,4 -0,7 -0,4 -0,2 -0,1 -0,1 -1,9 -0,9 -0,9 -0,5 Källor: och egna beräkningar. –2019 har den offentliga sektorns finansiella sparande i stället reviderats ned jämfört med prognosen i vårpropositionen. Såväl inkomster som utgifter beräknas bli högre än den föregående beräkningen till följd av de aviserade och föreslagna åtgärderna i denna proposition. Justerat för de finansierade sats- ningarna som beskrivs i denna proposition har i första hand inkomsterna från bolagsskatten reviderats ned. Vidare beräknas utdelningarna bli lägre än ekonomiska vårproposition. Till följd av de aviserade och föreslagna åtgärderna ökar utgifterna både för staten och för kommunsektorn. beräknas utgifterna för ålderspensioner och räntor bli lägre . Sammantaget har det finansiella sparandet reviderats ned något, som mest 2016. beräknas framför allt det finansiella sparandet i staten bli högre. har sparandet i staten och kommunsektorn reviderats ned, medan överskottet i ålders- pensionssystemet i stället beräknas bli högre än vad som beräknades i vårpropositionen. Konsoliderad bruttoskuld och den finansiella nettoförmögenheten jämfört med ekonomiska vårproposition Den finansiella nettoförmögenheten har reviderats ned med ca 40–för hela prognosperioden jämfört med prognosen ekonomiska vårproposition. Detta är i första hand en effekt av att () har korrigerat utfallet för marknadsvärderingen av statsskulden enligt finansräkenskaperna. Denna justering påverkar dock inte Maastrichtskulden eller statsskulden enligt redovisningsstrukturen för statens budget. I övrigt följer revideringarna den försämring som beräknas för det ackumulerade finansiella sparandet. Även den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld har reviderats , vilket beror på att SCB klassat om tillfälliga medelsförvaltning, inom premie- pensionssystemet, från sektorn offentlig förvaltning till försäkringssektorn. I och med denna omklassning beräknas den konsoliderade bruttoskulden bli ca högre i nivå jämfört med tidigare beräkning. Bortsett beräknas den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld bli 4–högre än vad som beräknades ekonomiska vår- proposition, vilket i huvudsak beror på revideringarna av det finansiella sparandet. Tabell 9.22 Offentliga sektorns finansiella nettoförmögen- het. Aktuell prognos och förändringar jämfört med ekonomiska vårproposition Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall , prognos –2019. Källor: och egna beräkningar. Kommunsektorns finanser och sysselsättning 10 Kommunsektorns finanser och sysselsättning –Kommunsektorns resultat före extra- ordinära poster uppgick till 14 miljarder redovisade ett resultat på . Medelresultatet för kommun- sektorn har uppgått till 2010–2014. –Skatteinkomsterna bedöms öka starkt , i och med att läget på arbetsmarknaden successivt förbättras. I genomsnitt väntas ökningen uppgå till 2016–2019. –Den starka utvecklingen av inkomsterna ger utrymme för såväl ökade utgifter som en förbättring av kommunsektorns finansiella sparande och resultat . Det finansiella sparandet bedöms dock vara negativt och uppgå till mellan -10 och -2016 – 2019. Resultatet beräknas vara positivt och uppgå till 14– . –Den kommunala konsumtionen beräknas öka i fasta priser 2015 och med 2016–2019. Den starka ökningen av konsumtionen bedöms vara tillräcklig för att möta det ökade resursbehovet som de demografiska förän- dringarna medför. bl.a. av regeringens föreslagna satsningar i denna proposition. –Sammantaget bedöms den kommun- finansierade sysselsättningen öka med ca 110 000 personer 2014–2019. 10.1Kommunsektorns betydelse för svensk ekonomi Kommunsektorn, dvs. kommuner och landsting, ansvarar för merparten av de skattefinansierade välfärdstjänsterna. Sektorn utgör därmed en viktig del av den svenska ekonomin. Dess totala utgifter motsvarade 2014 av BNP, varav utgjordes av konsumtionsutgifter. Resterande del bestod av transfereringar, investeringar och ränteutgifter. De kommunala konsumtionsutgifterna inne- fattar utgifter för de skattefinansierade välfärds- tjänsterna inom framför allt områdena hälso- och sjukvård, utbildning samt social verksamhet. Dessa verksamheter är obligatoriska uppgifter som kommuner och landsting enligt lag ansvarar för. Andra obligatoriska uppgifter är t.ex. rädd- ningstjänst och kollektivtrafik. Frivilliga verk- samheter, såsom kultur- och fritidsverksamhet, utgör en mindre del av de kommunala verk- samheterna. Kommunerna och landstingen sysselsätter ungefär en fjärdedel av det totala antalet sysselsatta i . Därtill kommer personer anställda i privata företag som utför tjänster som finansieras av kommuner och landsting. var drygt 1,2 miljoner personer sysselsatta i kommunalt finansierad verksamhet 2014. av dessa var kvinnor. Kommunerna och landstingen finansierar i huvudsak sin verksamhet med inkomstskatt. Statsbidragen, som är den näst största inkomstposten för kommunsektorn, utgörs av generella och riktade statsbidrag. De senare är avsedda att användas till vissa specifice- rade verksamheter eller ändamål. Därutöver kan kommuner och landsting i viss utsträckning finansiera sina verksamheter med avgifter, t.ex. barnomsorgsavgift. 10.2Finansiellt sparande och ekonomiskt resultat Två tredjedelar av kommunsektorns inkomster utgörs av skatt på inkomster från arbete. Statsbidragen utgör av inkomsterna. Skatteinkomsterna bestäms av de skattesatser som kommunerna och landstingen fastställt samt av utvecklingen av det kommunala skatteunderlaget. Det kommunala skatte- underlaget består främst av summan av utbetalda löner, , och pensioner, . Eftersom den totala lönesumman utgör det huvudsakliga skatteunderlaget är det av stor betydelse för kommunsektorns inkomster hur sysselsättningen i ekonomin som helhet utvecklas. Kommunsektorns inkomster har en stor påverkan på utvecklingen av konsumtions- utgifterna. Enligt 8 kap. 4 § kommunallagen (1991:900) ska kommuner och landsting upprätta en budget där kostnaderna inte överstiger intäkterna, det s.k. balanskravet.95 Dessutom ställer lagen krav på god ekonomisk hushållning.96 Av denna anledning har många kommuner och landsting finansiella mål som 95Om resultatet ändå blir negativt måste det kompenseras med överskott , om det inte föreligger synnerliga skäl. Kommuner och landsting har möjlighet att under vissa angivna förutsättningar reservera överskott i s.k. resultatutjämningsreserver som kan användas för att täcka underskott . 96Kommunallagens krav på god ekonomisk hushållning innebär bl.a. att kommunerna och landstingen ska fastställa egna finansiella mål och ha en långsiktigt hållbar ekonomi. bygger på att resultatet ska uppgå till en andel av skatteintäkterna och de generella statsbidragen. I praktiken innebär detta att kommuner och landsting oftast budgeterar för positiva resultat. Skillnaden mellan resultat och finansiellt sparande Balanskravet och kravet på god ekonomisk hushållning för kommuner och landsting är kopplade till resultatet, medan det finansiella sparandet är kopplat till målet för den offentliga sektorns finansiella sparande. Det finansiella sparandet motsvarar skillnaden mellan inkomster och utgifter.97 Den större delen av skillnaden mellan resultatet och det finansiella sparandet förklaras av redovisningen av investeringar och avskrivningar. I resultatet ingår endast årets avskrivningar och inte årets investeringsutgifter. I det finansiella sparandet ingår däremot investeringarna som en utgift, vilket drar ned det finansiella sparandet som investeringen görs. Däremot belastar inte avskrivningar det finansiella sparandet. I regeringens prognos över kommunsektorns finanser antas kommunsektorn bedriva en utgiftspolitik som är förenlig med balanskravet och att den genomsnittliga kommunalskatte- satsen är oförändrad. Vidare grundar sig prognosen på ett antagande om oförändrad politik, inklusive beslutade, föreslagna och aviserade förändringar av statsbidragen. De riktade statsbidragen kan dock variera på grund av vissa utgifter som är kopplade till antalet personer i olika ersättnings- och transfererings- system, t.ex. antalet asylsökande. Sammantaget blir tillväxten i skatteunderlaget i prognosen viktig för utvecklingen av inkoms- terna. antas kommunsektorn som helhet redovisa ett resultat som är i linje 97 Det finansiella sparandet definieras av det internationella regelverket för nationalräkenskaperna. Det är nationalräkenskaperna som är grunden för regeringens utfallsredovisning och prognos för kommunsektorns finanser. med god ekonomisk hushållning.98 Den progno- stiserade utvecklingen av skatteunderlaget blir därmed styrande för prognosen för utgifterna . Finansiellt sparande och ekonomiskt resultat 2014 har kommunsektorn redovisat starkare finanser än och . Det ekonomiska resultatet har varit positivt alla år (se diagram 10.1). Skillnaden mellan det finansiella sparandet och resultatet har ökat, främst på grund av högre investeringsutgifter.99 Diagram 10.1 Finansiellt sparande och resultat 1993–2019 Utfall –2014. Resultat före extraordinära poster Källor: och egna beräkningar. av från Försäkring100 2014, dels på en förhållandevis svag utveckling av skatte- underlaget. Vidare ökade den kommunala konsumtionen , vilket var en högre ökningstakt än . Resultatet för kommunsektorn före extra- ordinära poster uppgick till 2014. Det var ungefär i samma nivå som 2013 (se diagram 10.1).101 Tabell 10.1 Kommunsektorns resultaträkning 2010–2014 Källa: , räkenskapssammandrag. Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Ett fåtal mindre korrigeringar av historiska värden har gjorts jämfört med tidigare presentationer. Generella statsbidrag redovisas enligt redovisningen i kommuner och landsting och inte enligt nationalräkenskaperna. Det innebär att läkemedelsstatsbidraget och fastighetsavgiften ingår. Det finansiella sparandet i kommunsektorn uppgick preliminärt till -, eller -0,av BNP, vilket var en kraftig försämring jämfört med . Det försämrade finansiella sparandet berodde dels på att kommunsektorn, till skillnad från de närmast föregående åren, inte fick några återbetalningar 98God ekonomisk hushållning antas i prognosen motsvara ett resultat som motsvarar av skatteintäkterna och de generella statsbidragen. 99Kommunsektorns finanser har även påverkats av tillfälliga poster, exempelvis förändringar av diskonteringsräntan för pensioner, som påverkar jämförelsen mellan resultatet och det finansiella sparandet. Resultatet 2014 påverkades dock av att realisationsvinsterna vid försäljning av 100 Försäkring ägs av arbetsmarknadens parter. Genom kollektivavtal försäkras bl.a. anställda inom kommuner, landsting, och vissa kommunala bolag. Försäkring har beslutat att betala tillbaka för bl.a. kollektivavtalad sjukförsäkring på grund av färre sjukersättningsfall. Utbetalningarna sker eftersom Försäkring kan minska reserverna för framtida utbetalningar. 101 Resultatet före extraordinära poster påverkades 2013 av två poster som på sektornivå tog ut varandra. Den ena posten var en återbetalning av tidigare inbetalda försäkringspremier från Försäkring om totalt , varav utbetalades till kommunerna, och den andra posten var en sänkning av den dis- konteringsränta som används vid beräkningen av pensionsskulden om totalt -, varav -avsåg landstingen. anläggningstillgångar var större än normalt. Kommunernas resultat uppgick till och landstingens till . Medelresultatet före extraordinära poster har för kommunsektorn som helhet uppgått till 2010–2014. Resultatet för kommunsektorn efter extraordinära poster, årets resultat, uppgick till 2014. Det var lägre än 2013 (se tabell 10.1). påverkades dock resultatet för kommunerna av en extraordinär intäkt om ca till följd av en kommuns avyttring av dotterbolag. Förbättrat finansiellt sparande och ekonomiskt resultat 2015–2019 bedöms kommunsektorn redovisa ett förbättrat finansiellt sparande jämfört med föregående år. Försäkring har beslutat att återbetala inbetalda på ca till kommuner och landsting 2015. utvecklas skatte- underlaget i kommunsektorn betydligt bättre till följd av det förbättrade läget på arbets- marknaden. Den genomsnittliga skattesatsen i kommunsektorn höjdes vidare eller per i beskattningsbar inkomst. Beslutade och aviserade reformer innebär att statsbidragen höjs, vilket bidrar till att dessa ökar snabbt, särskilt 2016 och 2017. Skatte- inkomsterna fortsätter att öka i god takt. Ökningen av skatteinkomsterna ger utrymme för både en stark ökning av den kommunala konsumtionen och en förbättring av kommunsektorns finansiella sparande och resultat (se tabell 10.2). Under den senare delen av prognosperioden –2019 förväntas både statsbidragen och skatteinkomsterna utvecklas något svagare. Detta beror i huvudsak på att lönesumman ökar långsammare när arbetsmarknaden når balans och på prognosprincipen om oförändrade skattesatser i kommunsektorn. Det finansiella sparandet och resultatet försämras därmed 2018 och 2019. Kommunsektorn bedöms som helhet uppnå ett resultat som är i linje med god ekonomisk hushållning. Tabell 10.2 Kommunsektorns finanser 2014–2019 Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall , prognos –2019 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . 1Kommunsektorns kompensation för mervärdesskatten är inkluderad i övriga inkomster och inte i statsbidragen. 2Inkluderar nettoköp av mark och fastigheter. Eftersom försäljningen vanligtvis överstiger köp är denna nettopost negativ, vilket minskar de redovisade utgifterna med några miljarder kronor . Källor: och egna beräkningar. Kommunsektorns inkomster består framför allt av inkomster från skatt på arbete och av statsbidrag. Skatteinkomsterna är till stor del beroende av utvecklingen på arbetsmarknaden. Statsbidragens utveckling påverkas främst av beslutade, föreslagna och aviserade förändringar till följd av ny politik, men även av demografiska förändringar. Stark tillväxt i sysselsättningen ökar skatteinkomsterna framöver