prop · H3031d17 · 2015-09-21 00:00:00 — Regeringens satsning på syftar både till att stärka arbetskraftens kompetens och möjligheter på arbetsmarknaden och till att förkorta tiden för nyanländas etablering i samhället och på arbetsmarknaden. Studiestödet stödjer regeringens ambitioner att genomföra och ger ekonomiska förutsättningar för människor att ta steget till studier. Som ytterligare ett steg i föreslår regeringen i denna proposition att medel avsätts för fler utbildningsplatser inom komvux och yrkesvux, folkhögskola och yrkeshögskola. Till detta tillkommer utgifter för studiestöd vilket regeringen även föreslår medel för. En väl fungerande studiestödsadministration För att systemet för studiestöd ska fungera, behöver det finnas en väl fungerande administration. Detta är viktigt inte minst med hänsyn till de volymökningar när det gäller antal studerande som satsningen på innebär . () behöver därför förbättrade långsiktiga ekonomiska planeringsförutsättningar för att även fortsättningsvis kunna vara en väl fungerande myndighet. Regeringen föreslår fr.o.m. en ökad anslagsnivå för CSN så att myndigheten till skillnad från i huvudsak kommer att finansieras med anslag på statens budget. För att upprätthålla legitimiteten för studiestödssystemet behöver samhället säkerställa att så många som möjligt betalar tillbaka sina studieskulder. Det är bekymmersamt att återbetalningsgraden hos låntagare bosatta utomlands fortsätter att sjunka. Regeringen har därför bland annat gett CSN i uppdrag att ta fram en handlingsplan för att öka återbetalningsgraden hos låntagare bosatta utomlands. Uppdraget ska redovisas (U2015/02962/SF). Vidare föreslår regeringen i denna proposition att det ska bli enklare för vissa låntagare att kunna få årsbeloppet för studielån nedsatt, dvs. anpassat till den aktuella inkomsten under betalningsåret. Motivationen att betala årsbeloppet bör då bli högre, vilket bör leda till att fler utlandsbosatta låntagare kommer att betala sina årsbelopp. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 3.15 Anslagsutveckling 1:1 Studiehjälp 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för studiehjälp i form av studiebidrag, extra tillägg och inackorderingstillägg enligt studiestödslagen (1999:1395). Anslaget får användas för utgifter för ersättning till svenska elever utomlands för vissa resor. Anslaget får användas för utgifter för kostnadsersättning till elever i gymnasial lärlingsutbildning. Bestämmelser om ersättning till svenska elever utomlands för vissa resor finns i förordningen (CSNFS 1983:17) om bidrag till utlandsstuderande för dagliga resor. I förordningen (2013:1121) om kostnadsersättning till elever i gymnasial lärlingsutbildning regleras den s.k. lärlingsersättningen. Tabell 3.16 Antal studerande och genomsnittligt belopp för studiehjälp, utfall och prognos 2015–2019 Antal personer, i tusental, och tusental kronor Källa: CSN och egna beräkningar Föreslagna och beräknade anslagsförändringar De förändringar av anslaget som framgår av härledningstabellen och som ligger till grund för de anslagsnivåer som föreslås och beräknas består av både anslagsförändringar som redovisas i detta avsnitt och av anslagsförändringar som har beräknats i tidigare beslutade propositioner. Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer av de elever som avslutar årskurs 9 påbörjar gymnasieskolan . Andelen är ungefär lika stor för kvinnor som för män. Ytterligare ett antal påbörjar gymnasiestudier nästföljande år. Utgifterna för studiehjälp är därför främst beroende av utvecklingen av befolkningen i åldern 16–. Befolkningsframskrivningar från visar att antalet ungdomar i aktuella åldrar kommer att minska –2016 för att därefter öka och resten av prognosperioden. Diagram 3.18 Folkmängd 16–2013 och 2014 samt prognos 2015–2019 Mot denna bakgrund bedöms utgifterna för såväl studiebidraget och inackorderingstillägget som det extra tillägget öka med . beräknas utgifterna öka med 49, 112 respektive jämfört med vad som har anvisats . Tabell 3.17 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:1 Studiehjälp Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 3 anvisas under anslaget 1:1 Studiehjälp . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till 3 , 3 respektive 3 . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 3.18 Anslagsutveckling 1:2 Studiemedel 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 22 683 392 tkr avser statlig ålderspensionsavgift . Beloppet har minskats med 125 017 tkr som avser regleringsbelopp . Anslaget får användas för utgifter för studiemedel i form av studiebidrag och tilläggsbidrag enligt studiestödslagen (1999:1395). Anslaget får användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift för studiebidrag enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. Anslaget får användas för utgifter för retroaktiva utbetalningar av vissa former av studiestöd som upphört. Bestämmelser om statlig ålderspensionsavgift för studiebidrag finns i förordningen (1998:1512) om statliga ålderspensionsavgifter m.m. Studiemedlen är till övervägande del rättighetsstyrda och därför är utgifterna framför allt beroende av antalet studerande som deltar i en studiestödsberättigande utbildning och ansöker om och beviljas studiebidrag och tilläggsbidrag. Tilläggsbidrag kan lämnas till studerande med barn. Utgifterna påverkas även av beslut om t.ex. nya utbildningsplatser eller höjda bidragsbelopp. Därutöver påverkas utgiftsnivån av de studerandes studietakt, studietid och uppgivna inkomster som överstiger fribeloppsgränserna. Ut- gifterna påverkas också av den allmänna prisutvecklingen i samhället genom att studie- och tilläggsbidraget är indexerade med prisbasbeloppet. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 3.19 Antal studerande och genomsnittligt belopp för studiemedel, utfall , prognos 2015 och beräknat –2019 Antal personer, i tusental, och tusental kronor 1 Exklusive statlig ålderspensionsavgift. Källa: CSN och egna beräkningar Föreslagna och beräknade anslagsförändringar Anslagsförändringar till följd av föreslagna och beslutade reformer och besparingar De förändringar av anslaget som framgår av härledningstabellen och som ligger till grund för de anslagsnivåer som föreslås och beräknas i nästföljande stycke består av både anslagsförändringar som redovisas i detta avsnitt och av anslagsförändringar som har beräknats i tidigare beslutade propositioner. Regeringen föreslår i denna proposition ökade medel för fler utbildningsplatser på komvux och yrkesvux (se närmare utg.omr. 16, avsnitt 10.4.2). Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2016 samt beräknar att det ökar med 2017, 2018 och med 2019. Regeringen föreslår i denna proposition ökade medel för fler utbildningsplatser på folkhögskolan (se närmare utg.omr. 17, avsnitt 2.6.6). Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2016 samt beräknar att det ökar med 2017, 2018 och med 2019. Regeringen föreslår i denna proposition ökade medel för fler utbildningsplatser inom (se närmare utg.omr. 16, avsnitt 10.4.2). Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2016 samt beräknar att det ökar med 2017, 2018 och med 2019. Med anledning av att ökade medel föreslås för fler utbildningsplatser på kompletterande utbildningar för personer med utländsk högskoleutbildning eller annan avslutad utländsk högskoleutbildning som motsvarar en utbildning enligt högskolelagen (1992:1434) (se närmare utg.omr. 16 avsnitt 10.5.4) föreslår regeringen att anslaget ökas med 2016. Anslagsförändringar till följd av förändrade makroekonomiska förutsättningar Jämfört med de makroantaganden som låg till grund för beräkning av anslagsnivån i budgetpropositionen bedöms anslagsbelastningen minska med 2016. Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer Utgiftsnivån bedöms minska med 2016 jämfört med . Jämfört med de antaganden om antalet studiemedelstagare som låg till grund för beräkning av anslagsnivån i budgetpropositionen bedöms antalet studiemedelstagare öka. Anslagsförändringar på grund av övriga skäl Regleringsbeloppet när det gäller den statliga ålderspensionsavgiften blir ca -, jämfört med ca -. Regleringsbeloppet fastställs av och utgör skillnaden mellan den löpande inbetalda preliminära avgiften och den statliga ålderspensionsavgiften. Tabell 3.20 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:2 Studiemedel Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 14 anvisas under anslaget 1:2 Studiemedel . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till 15 , 15 respektive 15 . 3.7.31:3 Avsättning för kreditförluster Tabell 3.21 Anslagsutveckling 1:3 Avsättning för kreditförluster 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för avsättning till kreditreserv för utgifter för konstaterade förluster på utlåning samt för förväntade förluster på nyutlåning enligt studiestödslagen (1999:1395). Anslaget får även användas för avsättning till kreditreserv för att täcka kostnader för nedskrivning och inlösen av 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 vissa studielån med statlig kreditgaranti samt för avskrivning av återkrav som avser lån. Bestämmelser om finansiering av kreditförluster hänförliga till statens utlåning finns i budgetlagen (2011:203) och i förordningen (2011:211) om utlåning och garantier. Bestämmelser finns även i kungörelsen (1961:384) om avskrivning av lån för studier. Förenklade regler om nedsättning av årsbelopp Ärendet och dess beredning: Promemorian Förslag till ändringar i bestämmelser om återbetalning av studielån (U2015/2685/SF) har utarbetats av CSN. Promemorian har remissbehandlats. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (U2015/2685/SF). Regeringens förslag: Om årsbeloppet för studielån tagna mellan och har beräknats till en tjugondel av låneskulden eller lägst femton procent av prisbasbeloppet, får årsbeloppet sättas ned preliminärt till av låntagarens beräknade inkomst under betalningsåret. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser tillstyrker promemorians förslag eller har inga invändningar mot förslaget. instämmer i beskrivningen av effekter för både låntagare och för CSN. anser att den föreslagna förändringen medför en förenkling för låntagaren och det är troligt att fler utlandsbosatta kommer att betala sina lån när det blir enklare att få årsbeloppet anpassat till inkomsten. Skälen för regeringens förslag: Enligt nuvarande bestämmelser i studiestödslagen (1999:1395) uppgår årsbeloppet för studielån, 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 lån tagna mellan och ), som huvudregel till av låntagarens sammanlagda överskott av inkomst av tjänst, näringsverksamhet och kapital enligt det senaste beslutet om slutlig skatt i fråga om svensk inkomstskatt eller motsvarande om han eller hon inte beskattas för sin huvudsakliga inkomst i (s.k. inkomstbaserat årsbelopp). Om det saknas uppgift om låntagarens inkomst fastställs årsbeloppet i stället till en tjugondel av skulden, dock minst femton procent av prisbasbeloppet det år återbetalningen ska göras (s.k. skuldbaserat årsbelopp). Årsbeloppet får sättas ned preliminärt om låntagarens inkomst under betalningsåret kan beräknas bli väsentligt lägre än den inkomst efter vilken årsbeloppet har beräknats. Årsbeloppet får i dessa fall sättas ned till av den beräknade inkomsten under betalningsåret. Nedsättningen gäller i avvaktan på att underlaget för att ta ut skatt eller avgift för avgiftsåret fastställs. Låntagare bosatta utomlands får oftast ett skuldbaserat årsbelopp om han eller hon inte skickar in ett beslut om slutlig skatt som avser inkomsten och som kan ligga till grund för ett inkomstbaserat årsbelopp. För låntagare med ett skuldbaserat årsbelopp är det inte lika enkelt att ansöka om att få sitt årsbelopp nedsatt som för låntagare med ett inkomstbaserat årsbelopp. Ett beslut om preliminär nedsättning av årsbeloppet förutsätter nämligen att låntagarens inkomst under betalningsåret kan beräknas bli väsentligt lägre än den inkomst efter vilken årsbeloppet har beräknats. Detta innebär att en låntagare som fått ett skuldbaserat årsbelopp fastställt först ska ansöka om att få ett inkomstbaserat årsbelopp fastställt. Låntagaren behöver då styrka de inkomster som han eller hon hade i utlandet . Dessutom ska låntagaren beräkna sina inkomster under betalningsåret. När sedan CSN efterkontrollerar den beräknade inkomsten för betalningsåret behöver även denna inkomst styrkas. Eftersom en låntagare som är bosatt utomlands bl.a. ska skicka in utländska beslut om slutlig skatt för att få nedsättning av årsbeloppet finns det risk för att låntagare avstår från att ansöka om nedsättning, trots att de kan ha rätt till det. Låntagare bosatta utomlands återbetalar sina studieskulder i betydligt mindre omfattning än låntagare bosatta i (se avsnitt 3.4.8 och 3.5.3). Regeringen anser att åtgärder behöver vidtas så att det blir lättare för dessa låntagare att betala tillbaka sina studielån. En sådan åtgärd kan vara att förenkla möjligheterna att ansöka om nedsättning. Om låntagare med skuldbaserade årsbelopp på ett enkelt sätt kan få årsbeloppet nedsatt, dvs. anpassat till den aktuella inkomsten under betalningsåret, bör motivationen att betala årsbeloppet bli högre. Regeringen föreslår därför att också skuldbaserade årsbelopp bör kunna sättas ned preliminärt till av låntagarens beräknade inkomst under betalningsåret, dvs. oavsett vilken inkomst låntagaren har haft . Detta innebär alltså att kravet på att inkomsten ska ha minskat väsentligt under betalningsåret jämfört med inkomsten efter vilken årsbeloppet har beräknats, bör tas bort för låntagare med skuldbaserade årsbelopp. En sådan förändring innebär att CSN inte behöver fastställa ett inkomstbaserat årsbelopp innan rätten till nedsättning prövas. Nedsättningen bör fortsatt gälla i avvaktan på att underlaget för att ta ut skatt eller avgift under betalningsåret fastställs. Studiestödslagen föreslås därför ändras i enlighet med ovanstående. Konsekvenser: Förslaget bedöms leda till att CSN:s administration förenklas då preliminära beslut i hög grad bör kunna fattas maskinellt. Myndighetens handläggningstider kan därför kortas ned. För låntagare med skuldbaserade årsbelopp medför den föreslagna ändringen att det blir enklare att få ett årsbelopp som är anpassat till den aktuella inkomsten under betalningsåret. Detta torde leda till att fler utlandsbosatta låntagare kommer att betala sina årsbelopp. Återbetalningen kan dessutom påbörjas tidigare eftersom CSN snabbare kan fatta ett beslut om nedsättning. Som angetts ovan bedöms förslaget leda till att fler låntagare betalar sina årsbelopp. Ökad inbetalning av lån minskar CSN:s totala skuld hos Riksgälden. Detta är positivt eftersom det minskar risken för framtida avskrivningar, vilket leder till att mindre medel behöver avsättas för förväntade förluster på studielån. De förväntade förlusterna för nyutlåning beräknas och anslagsfinansieras när lånen utfärdas. Vid beräkningen fastställer CSN en procentandel av utlånat belopp, vilken är . En minskning av de förväntade förlusterna påverkar de takbelagda utgifterna positivt. För att så ska bli fallet behöver dock minskningen vara relativt betydande. Regeringen bedömer att förslaget har en positiv effekt på återbetalningen av studielån samt på de takbelagda utgifterna. Minskningen av de förväntade förlusterna bedöms dock inte vara av sådan storlek att det påverkar den årliga avsättningen av medel för förväntade förluster. Förslaget bedöms inte få några konsekvenser för jämställdheten. Ändringarna i studiestödslagen föreslås träda i kraft . Föreslagna och beräknade anslagsförändringar Anslagsförändringar till följd av föreslagna och beslutade reformer och besparingar De förändringar av anslaget som framgår av härledningstabellen och som ligger till grund för de anslagsnivåer som föreslås och beräknas i nästföljande stycke består av både anslagsförändringar som redovisas i detta avsnitt och av anslagsförändringar som har beräknats i tidigare beslutade propositioner. Regeringen föreslår i denna proposition ökade medel för fler utbildningsplatser på komvux och yrkesvux (se närmare utg.omr. 16, avsnitt 10.4.2). Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2016 samt beräknar att det ökar med 2017, 2018 och med 2019. Regeringen föreslår i denna proposition ökade medel för fler utbildningsplatser på folkhögskolan (se närmare utg.omr. 17, avsnitt 2.6.6). Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2016 samt beräknar att det ökar med 2017, 2018 och med 2019. Regeringen föreslår i denna proposition ökade medel för fler utbildningsplatser inom (se närmare utg.omr. 16, avsnitt 10.4.2). Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2016 samt beräknar att det ökar med 2017, 2018 och med 2019. Med anledning av att ökade medel föreslås för fler utbildningsplatser på kompletterande utbildningar för personer med utländsk högskoleutbildning eller annan avslutad utländsk högskoleutbildning som motsvarar en utbildning enligt högskolelagen (1992:1434) (se närmare 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 16, avsnitt 10.5.4) föreslår regeringen att anslaget ökas med 2016. Anslagsförändringar till följd av förändrade makroekonomiska förutsättningar De makroekonomiska förutsättningar som påverkar utgifterna på anslaget är främst prisbasbeloppet men även i viss mån nivån på upplåningsräntan i . Jämfört med de makroantaganden som låg till grund för beräkning av anslagsnivån i budgetpropositionen bedöms anslagsbelastningen minska med 2016. Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer Anslaget påverkas av förändrade volymer av utlånade medel och av förändringar i förlustavskrivningar på lån tagna . Jämfört med de antaganden om volymer som låg till grund för beräkning av anslagsnivån i budgetpropositionen bedöms anslagsbelastningen öka med 2016. Tabell 3.22 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:3 Avsättning för kreditförluster Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till 1 , 1 respektive 2 . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 3.7.41:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor Tabell 3.23 Anslagsutveckling 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för statens utgifter avseende nedsättning av studiemedelsräntor, för ränteutgifter på lån för återkrav av studiemedel och för avgifter till för studielån upplånade efter 1988 enligt studiestödslagen (1973:349), studiestödslagen (1999:1395) och lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa. Föreslagna och beräknade anslagsförändringar Anslagsförändringar till följd av föreslagna och beslutade reformer och besparingar De förändringar av anslaget som framgår av härledningstabellen och som ligger till grund för de anslagsnivåer som föreslås och beräknas i nästföljande stycke består av både anslagsförändringar som redovisas i detta avsnitt och av anslagsförändringar som har beräknats i tidigare beslutade propositioner. Regeringen föreslår i denna proposition ökade medel för fler utbildningsplatser på komvux och yrkesvux (se närmare utg.omr. 16, avsnitt 10.4.2). Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2016 samt beräknar att det ökar med 2017, 2018 och med 2019. Regeringen föreslår i denna proposition ökade medel för fler utbildningsplatser på folkhögskolan (se närmare utg.omr. 17, avsnitt 2.6.6.). Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2016 samt beräknar att det ökar med 2017, 2018 och 2019. Regeringen föreslår i denna proposition ökade medel för fler utbildningsplatser inom (se närmare utg.omr. 16, avsnitt 10.4.2). Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2016 samt beräknar att det ökar med 2017 och med 2018 och 2019. Med anledning av att ökade medel föreslås för fler utbildningsplatser på kompletterande utbildningar för personer med utländsk högskoleutbildning eller annan avslutad utländsk högskoleutbildning som motsvarar en utbildning enligt högskolelagen (1992:1434) (se närmare utg.omr. 16, avsnitt 10.5.4) föreslår regeringen att anslaget ökas med 2016. Anslagsförändringar till följd av förändrade makroekonomiska förutsättningar De makroekonomiska förutsättningar som påverkar statens utgifter för studiemedelsräntor är nivån på upplåningsräntan i och prisbasbeloppet. Jämfört med de makroantaganden som låg till grund för beräkning av anslagsnivån i budgetpropositionen bedöms anslagsbelastningen minska med 2016. Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer Anslaget påverkas av förändrad volym av utlånade medel. Jämfört med de antaganden om volym som låg till grund för beräkning av anslagsnivån i budgetpropositionen bedöms anslagsbelastningen öka med 2016. Tabell 3.24 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . 3.7.51:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk Tabell 3.25 Anslagsutveckling 1:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Anslaget får även användas för utgifter för bidrag till kursdeltagare i teckenspråksutbildning för föräldrar till barn som för kommunikation är beroende av teckenspråk (TUFF). Anslaget får användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift för bidrag till kursdeltagare i TUFF-utbildning. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till anordnare av TUFF-utbildning. Bestämmelser om bidrag till elever vid Rh- anpassad gymnasieutbildning och till elever i utbildning för döva eller hörselskadade finns i förordningen (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan. Bestämmelser om bidrag till anordnare av och deltagare i TUFF-utbildning finns i förordningen (1997:1158) om statsbidrag för teckenspråksutbildning för vissa föräldrar. Bestämmelser om statlig ålderspensionsavgift för bidrag till kursdeltagare finns i förordningen (1998:1512) om statliga ålderspensionsavgifter m.m. Tabell 3.26 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Anslaget får användas för utgifter för bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan (Rg-bidrag). Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 3.7.61:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål Tabell 3.27 Anslagsutveckling 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition.