prop · H3031d21 · 2015-09-21 00:00:00 — 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Förslag till statens budget Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Politikens prioriteringar 2015–2020 ............................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder ...................... Analys och slutsatser ....................................................................... Prioriteringar för den regionala tillväxtpolitiken........................... 2.6.4Utvecklad styrning, sektors-samordning och resultatfokus i det 1:1 Regionala tillväxtåtgärder.......................................................... 2.7.31:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 2014–2020......................................................................................... 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt ........................ Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2016–2019. Utgiftsområde 19 Regional tillväxt .. Tabell 2.3 Ramnivå 2016 realekonomiskt fördelad. Tabell 2.4 Skatteutgifter .................................................................................................. Tabell 2.5 Regeringens prioriteringar och politikområden av betydelse för Tabell 2.6 Indikatorer för att följa utvecklingen i regioner ............................ Tabell 2.7 Vissa centrala indikatorer för insatser som finansieras inom UO19 och dess medfinansiering...................................................................................... Tabell 2.8 Regionalt beslutade projektmedel 2014 från anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder fördelat på respektive län och prioriteringarna i den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 2007–2013...................................................................................... Tabell 2.9 Regionala beslutade projektmedel från anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder fördelat på den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 2007–2013 Tabell 2.10 Regionala beslutade projektmedel 2014 från anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder, sorterat efter nationella ämnesområden och Tabell 2.11 Total finansiering av projektverksamhet –2014 uppdelad på finansiär ............................................................................................ Tabell 2.12 Totalt utbetalda riskkapitalinvesteringar per program fördelat på bransch i de regionala strukturfondsprogrammen perioden –2013 ........... Tabell 2.13 Den totala omfattningen EU-medel och nationell medfinansiering för de åtta regionala programmen perioden –2020 ..................................... Tabell 2.14 Den totala omfattningen, inkl. EU-medel samt offentlig och privat nationell medfinansiering, för de sex gränsregionala och tre transnationella programmen som deltar i perioden –2020...................................... Tabell 2.15 Vissa resultatindikatorer om beviljade selektiva regionala företagsstöd 2011–2014.............................................................................................................. Tabell 2.16 Beviljade selektiva regionala företagsstöd av länsstyrelser, berörda landsting, samverkansorganet i län och samt fördelade på län.......................................................... Tabell 2.17 Beviljade selektiva regionala företagsstöd fördelade på de största Tabell 2.18 Utbetalt regionalt transportbidrag fördelat på län 2010–2014 .................. Tabell 2.19 Jämställdhetsindikatorer för regionala företagsstöd 2014 ......................... Tabell 2.20 Fördelning av kvinnor och män i procent av beräknad antal nya arbetstillfällen genom regionala företagsstöd åren 2011–2014 .......................... 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.21 Beslutat stöd till kommersiell service, fördelat på län åren 2011–2014 .... Tabell 2.22 Anslagsutveckling 1:1 Regionala tillväxtåtgärder ...................................... Tabell 2.23 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder.... Tabell 2.24 Härledning av anslagsnivån 2016–2019, för 1:1 Regionala Tabell 2.25 Anslagsutveckling 1:2 Transportbidrag ...................................................... Tabell 2.26 Härledning av anslagsnivån 2016–2019, för 1:2 Transportbidrag ............. Tabell 2.27 Anslagsutveckling 1:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020.............................................................................................. Tabell 2.28 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020.............................................................. Tabell 2.29 Härledning av anslagsnivån 2016–2019, för 1:4 Europeiska regionala 2014–2020........................................................................................................................ 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Diagram 2.1 Daglönesumma per sysselsatt i privat företagssektor, perioderna 2003–2005 och 2011–2013, FA-regioner (punkterna avser 2003–2005) ........... Diagram 2.2 Flyttnetto per 1 000 invånare perioderna 2002–2004 och 2012–2014, FA-regioner (punkterna avser 2002–2004) ......................................................... Diagram 2.3 Förvärvsintensitet 20–, procent 2003 och 2013, FA-regioner (punkter avser 2002–2004)................................................................................... 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2017–2023 (avsnitt 2.7.1), 2.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidi- gare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 4 2017–2023 (avsnitt 2.7.3), 3.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 19 Regional tillväxt enligt följande uppställning: 1:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Utgiftsområde 19 Regional tillväxt omfattar medel för hållbara regionala tillväxtinsatser i form av projektverksamhet och olika former av regionala företagsstöd samt utbetalningar från Europeiska regionala utvecklingsfonden. Regionala hänsyn ska också tas inom andra utgiftsområden. För att uppnå målet för den regionala tillväxtpolitiken är tvärsektoriell styrning av resurser inom i princip samtliga utgifts- och politikområden av avgörande betydelse. Bland aktörer på nationell nivå som har ansvar och uppgifter inom den regionala tillväxtpolitiken finns främst , Verket för innovationssystem (), , , Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys), (), , , , , , , , , Havs- och vattenmyndigheten, , , , , , Natur- vårdsverket, , , Myndigheten för , universitet och högskolor, Arbetsförmedlingen, Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ESF- rådet), och (). Utgångspunkten för statliga myndigheter och statligt ägda bolag är att de så långt som möjligt ska erbjuda en likvärdig tillgång till service för alla medborgare och företag. I , , och har länsstyrelserna det regionala utvecklingsansvaret. I , , , , , , , och är det som har detta ansvar och i är det som är ansvarig. I , , , , , och har samverkansorganet motsvarande ansvar. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt 1:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 2015 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden Totalt för utgiftsområde 19 Regional tillväxt Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Utgifterna inom utgiftsområdet blev ca lägre än anvisade medel. Det beror bl.a. på att utfallet av transportbidraget blivit lägre då den ekonomiska krisen fortfarande påverkar företagens leveranser av produkter. Prognosen är att utgifterna inom utgiftsområdet blir ca lägre än anvisat. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2016–2019. Utgiftsområde 19 Regional tillväxt Förändring till följd av: till/från andra Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Tabell 2.3 Ramnivå 2016 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 19 Regional tillväxt Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1 Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2 Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3 Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Samhällets stöd till företag och hushåll inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt redovisas i huvudsak på utgiftssidan av statens budget. Vid sidan av dessa stöd finns även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en enhetlig beskattning, s.k. skatteutgifter. Regional nedsättning av egenavgifter Enligt lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980) ska enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag med fast driftsställe i stödområde A vid beräkning av egenavgifterna göra ett avdrag från egenavgifterna av avgiftsunderlaget , dvs. Fiskeri-, vattenbruks-, jordbruks- och transportverksamhet är undantagna från nedsättning på grund av EU-regler. Skatteutgiften avser egenavgifter. Regional nedsättning av arbetsgivaravgifter Enligt lagen om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980) får arbetsgivare med fast driftsställe i stödområde A göra ett avdrag från arbetsgivaravgifterna av avgiftsunderlaget, dock högst med per kalendermånad. Nedsättningen gäller inte för kommuner, landsting, statliga myndigheter, statliga affärsdrivande verk eller registrerade trossam- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Vidare är fiskeri-, vattenbruks-, jordbruks- och transportverksamhet undantagna från nedsättningen på grund av EU-regler. Skatteutgiften avser arbetsgivaravgifter. Nedsatt energiskatt på elförbrukning i vissa kommuner Energiskattesatserna på el följer av 11 kap. 3 § lagen (1994:1776) om skatt på energi. för skatt på el utgörs av den skattesats som merparten av de svenska hushållen och serviceföretagen betalar. Den uppgår till /kWh 2015. I samtliga kommuner i , och , samt kommunerna i , i , i samt kommunerna i är dock skattesatsen för el som förbrukas inom dessa sektorer nedsatt till /kWh. Skatteutgiften uppgår till /kWh. Bidrag till regionala utvecklingsbolag Avdrag får göras för bidrag som lämnas utan villkor till ett regionalt utvecklingsbolag enligt 16 kap. 12 § inkomstskattelagen (1999:1229). Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. Målet för den regionala tillväxtpolitiken är utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft (prop. 2007/08:1, utg. omr. 19, bet 2007/08: NU2, rskr. 2007/08:99). Regionala hänsyn och tvärsektoriell styrning av resurser inom i princip samtliga utgifts- och politikområden är av särskild betydelse för måluppfyllelsen. Detta är en följd av att den regionala tillväxtpolitiken omfattar betydligt fler åtgärder än de som finansieras inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Den regionala tillväxtpolitiken ska bidra till regeringens tre prioriterade områden: att nå det övergripande målet om att ha lägst arbetslöshet i 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 EU 2020; att nå de nationella miljömålen och att sluta jämställdhetsgapet. Regeringens mål för jämställd regional tillväxt är att kvinnor och män ska ha samma förutsättningar att nå inflytande i det regionala tillväxtarbetet och få tillgång till tillväxtresurser. har beslutat om ett generationsmål och om 16 miljökvalitetsmål som uttrycker den miljömässiga dimensionen av hållbar utveckling (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377). Sammanhållningspolitiken är EU:s politik för regional tillväxt och sysselsättning. Dess mål är att bidra till ekonomisk, social och territoriell sammanhållning inom EU. 2020-strate- gin är vägledande för sammanhållningspolitiken –2020. Strategin bygger på följande tre prioriteringar som också är tänkta att förstärka varandra. –Smart tillväxt: utveckla en ekonomi baserad på kunskap och innovation. –Hållbar tillväxt: främja en resurseffektivare, grönare och konkurrenskraftigare ekonomi. –Inkluderande tillväxt (tillväxt för alla): stimulera en ekonomi med hög sysselsättning och med social och territoriell sammanhållning. 2.4.2Politikens prioriteringar 2015– 2020 fattade regeringen beslut om en nationell strategi för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 (dnr N2015/5297/RT). Den regionala tillväxtpolitikens prioriterade områden är enligt strategin innovation och företagande, attraktiva miljöer och tillgänglighet, kompetensförsörjning samt internationellt samarbete. I tabell 2.5 fram- går politikområden med resurser av betydelse för prioriteringarna. Resultatredovisningen kommer fr.o.m. budgetpropositionen att anpassas efter ovan nämnda nationella strategi. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.5 Regeringens prioriteringar och politikområden av betydelse för prioriteringarna Resurser av betydelse för prioriteringarna Finns framför allt inom regional tillväxtpolitik, närings- politik, forskningspolitik, politik för de areella näringarna, landsbygd och livsmedel, kulturpolitik, energipolitik, miljö- politik, politik för regional samhällsorganisation, integrationspolitik, utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande samt jämställdhetspolitik. Attraktiva miljöer och tillgänglighet Finns framför allt inom regional tillväxtpolitik, transport- politik, politiken för informationssamhället, politik för regional samhällsorganisation, förvaltningspolitik, politik för de areella näringarna, landsbygd och livsmedel, bostadspolitik, hållbart samhällsbyggande, miljöpolitik, energipolitik, kulturpolitik och jämställdhetspolitik. Resurser av betydelse för måluppfyllelsen finns också inom ramen för allmänna bidrag till kommuner. Finns framför allt inom regional tillväxtpolitik, närings- politik, utbildningspolitik, forskningspolitik, arbetsmarknadspolitik, transportpolitik, integrationspolitik Resurser av betydelse finns inom flertalet av ovan nämnda 2.5.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder En rad olika faktorer påverkar den regionala utvecklingen, bl.a. skiljer sig regionerna åt med avseende på tätorts-, befolknings-, utbildnings-, närings- och företagsstruktur samt infrastruktur. Det gör att exempelvis internationella och nationella konjunkturförändringar påverkar regioner på olika sätt. Dessutom har regioner olika förmåga att nyttja sina regionala förutsättningar i form av bl.a. innovations- och förnyelseförmåga samt regionalt ledarskap. Den regionala tillväxtpolitikens effekter är ofta svåra att mäta och särskilja från övergripande konjunktur- och strukturförändringar. I detta avsnitt redovisas indikatorer för att följa utvecklingen i regioner fördelat på prioritering i den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020. Eftersom den regionala tillväxtpolitikens prioriteringar innefattar insatser inom ett stort antal politikområden har även indikatorerna en stor bredd. Utvecklingen beskrivs för 72 FA-regioner, dvs. funktionellt avgränsade arbetsmarknadsregioner med arbetspendling över kommungräns som utgångspunkt. Beskrivningen bygger på tre huvudindikatorer och ett antal delindikatorer som relaterar till prioriteringar i den nationella strategin. I tabell 2.6 redovisas dessa indikatorer som syftar till att belysa långsiktiga strukturella och dynamiska förändringar fördelat på prioriteringarna i den nationella strategin. Kortsiktiga regionalekonomiska förändringar avspeglas genom måtten modellbaserad lönesumma och arbetslöshet. För en mer utförlig beskrivning och analys, se Tillväxtanalys kommande . Indikatorerna belyser regioners olika strukturella förutsättningar och dynamiska förändringar, där så är möjligt, för den senaste tioårsperioden. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.6 Indikatorer för att följa utvecklingen i regioner Långsiktig prioritering utifrån den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktivitet 2015–2020 – Jobbytare per sysselsatt inom privat per sysselsatt i privat företags- sektor, kvinnor och män) – Andel operativa företagsledare per befolkning (kvinnor och män) Attraktiva miljöer och tillgänglighet Inflyttningsnetto per 1 000 in- – Tillgänglighet till drivmedelsstationer – Andel befolkning med tillgång till bredband med /s uttryckt som avstånd mellan bostadsställe och arbetsställe i km-fågelväg – Tillgänglighet till dagligvaruhandel och – Demografisk generationsväxling som kvot mellan antalet 20–29-åringar och – Genomsnittligt antal utbildningsår i – Matchning som kvot av vakanser och 1 Internationellt samarbete är en prioritering i den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020, men tillförlitliga regionala indikatorer saknas. Källa: Tillväxtanalys. Den kortsiktiga regionalekonomiska utvecklingen avspeglas med indikatorerna modellbaserad lönesumma och antalet arbetssökande inklusive personer i åtgärder och avser utvecklingen under 2014.1 Den kortsiktiga förändringen av lönesumman beror till stor del på konjunkturläget och resulterar inte alltid i ett förändrat antal arbetssökande, vilket gör att sambanden mellan indikatorerna kan vara otydliga för denna korta tidsperiod. 1 Statistiken är hämtad från rAps-databasen. För totalt har den modellbaserade lönesumman ökat . En positiv utveckling kan noteras i 68 av 72 FA- regioner. Förändringen var negativ i FA- regionerna , , och . En svag utveckling kan noteras för FA-regionerna (0,) och (1,) samt även för malmfältets FA-regioner, (1,) och (0,). Relativt stark var utvecklingen i med en lönesummatillväxt på . Bättre än så var utvecklingen i FA-regionerna , , , , och . I sistnämnda vände dock utvecklingen till negativ . Av storstadsregionerna ligger enbart Malmös under genomsnittet för . Många andra större FA-regioner såsom , , eller hade en relativt bra tillväxt av lönesumman . Totalt har antalet arbetssökande minskat med i . En förbättring inträffade i 61 av 72 FA-regioner. Den största förbättringen redovisas för FA- regionerna , , och med en minskning på . FA-regionerna , och redovisade däremot en kraftig försämring av antalet arbetslösa . Samtliga storstadsregioner och större FA-regioner har haft en gynnsam utveckling när det gäller antalet arbetssökande. Innovation, företagande och entreprenörskap Huvudindikatorn daglönesumma per sysselsatta i företagssektorn avspeglar till stor del näringslivets samlade arbetsproduktivitet. Som framgår av diagram 2.1 uppvisar samtliga FA-regioner en positiv förändring mellan perioderna 2003–2005 och 2011–2013.2 Flera större regioner presterade något sämre än regiongenomsnittet och för övriga FA-regioner framkommer en mycket stor spridning av förändringstakten. Sammanlagt ledde utvecklingen till en viss regional konvergens när det gäller arbetsproduktiviteten. daglönesumma per capita var dock fortfarande nästan en tredjedel större än med det lägsta värdet. Det kvarstår stora skillnader mellan kvinnor och män. Den genomsnittliga daglönesumman per sysselsatt kvinna inom företagssektorn utgör av männens genomsnittsvärde. Det bör dock noteras att skillnaderna minskade i 62 av 72 FA-regioner mellan 2003–2005 och 2011– 2013. Jobbyten sker oftare i storstadsregioner. , och Malmös ligger på jobbyten –2013. Mindre FA-regioner har mycket svårare att generera samma dynamik. med markanta efterfrågeförändringar på arbetskraft påverkas även andelen jobbytare i vissa mindre FA-regioner, 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 vilket gör att exempelvis Malmfältets FA- regioner och ligger i paritet med storstadsregionerna. FA-regioner med kluster av företag inom närliggande branscher såsom , eller redovisar också en högre andel jobbytare per sysselsatt än riksgenomsnittet på . En stor andel jobbytare finns även i FA-regioner som är präglade av besöksnäringen, exempelvis , eller . För att följa upp den regionala företags- och entreprenörskapsstrukturen används indikatorn operativa företagsledare per befolkning 20–. redovisades 531 000 unika operativa företagsledare i varav var kvinnor.3 Mindre och perifera regioner har ofta en betydligt större andel operativa företagsledare än större regioner. Detta tyder på särskilda villkor för företagande i dessa miljöer. I andra regioner, kännetecknade av utvinnings- eller tillverkningsindustri, som exempelvis FA- regionerna , eller ligger andelen , vilket är en avsevärt lägre nivå på den entreprenöriella aktiviteten än FA-regionernas genomsnitt på . Näst intill samtliga FA-regioner redovisar en ökning av operativa företagsledare –2012. Andelen kvinnliga företagsledare varierar mellan regionerna, men kvinnors andel har ökat i nästan samtliga FA-regioner . Indikatorer för miljödriven näringslivsutveckling och energifrågor beräknas genom CO2e-utsläpp4 från bestämda utsläppssektorer från näringslivet som motsvarar cirka en tredjedel av samtliga CO2e-utsläpp. Både utsläppen totalt och utsläppen relativt lönesumman från företagssektorn har minskat för riket totalt och för de flesta FA-regioner –2007 till 2011–2012. I genomsnitt redovisar FA-regionerna en förändring från per miljon kronor löneinkomster, medan utsläpp för riket totalt förändras från CO2e-utsläpp per miljon kronor löneinkomster i företagssektor. 2 För att undvika tillfälliga årliga svängningar i statistiken jämförs perioden –2013 med perioden –2005. 3En person kan vara operativ företagsledare i flera företag. 4Utsläpp omräknade i CO2-ekvivalenter som tar hänsyn till att olika växthusgaser har olika förmåga att bidra till växthuseffekten. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Diagram 2.1 Daglönesumma per sysselsatt i privat företagssektor, perioderna 2003–2005 och 2011–2013, FA- regioner (punkterna avser 2003–2005) Källa: Tillväxtanalys. I FA-regionerna , , , , /och förbättrades CO2e-utsläppen per löneinkomster och näringslivets absoluta CO2e-utsläpp särskilt mycket. Detta är delvis också som resultat av strukturförändringar i regionerna i samband med lågkonjunkturen 2008/2009. FA- region redovisar en förbättring från per miljon kronor löneinkomster. Detta kan jämföras med Göteborgs- och mer genomsnittliga förändringar från 19 till per miljon kronor löneinkomst. En minskning av CO2e-utsläppen kan bero på fler faktorer som inte orsakas av en mer miljödriven näringslivsutveckling, men indikatorn ger ändå en uppfattning om FA-regionernas utveckling på detta område. Mot bakgrund av detta krävs en analys av bakomliggande orsaker till redovisade värden för att tolkningen av utvecklingen ska bli korrekt. Attraktiva miljöer och tillgänglighet Regional attraktivitet är summan av många, ofta svårfångade faktorer. På ett övergripande plan kan människors flyttströmmar och boendepreferenser ses som en någorlunda rättvisande indikator på regionens attraktivitet. Prioriteringen följs upp med huvudindikatorn inrikes flyttnetto per 1 000 invånare. Det är regioner med positivt flyttnetto som är mer attraktiva och som lockar till sig människor. Ett samband mellan regionstorlek och positivt flyttnetto finns för FA-regioner. Stora FA-regioner har i regel ett överskott av inrikes flyttare medan mindre regioner ofta har ett underskott.