prop · H20365 · 2015-03-11 00:00:00 — Även inkomster bedöms av revisionsrätten vara utan väsentliga fel. Det utgiftsområde som enligt revisionsrättens granskning hade störst fel är Regionalpolitik, energi och transport, följt av området Landsbygdsutveckling, miljö, fiske och hälsa. Revisionsrätten nämner i årsrapporten att den har identifierat brister i vid granskning av transportprojekt. Felen avser efterlevnad av upphandlingsregelverken vid bygget av . Regeringen avser att på sedvanligt sätt i Årsredovisning för staten 2014 informera om vilka åtgärder har vidtagit med anledning av revisionsrättens granskning. Hantering och användning av EU-medel i Regeringen lämnar i ett särskilt avsnitt av Årsredovisningen för staten ett intygande om hanteringen av EU-medel i . en årlig räkenskapssammanställning över de medel som har tagits emot från EU:s budget och en redogörelse för hur dessa medel har använts. Årsredovisningen för staten, och därmed även intygandet lämnas till Det avsnitt som innehåller intygandet skickas därefter till kommissionen och revisionsrätten. I intygandet bedömer regeringen om EU-räkenskaperna i allt väsentligt är rättvisande och intygar att det finns ett ramverk för staten som syftar till att säkerställa en betryggande intern styrning och kontroll av EU- Intygandet grundas på ansvariga myndigheters intyganden och bedömningar om hanteringen av EU-medel, uttalanden från granskningar av myndigheternas räkenskaper och deras interna styrning och kontroll. lämnat revisionsutlåtanden med reservation för Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska fiskerifonden, Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare, och Regeringen noterar att ansvariga myndigheter vidtar åtgärder för att säkerställa korrekt hantering av EU- Myndigheterna har dock inte redovisat några allvarliga brister avseende hanteringen av EU-medel för eller fått modifierade revisionsberättelser från . bedömer att räkenskaperna i allt väsentligt är rättvisande och att det finns ett ramverk för staten som syftar till att säkerställa en betryggande intern styrning och kontroll av EU-medlen. 20.3 Förordning om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning () Kommissionen presenterade ett förslag till ändring av Olaf- förordningen. Syftet med förslaget är att inrätta en tillsynsansvarig funktion för rättssäkerhetsgarantier inom för att säkerställa en oberoende hantering av klagomål från personer som omfattas av en Olaf- utredning. En majoritet av medlemsstaterna har framfört att eftersom den senaste ändringen i Olaf-förordningen trädde i kraft är det viktigt att först genomföra den fullt ut och utvärdera dess effektivitet innan nya ändringar föreslås. Förhandlingarna har därför avbrutits tillsvidare. Samarbetet handlar om att åstadkomma jämförbar statistik i Jämförbar statistik är grundläggande för att kunna utveckla, analysera, genomföra, övervaka och utvärdera EU:s politik. har och rådet beslutat bl.a. en förordning om europeiska miljöräkenskaper. pågår förhandlingar om kommissionens förslag till förordning om ändring av förordningen om europeisk statistik (se fakta- promemoria 2011/12:FPM144). Förslaget syftar till att säkerställa tro- värdigheten i den europeiska statistiken. Detta ska, enligt kommissionen, uppnås genom att stärka det professionella oberoendet hos de nationella statistikmyndigheterna och deras chefer och stärka samord- ningen av produktionen av europeisk statistik på nationell nivå. läggningar med finansutskottet hölls . i de delar av förslaget som berör utskottet hölls i och rådet har beslutat om förordning om ändring av förordning om undersökningar om jordbrukets struktur och en undersökning om produktionsmetoder inom jordbruket, när det gäller finansieringsramen för perioden –2018 (se faktapromemoria 2013/14:FPM28), förordning om europeiska miljöräkenskaper (se fakta- promemoria 2012/13:FPM104), förordning om ändring av rådets om anordnande av statistiska urvalsundersökningar av arbetskraften i gemenskapen (se faktapromemoria 2012/13:FPM89) samt förordning om gemenskapsstatistik över varuhandeln mellan Skr. 2014/15:65 medlemsstaterna när det gäller tilldelning av delegerade befogenheter och genomförandebefogenheter till kommissionen för antagande av vissa åtgärder, tullförvaltningens tillhandahållande av vissa uppgifter, utbyte av konfidentiella uppgifter mellan medlemsstaterna samt definitionen av statistiskt värde (se faktapromemoria 2012/13:FPM157). Härutöver har pågått förhandlingar om ett flertal förslag till förordningar på statistikområdet (se faktapromemorior 2012/13:FPM130, 2012/13:FPM131, 2012/13:FPM158, 2013/14:FPM5, 2013/14:FPM100). Det europeiska rådgivande organet för statistikstyrning (ESGAB) presenterade sin sjätte årsrapport till och rådet om tillämpningen av riktlinjerna för europeisk statistik. Riktlinjerna är ett självregleringsinstrument som består av femton principer som ska tillämpas vid framställningen av gemenskapsstatistik. Årets rapport fokuserar på en granskning av Europeiska unionens statistikkontor (). ESGAB rekommenderar i rapporten att tillsättningar av generaldirektör anges i lag och baseras på öppen konkurrens. Det finns , enligt ESGAB, inga formella garantier för att nästa generaldirektör kommer ha tillräckliga kvalifikationer i statistik eller liknande nära relaterade områden. ESGAB konstaterar att genomförandet av vissa lagstadgade och överenskomna metoder eller verktyg är avsevärt försenat i vissa medlemsstater. ESGAB rekommenderar därför att vidta nödvändiga systematiska korrigerande åtgärder. ESGAB anser att trovärdigheten i den europeiska statistiken måste upprätthållas. ESGAB rekommenderar därför att utreda nuvarande undantag från praxis att alla användare ska få samtidig tillgång till statistiken. antog slutsatser om EU-statistik. Slutsatserna följer upp hur de områden som rådet tidigare prioriterat har utvecklats. De områden det handlar om är styrning av europeisk statistik och modernisering av det europeiska statistiksystemet, kvalitet i och tillgänglighet till ett antal centrala ekonomiska indikatorer samt pågående utvecklingsarbete av strukturstatistik. Samråd med ägde rum . invände mot att en delegerad akt på statistik- området träder i kraft eftersom akten delvis överskrider den delegering som tilldelats kommissionen. 2014/15:65 DEL 5 RÄTTSLIGA OCH INRIKES I ett europeiskt område med verklig rättvisa ska medborgarna och företagen fritt kunna hävda sina rättigheter. Den främsta målsättningen med det civilrättsliga samarbetet är att förbättra samarbetet mellan medlemsstaternas myndigheter för att undanröja hinder som följer av de rättsliga och administrativa systemens olikheter. En hörnsten i det civilrättsliga samarbetet är ömsesidigt erkännande av domar. 22.1Europeisk kvarstad på bankmedel presenterade kommissionen ett förslag till en förordning om europeisk kvarstad på bankmedel (se faktapromemoria 2011/12:FPM153). Kvarstad är en tillfällig åtgärd som innebär att egendom kan tas som säkerhet i avvaktan på dom eller för att säkerställa verkställighet av en dom. Förslaget innebär att det inrättas ett europeiskt förfarande för kvarstad på bankmedel, som är tillämpligt i gränsöverskridande fall när det gäller fordringar på privaträttens område. I förslaget finns även regler om verkställighet av kvarstadsbeslut som har meddelats med stöd av förordningen. Vid rådsmötet för rättsliga och inrikes frågor kom rådet överens om en allmän inriktning för hela förordningstexten och träffades en överenskommelse om texten med . beslutade respektive rådet att anta den överenskomna texten. Samråd med har ägt rum i samband med att information om överenskommelsen med lämnades vid rådsmötet för rättsliga och inrikes frågor och i anslutning till att förordningen antogs . presenterade kommissionen ett förslag till revidering i småmålsförordningen och följdändringar i förordningen om ett europeiskt betalningsföreläggande (se faktapromemoria 2013/14:FPM40). Förslaget innebär bland annat en höjning av beloppsgränsen som reglerar vilka mål som omfattas av förordningen och en ökad användning av modern teknik, som videokonferens, telefonkonferens och e-post. har förslaget förhandlats i rådsarbetsgrupp. 4–beslutades om en allmän inriktning som kommer att ligga Skr. 2014/15:65 till grund för förhandlingar med . informerades om förhandlingarna och samråd med ägde rum . Medlemsstaterna samarbetar under samlingsnamnet e-juridik för att bland annat skapa lättillgänglig och sammanhållen information om medlemsstaternas rättssystem. Arbetet syftar till att förbättra medborgares, företags och rättstillämpares tillgång till nationella rättsliga förfaranden och till statliga register med rättslig information. E-juridik- arbetet bidrar även till det praktiska genomförandet av EU-rättsakter. deltar bl.a. i arbete med att koppla samman medlemsstaternas fastighetsregister och med att främja gränsöverskridande användande av videokonferens. Den information som tas fram inom samarbetet presenteras och tillgängliggörs på en webbplats – e-juridikportalen. Portalen utvecklas kontinuerligt både till innehåll och till funktionssätt. Arbetet, som bygger på frivillighet, bedrivs i rådsarbetsgruppen för e-juridik. Inom rådsarbetsgruppen pågår även ett kontinuerligt arbete för att förenkla tillgången till medlemsstaternas nationella lagstiftning och EU:s rättsliga information. Informationen presenteras på särskilda webbplatser (N-Lex för nationell lagstiftning och för EU:s rättsinformation) men är sökbar via e-juridikportalen. pågår bl.a. två projekt för att skapa tillgång till medlemsstaternas nationella rättspraxis och lagstiftning som grundas på . har en ny handlingsplan för e-juridik –2018 arbetats fram. Handlingsplanen beskriver målsättningarna för samarbetet och anger vilka konkreta projekt som medlemsstaterna förväntas arbeta med –2018. Rådet för rättsliga och inrikes frågor godkände den fleråriga handlingsplanen . Samråd med ägde rum inför rådsmötet den 5–. 22.4Rådsarbetsgruppen för civilrätt (allmänna frågor) I arbetsgruppen behandlas löpande en rad övergripande frågor på civil- rättens område om domstolars behörighet, erkännande och verkställighet av domar samt lagval. I arbetsgruppen behandlas också frågor om EU:s externa kompetens och externa relationer på civilrättens område. har det bl.a. tagits fram gemensamma EU-ståndpunkter till förhandlingar inom ramen för , bl.a. om avtal om val av domstol. Vidare har frågor som rör förhandlingarna med Luganostaterna angående delgivning av handlingar och bevis- upptagning behandlats. Makars och partners förmögenhetsförhållanden presenterade kommissionen två förslag till förordningar på Det är fråga om förslag till förordning om makars förmögenhetsförhållanden och förslag till förordning om förmögenhets- rättsliga verkningar av registrerade partnerskap. regler om behörighet, tillämplig lag samt erkännande och verkställighet i frågor om makars respektive registrerade partners förmögenhets- I praktiken rör det främst frågor om bodelning och andra slags ekonomiska uppgörelser mellan makar eller partner i samband med laglig separation eller dödsfall. Regleringen omfattar även den löpande förvaltningen av makars respektive registrerade partners egendom, så som t.ex. bodelning under bestående äktenskap eller partnerskap. Förslagen syftar till att skapa rättslig klarhet för internationella par och förenkla hanteringen av främst bodelningsärenden oavsett var i Regeringens bedömning är att det finns ett stort praktiskt behov av gemensamma internationellt privaträttsliga regler i fråga om de förmögenhetsrättsliga verkningarna av äktenskap respektive registrerade partnerskap och har därför välkomnat att förslagen lagts fram. har förhandlingar förts i rådsarbetsgruppen. från förhandlingarna presenterades på rådsmötet för rättsliga och inrikes hölls överläggning med civilutskottet och samråd ägde rum med . 22.6 Gemensam europeisk köplag har förhandlingarna om det presenterade förslaget till förordning om en gemensam europeisk köplag fortsatt (se faktapromemoria 2011/12:FPM29). Förslaget syftar till att underlätta den gränsöverskridande handeln och därmed förbättra den inre marknadens funktion. Förordningen innebär i korthet att en näringsidkare och en konsument i ett gränsöverskridande kontrakt om försäljning av varor, tillhandahållande av digitalt innehåll och av anknytande tjänster ska kunna välja att en enhetlig gemensam europeisk köplag tillämpas på kontraktet. Även två näringsidkare där minst en av dem hör till kategorin små och medelstora företag ska kunna välja köplagen. Om parterna på ett giltigt sätt har kommit överens om att använda köplagen, ska frågor som omfattas av dess bestämmelser uteslutande regleras av den. I ett sådant fall blir inte längre den annars gällande dispositiva eller tvingande nationella kontraktsrätten tillämplig. Förordningen innebär alltså inte någon sedvanlig harmonisering av nationell lagstiftning. antog sin ståndpunkt under första behandlingen. presenterade kommissionen ett förslag till förordning om ändring av EU:s insolvensförordning. I förslaget föreslås att tillämpningsområdet för insolvensförordningen utökas i syfte att inkludera fler insolvensförfaranden, bl.a. skuldsaneringsförfaranden. Det föreslås också att reglerna om domsrätt förtydligas, bl.a. genom att behörighetsreglerna för fysiska personer klargörs. Vidare föreslås bestämmelser i syfte att förbättra och förtydliga reglerna om samordning mellan pågående insolvensförfaranden i olika medlemsstater, att underlätta för utländska fordringsägare att anmäla fordringar i insolvensförfaranden, att öka kraven på att information om insolvens- förfaranden offentliggörs samt att förbättra samordningen mellan insolvensförfaranden för företag i en koncern. Förslaget syftar till att komma till rätta med identifierade brister i insolvensförordningen och att modernisera den. Syftet med förslaget är också att anpassa insolvensförordningen för att möta behovet av ett modernt och företagsvänligt klimat och att effektivisera hanteringen av gränsöverskridande insolvensförfaranden. Efter förhandlingar i rådsarbetsgrupp enades rådet respektive oktober om förordningens artiklar respektive skäl och bilagor. ägde trilogförhandlingar rum mellan kommissionen, rådet och . Vid enades rådet om en politisk överenskommelse om den text som blev resultatet av trilogförhandlingarna. Samråd med ägde rum senast och överläggning med civilutskottet hölls senast . 23Polissamarbete, straffrättsligt samarbete och tullsamarbete Medlemsstaterna samarbetar för att förebygga och bekämpa allvarlig brottslighet med gränsöverskridande inslag, t.ex. organiserad brottslig- het, terrorism, penningtvätt, människohandel, olaglig narkotikahandel och it-brottslighet. EU:s åtgärder för att förebygga och bekämpa denna brottslighet ska ge ett mervärde och bedrivas på ett effektivt sätt. Sam- tidigt ska åtgärderna vara förenliga med grundläggande principer om rättssäkerhet och respektera den personliga integriteten. har det av bl.a. föreslagna direktivet om en europeisk utredningsorder antagits. Det kommer att leda till en mer effektiv och rättssäker bevishämtning över gränserna. Uppdaterad strategi för inre säkerhet i EU antog nya strategiska riktlinjer för området för frihet, säkerhet och rättvisa . I enlighet med dessa antog rådet för rättsliga och inrikes frågor rådsslutsatser om utarbetande av en förnyad strategi för inre säkerhet i EU (EU ISS). Rådsslutsatserna identifierar de kommande årens huvudsakliga hot och utmaningar för unionens inre säkerhet och betonar särskilt det ömsesidiga beroendet mellan inre och yttre säkerhet och behovet av stärkta kopplingar mellan de båda områdena. Med utgångspunkt i rådsslutsatserna och de strukturer och principer som dessa anger kommer kommissionen att förelägga och rådet ett meddelande om en förnyad strategi för den inre säkerheten, som ska se över och uppdatera den tidigare strategin för inre säkerhet i EU (ISS) för de kommande fem åren. EU:s policycykel för arbetet mot allvarlig organiserad brottslighet Arbetet i EU:s policycykel mot allvarlig och organiserad brottslighet fortsatte . De nio prioriteringar som rådet enades om 2013 utgjorde starten på den andra ”cykeln” i arbetsmetoden som kallas policycykel. Prioriteringarna genomförs nu i praktiken genom ett antal gemensamma projekt och koordinerande insatser. Europol har fått en tydligare roll när det gäller att hålla samman arbetet. Bl.a. genomfördes operation , den hittills största EU-koordinerade insatsen mot organiserad brottslighet med 34 deltagande länder. Insatsen innebar bl.a. att koordinerade kontroller genomfördes på strategiska knytpunkter för att uppdaga narkotikabrott, trafficking, organiserade tillgreppsbrott, handel med illegala vapen och förfalskade varor. Andra åtgärder mot grov, organiserad brottslighet Medlemsstaterna utvärderar fortlöpande varandra för att se över hur EU- beslut följs för att bekämpa olika former av organiserad brottslighet. har den s.k. sjätte utvärderingsrundan inom ramen för den ömsesidiga utvärderingen bedrivits och avslutats. Den sjätte utvärderingsrundan handlar om att utvärdera hur väl medlemsstaterna samarbetar med Eurojust och det europeiska rättsliga nätverket. utvärderades i den sjätte rundan genom ett besök av experter från andra medlemsstater. Rapporten om behandlades i rådet . En slutrapport för den sjätte rundan antogs av ministrarna . Den sjunde utvärderingsrundan ska handla om hur väl medlemsstaterna samarbetar för att bekämpa it-brottslighet, internt så väl som i samarbete med Europols it-brottscenter EC3. Fokus för utvärderingarna kommer att ligga på bekämpning av internets användning vid sexuella övergrepp mot barn, it-bedrägerier samt cyberattacker. Den sjunde rundan inleddes Skr. 2014/15:65 och beräknas pågå fram . antog rådet en ny EU-strategi mot narkotika för perioden –2020. antogs kommissionens förslag till EU- handlingsplan mot narkotika för den första halvan av perioden, dvs. åren 2013–2016. För varje åttaårsperiod presenterar alltså kommissionen en handlings- plan med konkreta förslag till operativa åtgärder och lagstiftnings- åtgärder. EU-strategin och handlingsplanen är uppdelade i två policyområden; minskning av efterfrågan och minskning av utbudet. För båda områdena innehåller strategin och handlingsplanen tre tematiska delar, nämligen 1) samarbete och samordning, 2) internationellt samarbete samt 3) information, forskning och utvärdering. har arbetet med att genomföra handlingsplanen fortgått. Kommissionen lade fram förslag till direktiv respektive förordning om förstärkt kontroll av s.k. nya psykoaktiva substanser (se avsnitt 31.1). Terrorism är ett gränsöverskridande fenomen som kräver internationell EU:s insatser omfattar konkreta stödåtgärder i särskilt utsatta länder och områden (se även avsnitt 12.9). strategin mot terrorism som antog 2005 ligger fortsatt till grund för EU:s arbete på området. Det internationella samarbetet omfattar bland annat användning av flygpassageraruppgifter, s.k. PNR-uppgifter, för att bekämpa terrorism och annan grov gränsöverskridande brottslighet. EU har tidigare ingått avtal med , och om utbyte av dessa uppgifter. Avtalet med har löpt ut och omförhandlats varefter det ska Europarlamentet har dock beslutat att skicka förslaget till för prövning av dess rättsenlighet, varför det ännu inte trätt i kraft. Flera andra länder har också aviserat intresse för att ingå liknande avtal har kommissionen presenterat ett förslag till standardavtal att användas vid framtida förhandlingar med tredjeländer. Kommissionen kommer att leda förhandlingarna varefter rådet och godkänner de färdiga avtalsförslagen. Syftet med avtalen är att så enhetligt som möjligt reglera informationsutbytet mellan berörda parter för att förbättra det internationella samarbetet och garantera grundläggande rätt till privatliv och skydd för personuppgifter. Överläggningar har ägt rum i justitieutskottet och samråd har skett med om de avtal mellan och , och som redan har ingåtts. antog rådet en allmän inriktning till ett förslag till direktiv om behandling av flygpassageraruppgifter inom EU. 2014/15:65 förslag har lämnats till . Direktivet syftar till att be- kämpa allvarliga brott samt harmonisera bestämmelser om integritets- skydd m.m. har dock inte tagit slutlig ställning till förslaget och det är oklart när det kommer att ske. har EU:s antiterrorismsamordnare presenterat ytterligare en av sina återkommande rapporter om åtgärder som vidtagits inom EU mot terrorism i enlighet med den övergripande EU-strategin . har rådet för rättsliga och inrikes frågor diskuterat problematiken med personer som reser till konfliktområden, särskilt , för att delta i olagliga våldshandlingar eller få träning i strid. EU:s antiterrorismsamordnare har även presenterat sin syn på vilka åtgärder som bör vidtas för att bemöta problematiken. uppmanade till ett påskyndat genomförande av dessa åtgärder, varefter de har diskuterats i såväl rådet för rättsliga och inrikes frågor som i olika grupper i rådsstrukturen. När det gäller dessa frågor har information lämnats till justitieutskottet , och samråd har skett med , . En reviderad EU-strategi för att bekämpa radikalisering och rekrytering till terrorism antogs vid rådets möte . Vid rådets möte antogs riktlinjer för genomförandet av strategin. I syfte att motverka olaglig tillverkning av sprängämnen och därigenom minska risken för attacker utförda av terrorister och andra kriminella antog EU förordningen (98/2013) om saluföring och användning av sprängämnesprekursorer. Förordningen trädde i kraft . Förordningens syfte uppnås dels genom att allmänheten hindras från att få tillgång till vissa nyckelkemikalier, s.k. sprängämnesprekursorer, dels genom att aktörer i distributionskedjan ska rapportera misstänkta transaktioner samt betydande svinn och stölder av sprängämnes- prekursorer. Kommissionen arbetar, i enlighet med artikel 9.5 i EU-förordningen om sprängämnesprekursorer, med att ta fram riktlinjer till stöd för ekonomiska aktörer och behöriga myndigheter. Kommissionens förslag till förordning om för samarbete och utbildning i brottsbekämpning (Europol) förhandlades vidare . antog en resolution om förslaget. kunde rådet enas om en allmän inriktning. trilogförhandlingar mellan institutionerna med ambitionen att hitta en samsyn så lagstiftningsakten kan antas. förhandlingarna stod det emellertid klart att bägge institutionerna avvisade kommissionens förslag att slå samman Europol och EU:s polisakademi, CEPOL. Kommissionen har till följd av detta ställningstagande justerat sitt Skr. 2014/15:65 förslag och i stället presenterat en särskild förordning för att reformera CEPOL som en fortsatt fristående . Förslaget till CEPOL- förordning förhandlades och beräknas bli antaget av rådet . 23.1.6Statistik om brott, trygghet och åtgärder mot brott deltar i kommissionens expertgrupp och i arbetsgrupp för att stödja genomförandet av kommissionens handlingsplan för brottsstatistik 2011–2015 (se faktapromemoria 2011/12:FPM115). 23.1.7Fri rörlighet för officiella handlingar presenterade kommissionen ett förslag till förordning om främjande av medborgares och företags fria rörlighet genom förenkling av godtagandet av vissa officiella handlingar (se faktapromemoria 2012/13:FPM107). Förslaget omfattar bl.a. handlingar som gäller födsel, äktenskap och namn. För att en officiell handling ska kunna åberopas inför en myndighet utanför den medlemsstat där den har utfärdats krävs det i många länder administrativa formaliteter som syftar till att styrka en handlings äkthet (autentisering). Det rör sig bl.a. om krav på legalisering (t.ex. ett intyg om att en namnteckning eller en stämpel är äkta), apostille eller bestyrkta kopior. Förslaget innebär att alla sådana krav på administrativa formaliteter ska tas bort. I anslutning till detta föreslås att ett administrativt samarbete ska inledas mellan medlemsstaternas myndigheter.