prop · H203130 · 2015-05-25 00:00:00 — 2014/15:130 Sjunde AP-fonden regleras, liksom Första‒Fjärde AP-fonden, i lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder). Målet för fondens uppdrag är således att långsiktigt maximera avkastningen i förhållande till risken i placeringarna. I avsnitt 4 beskrivs Sjunde AP-fondens verk- samhet och resultat mer utförligt. I avsnitt 5 redovisas regeringens bedömning av verksamheten. Vid utgången av 2014 hade premiepensionssystemet 6,6 miljoner sparare och antalet registrerade fonder uppgick till 850. Det totala marknads- värdet på premiepensionskapitalet (fondförsäkringen) uppgick till och den traditionella försäk- ringen till . uppgick värdeutvecklingen för fondförsäkringen till , vilket motsvarande en genomsnittlig tidsviktad avkastning på 20,7 procent3. Sjunde AP-fonden är den enskilt största fondförvaltaren i premiepensionssystemet. Vid slut förvaltade Sjunde AP-fonden , varav Såfa utgjorde . hade den genomsnittlige Såfa-spararen en avkastning på , vilket kan jämföras med att de privata premiepensionsfonderna i genomsnitt gett en avkastning på . Risken (mätt som standardavvikelse under den senaste 24 månadersperioden) har för AP7 Såfa varit jämfört för de privata premiepensionsfonderna. Fördelningen av fondplaceringarnas marknadsvärde och Källa: årsredovisning , s 160. En utförlig beskrivning av det allmänna pensionssystemet finns i årsredovisning 2014. 3 Tidsviktad årsavkastning visar årlig avkastning på en krona som satts in i början på Hänsyn har inte tagits till om kapitalets storlek förändrats . Utvecklingen på de finansiella marknaderna har stor betydelse för resul- tatutveckling och risk i AP-fonderna. Första–Fjärde AP-fonderna förval- tar sedan start över hälften av sitt kapital i aktier och drygt en tredjedel i obligationer, vilket innebär att finansmarknadernas utveckling i grunden är bestämmande för det resultat fonderna uppnår. , vars investeringsinriktning är onoterade tillgångar, påverkas i mindre utsträckning av de omedelbara svängningarna på marknaden, men är å andra sidan beroende av fördelaktiga förhållanden på finansmarknaden för en god resultatutveckling i sina innehav. Sjunde AP-fondens expo- nering mot aktiemarknaden är större än det underliggande kapitalet genom användning av hävstång i förvaltningen. I regel har buffertfondernas resultat en relativt liten påverkan på utfallet inom inkomstpensionssystemet, eftersom fonderna utgör en mindre del av tillgångsmassan (se avsnitt 2). Vid tillräckligt stora variationer i tillgångspriser kan dock fondernas resultat göra skillnad för om den automatiska balanseringen ska aktiveras eller inte 3.1Utvecklingen på aktie- och obligationsmarknaderna Det nuvarande allmänna pensionssystemet trädde ikraft och nya placeringsregler började gälla för buffertfonderna . Pensionssystemet sjösattes därmed i en period som inledningsvis kom att präglas av djup ekonomisk nedgång och fallande priser på aktie- marknaden till följd av den spruckna it-bubblan /2000 (se figur 3.1 nedan). började dock aktiepriserna återigen stiga och i mitten av 2007 nådde Stockholmsbörsen sin dittills högsta notering. briserade den amerikanska finans- och bolånekrisen, vilket resulterade i en ny och än större nedgång på aktiemarknaden. började aktiemarknaderna återhämta sig, bara för att åter börja falla. Den här gången var anledningen den europeiska statsskuldskrisen och osäkerhet om dess konsekvenser för den globala tillväxten. 2011 och halva 2012 fortsatte att präglades av ekonomisk osäkerhet och stora prisrörelser på finansmarknaderna. Aktiemarknaderna började stabili- seras först efter att den () deklarerat att tänkte genomföra vilka åtgärder som än krävdes för att hålla eurozonen intakt. 2014/15:130 Figur 3.1 Utvecklingen i svenskt och globalt aktieindex 2001–2014 MSCI World Index (USD) Bas = 100. Trenden på aktiemarknaden har i stort varit uppåtgående, även om Federal Reserves beslut att successivt börja trappa ner stödköpen av obligationer initialt skapade osäkerhet på mark- naden. En kombination av minskad riskaversion, brist på investerings- alternativ med låg risk och rimlig avkastning samt relativt låga värde- ringar på börsen ledde successivt till att förtroendet för aktiemarknaden återvände och . Även ljusare konjunkturförväntningar – främst i amerikansk ekonomi men även i stora ekonomier som , och euroområdet – bidrog till ett mer positivt klimat på aktiemarknaden. har präglats av ökad geopolitisk risk och ökad risk för deflation både och , vilket lett till en fortsatt gynnsam penningpolitik och lågräntemiljö. Värderingen på aktiemarknaderna har nått nivåer som ur ett historiskt perspektiv är jämförelsevis höga. Den ekonomiska tillväxten i världen förväntas gynnas av återhämtningen i . slutade mycket nära årshögsta efter en uppgång på i SBX (Swedish Benchmark Index, se nedan). På obligationsmarknaderna internationellt och i har räntorna Allt högre obligationspriser (och därmed avkastning) har drivit ned obligationsräntorna. Detta illustreras bl.a. av att svenska nominella och reala obligationer haft en ovanligt hög genomsnittlig årsavkastning i ett längre tidsperspektiv (se tabell 3.1). steg obligationsräntor på längre löptider markant – främst med anledning av ljusare konjunkturutsikter i den amerikanska ekonomin och Federal Reserves beslut att successivt trappa ned stödköpen av har dock ränteskillnaderna mellan amerikanska och europeiska räntenivåer ökat på grund av att riskerna för deflation har Skr. 2014/15:130 ökat markant i . Den svenska räntan har fallit kraftigt sedan slutet Även den amerikanska räntan har sjunkit till följd av att infla- tionstrycket är fortsatt relativt lågt. De europeiska och svenska 10 årsrän- torna har dock fallit mycket kraftigare på grund av deflationsrisken och fortsatt kraftigt expansiv penningpolitik från både ECB och . Tyska och svenska tioårsräntor har sjunkit med . Fallande räntor innebär kursvinster och högre total- avkastning på obligationsinnehav. blev totalavkastningen i nominellt obligationsindex . (se tabell 3.1). Figur 3.2 Tioårig obligationsränta i , och 2001–2015 (procent) 3.3Avkastningen på aktie- och obligationsmarknaderna 2001–2014 Tabell 3.1 visar totalavkastningen för några av de tillgångsslag som AP- fonderna (exklusive ) placerar i . Svenska aktier har för perioden –2014 haft den bästa årliga totalavkastningen (7,) följt av svenska nominella och reala obligationer (5,4 –5,). Utländska aktier har däremot endast avkastat i genomsnitt (mätt i USD). Eftersom den amerikanska dollarn har försvagats mot den svenska kronan , har dock avkastningen på utländska aktier – mätt i svenska kronor – varit än lägre. Avkast- ningen på den globala aktiemarknaden kan därmed i ett svenskt och ett historiskt perspektiv karaktäriseras som svag. Till skillnad från detta framstår avkastningen på den svenska obligationsmarknaden i ett längre perspektiv som stark. Totalavkastning i olika tillgångsslag , tioårsperioden –2013 och –2013 Svenska aktier (SBX) Utländska aktier (MSCI World i USD) Utländska aktier (MSCI World i SEK) Obligationsindex (OMRX) Reala obligationer (RXRE) Riskfri ränta är ett vägt genomsnitt av statsskuldsväxlar med 3 och 6 månaders löptid. speglar avkastningen på en passiv portfölj av likvida svenska räntepapper. Källa: Bloomberg, Ecowin, . Vid betraktandet av tioårsperioden 2005−2014 förbättras totalavkast- ningen på aktier markant jämfört med obligationer, vilket främst speglar att den kraftiga börsnedgången 2000–2002 ligger utanför den studerade Avkastningen på utländska aktier noteras i nivå med obligationer – som fortsatt uppvisar en hög avkastning i ett historiskt Den riskfria räntan, i det här fallet beräknat med ett genom- snitt av svenska statsskuldväxlar, avkastar knappt hälften av vad svenska nominella och reala obligationer gör. noterades en totalavkastning på på den svenska aktiemarknaden, medan aktier globalt avkastade . Försvagningen av kronan har dock lett till att tillgångar i andra valutor (främst dollar) stigit i värde. Nominella och reala obligationer uppvisade en avkastning på respektive . var riskfria räntan (vägt genomsnitt av statsskuldväxlar med 3 och 6 månaders löptid) . 4 AP-fondernas redovisade verksamhet Vid slut uppgick det förvaltade kapitalet i buffertfonderna (Första–Fjärde och ) till . sammanlagda resultatet för Första–uppgick till efter kostnader, vilket motsvarar en avkastning på Detta var det bästa resultatet i kronor och det fjärde bästa resultatet i procent sedan starten . jarder kronor till inkomstpensionssystemet, dvs. per buffertfond (Första–). De totala förvaltningskostnaderna för buffertfonderna (Första–Fjärde och ) uppgick till , vilket var mer än föregående år. Som andel av det totala buffertkapitalet uppgick de totala förvaltningskostnaderna till , vilket är högre än föregående år. Sjunde AP-fondens förvaltade kapital uppgick vid slut till Avkastningen i statens förvalsalternativ (Såfa) var , vilket kan jämföras med genomsnittet för de Skr. 2014/15:130 privata premiepensionsfonderna som var . AP-fondernas utgående fondkapital och resultat 2014 samt avkastningsmål (efter kostnader, mdkr och procent) Real avkastning på under Real långsiktig avkastning på Real långsiktig avkastning på Nominell avkastning SIX Nordic200 CAP GI+2,över fem år Förvalsalternativet (Såfa) avkastning minst lika bra som genomsnittet av privata Not 1: För Första–Fjärde AP-fonderna avses utgående fondkapital per , dvs. efter gjorda transaktioner till inkomstpensionssystemet. Not 2: Utvärderingen av AP-fondernas verksamhet redovisas i avsnitt 5. Källa: Första–Fjärde, Sjätte och Sjunde AP-fondernas årsredovisning , se bil. 3–8. Det övergripande avkastningsmålet för respektive fond sätts av AP- fondernas styrelse (Första‒Fjärde och Sjunde) utifrån målet i lag (2000:192) om allmänna pensionsfonder och för utifrån målet i lagen (2000:193) om . Fondernas placerings- bestämmelser framgår av respektive lag (se bilaga 2). 4.1Första AP-fondens redovisade resultat Första AP-fondens resultat uppgick till 2014. Resultatet motsvarar en avkastning på efter kostnader (11,året innan). överfördes till inkomstpensionssystemet. Sammantaget ökade fondkapitalet med till (tabell 4.2). Första AP-fondens fondkapital (mnkr) Överföringar innehåller nettobetalningar till pensionssystemet. var avkastningsmålet för Första AP-fonden nomi- nell avkastning om efter kostnader över rullande tioårsperio- der. var målet formulerat . har höjt avkastningsmålet till en real avkastning på efter kostnader över rullande tioårsperioder. avser såldes avkastningsmålet för samtliga buffertfonder (Första‒Fjärde) real avkastning. För att nå avkastningsmålen inom ramen för fastställd risknivå består Första AP-fondens portfölj av en rad olika tillgångar med olika egen- skaper ur ett investerarperspektiv. arbetar fonden efter en investeringsprocess baserad på långsiktighet, fundamental analys och ett ökat inslag av andra investeringar än noterade aktier och räntebärande tillgångar. Investeringsprocessen består av tre beslutsnivåer; strategisk allokering, strategisk förvaltning och operativ förvaltning. Strategisk allokering omfattar allokering mellan olika tillgångsslag, beslut om storleken på fondens valutaexponering och durationen i ränteportföljen. Strategisk förvaltning omfattar alla beslut om allokering inom tillgångsslag, till exempel allokeringen mellan aktieregioner, allokering mellan kredit- obligationer och statsobligationer och allokering mellan olika valutor. Operativ förvaltning är den förvaltning som fonden bedriver inom varje tillgångsslag utifrån de valda strategierna. Första AP-fondens portfölj bestod vid slut av aktier, räntebärande tillgångar, onoterade placeringar och kassa/valuta. Jämfört med föregående årsskifte har andelen onoterade placeringar ökat, medan andelarna för de övriga tillgångsslagen minskat något (tabell 4.3). Första AP-fondens portfölj (mdkr respektive procent) Första AP-fonden förvaltar svenska och utländska aktier på utvecklade marknader internt med fokus på stora och medelstora bolag. Tillväxt- marknader och småbolag förvaltas av externa förvaltare. De räntebärande tillgångarna förvaltas i en global ränteportfölj med största delen placerad i utländska tillgångar. Första AP-fonden äger tillgångar utgivna i flera valutor. Valutan behandlas dock som ett eget tillgångsslag, vilket innebär att tillgångars värde omräknas till svenska kronor. Enligt placerings- reglerna får inte den totala valutaexponeringen överstiga av portföljen. Merparten av valutapositionen minskas därför med valuta- hedgar. Bland de onoterade tillgångarna utgör fastigheter den största delen. Första AP-fondens strategi är att öka andelen fastighetsinvesteringar både i och utomlands. Fastighetsinvesteringarna bygger främst på löpande avkastning från hyresbetalningar och endast till en mindre del av investeringar där en förväntad värdestegring är den viktigaste komponenten. Hedgefonder och riskkapitalfonder utgör också tillgångar som redovisas under onoterade placeringar. Hedgefondstrategin syftar till att dämpa effekten av kraftiga kursrörelser i den övriga portföljen. Riskkapitalfonder investerar i onoterade bolag och förväntas ha en högre avkastning än investeringar i noterade aktier. Vid slutet förvaltades av kapitalet i internt, vilket är en ökning jämfört föregående årsskifte. avkastade Första AP-fondens portfölj före kostnader och efter kostnader. I tabell 4.4 redovisas avkast- ningen (före kostnader) per tillgångskategori samt respektive tillgångskategoris bidrag till fondens totala avkastning under Första AP-fondens redovisade avkastning (procent respektive 2014 (procentenheter) -3,3 Allokering, kassa, valuta -2,7 Total avkastning före kostnader Utländska aktier och räntebärande tillgångar avser valutasäkrad avkastning. I Första AP-fondens årsredovisning framgår även de olika beslutsnivå- ernas bidrag till fondens totala avkastning. Utvärderingen görs i förhållande till Första AP-fondens startporfölj per . Av den totala avkastningen på före kostnader bidrog start- portföljen . Den operativa förvaltningen bidrog , medan den strategiska allokeringen och den strategiska förvaltningen bidrog något negativt med -0,4 respektive -0,. I utvärdering (bilaga 9) framgår att fondens årliga avkastning efter kostnader var (2010–2014), (2005– 2014) och –2014. Detta innebär att Första AP-fonden uppnådde styrelsens långsiktiga avkastningsmål under samtliga nämnda perioder. Fondens avkastning efter kostnader har även varit högre än inkomstindex under samtliga nämnda perioder. 4.2Andra AP-fondens redovisade resultat Andra AP-fondens resultat uppgick till 2014, vilket motsvarar en avkastning på efter kostnader (12,året innan). överfördes till inkomst- pensionssystemet. Fondkapitalet ökade med till . Tabell 4.5 Andra AP-fondens fondkapital (mnkr) Överföringar innehåller nettobetalningar till pensionssystemet. var avkastningsantagandet för Andra AP-fonden att generera en långsiktig årlig real avkastning på . På grund av förväntat lägre globala räntor på lång sikt har antagandet justerats ned till . Andra AP-fondens strategi för att nå målet bygger på värdeskapande i flera steg: val av strategisk tillgångsfördelning, val av index och aktiv förvaltning. Till grund för strategin ligger ett antal principer, s.k. Investment Beliefs. Dessa beskriver fondens syn på hur kapitalmark- naden fungerar samt möjligheter och förutsättningar att skapa en god avkastning. Den strategiska portföljen tas fram med stöd av en internt utvecklad Asset-Liability-Model (), där hänsyn tas till den förväntade lång- siktiga utvecklingen i pensionssystemet och på de finansiella mark- naderna. Detta innebär att fondens strategiska portfölj utgörs av en sammansättning av olika tillgångsslag som fonden bedömt ger den bästa generationsneutrala och långsiktiga tillväxten för framtida pensioner. Valet av index ses som en del av den strategiska placeringsprocessen, där index fastställer ett investeringsurval för den interna och externa förvaltningen. De mer traditionella breda kapitalvägda indexen komplet- teras med specialiserade index. Valen av index styr den aktiva förvalt- ningen, där målsättningen för den interna och externa förvaltningen är att överträffa de index som valts. Andra AP-fondens portfölj bestod vid slut av aktier (37,utländska och svenska), ränte- bärande instrument och alternativa placeringar. Jämfört med föregående årsskifte har andelen alternativa placeringar och andelen räntebärande instrument ökat, medan andelen aktier minskat (tabell 4.6). Andra AP-fondens portfölj (mdkr respektive procent) Avser exponering, dvs. inklusive positioner i derivat. Under tillgångsslaget alternativa investeringar ingår onoterade fastigheter (inklusive skogs- och jordbruksfastigheter), riskkapitalfonder, alternativa riskpremier, alternativa krediter samt aktieinvesteringar på den lokala kinesiska aktiemarknaden. Vid utgången av 2014 förvaltades av fondkapitalet internt och externt. avkastade Andra AP-fondens portfölj före kost- nader och efter kostnader. I tabell 4.7 redovisas avkast- ningen (före kostnader) per tillgångskategori samt respektive tillgångskategoris bidrag till fondens totala avkastning 2014. Tabell 4.7 Andra AP-fondens redovisade avkastning (procent respektive procentenheter ) 2014 (procentenheter) -0,9 Viktad avkastning likvid portfölj Aktiv avkastning före kostnader Total avkastning före kostnader Utöver redovisade poster bidrog GTAA , Overlay -0,och FX Hedge - . Bland tillgångsslagen hade utländska aktier högst avkastning (26,) följt av svenska aktier (16,). Räntebärande till- gångar hade också en för tillgångsslaget anmärkningsvärd hög avkast- ning (14,), vilket var en följd av fallande marknadsräntor. Alternativa investeringar, dvs. fastigheter, riskkapitalfonder, alternativa krediter, alternativa riskpremier och kinesiska A-aktier avkastade . Av totalavkastningen på svarade utländska aktier för den enskilt största delen (9,). Andra AP-fonden har en valutasäkringspolicy vars syfte är att minska Skr. 2014/15:130 risken i fondens portfölj. Ett systematiskt valutasäkringsprogram som ska leda till lägre variation i portföljens värde tillämpas. Kronförsvagningen bidrog därför med -6,. Valutarisken i tillväxt- marknader valutasäkras dock inte, eftersom fonden bedömer att den risken kompenseras med en högre avkastning. Då inte hela exponeringen valutasäkras kompenserades den negativa avkastning mer än väl av att tillgångar i utländsk valuta steg i värde. I utvärdering (bilaga 9) framgår att fondens årliga avkastning efter kostnader uppgick till (2010–2014), till (2005–2014) och till –2014. Detta innebär att Andra AP-fonden uppnådde styrelsens långsiktiga avkast- ningsantagande under den senaste fem- och tioårsperioden, men inte sedan fondens start 2001‒2014. Fondens avkastning efter kostnader har dock varit högre än inkomstindex under samtliga nämnda perioder. 4.3Tredje AP-fondens redovisade resultat Tredje AP-fondens resultat uppgick till 2014, vilket motsvarar en avkastning på efter kostnader (14,året innan). överfördes till inkomstpensionssystemet. Fondkapitalet ökade med till . Tabell 4.8 Tredje AP-fondens fondkapital (mnkr) Överföringar innehåller nettobetalningar till pensionssystemet. Tredje AP-fonden har ett operationellt mål för fondens avkastning på 4,0 procents realt . Styrelsen menar att om målet uppnås ger det en god balans mellan stabilitet i pensionssystemet på lång sikt och risken för värdefall i fondförmögenheten på kort sikt. Målet är uttryckt i reala termer, eftersom det är pensionärernas köpkraft som värnas. Tredje AP-fondens investeringsstrategi bygger på en s.k. dynamisk till- gångsallokering, vilket syftar till att minska risken för stora negativa utvärderar förvaltningen kontinuerligt med hjälp av en modell bestående av fyra delkomponenter. 2014/15:130 en bild av fondens möjligheter att nå det långsiktiga målet samt hur dessa möjligheter förvaltas. Tredje AP-fonden investerar i en global portfölj bestående av såväl noterade som onoterade tillgångar. Portföljen är mer robust i perioder av finansiell oro än en traditionell portfölj bestående av enbart noterade aktier och obligationer. Portföljen är indelad i olika riskklasser för att förtydliga investeringsfilosofin som bygger på att diversifiering är ett sätt att risksprida kapitalet. Varje riskklass bygger på en viss typ av under- liggande risk. Den dominerande risken i portföljen utgörs av aktier (efter- som aktieandelen är ) och tillgångsslaget har historiskt den högsta risken bland relevanta tillgångar. En viktig del av diversifieringstanken är att faktiska investeringsbeslut delegeras till flera medarbetare inom fonden. Inom förvaltningsorganisa- tionen finns tydliga ansvarsområden och befogenheter. För att säkerställa att det delegerade beslutsfattandet är framgångsrikt har Tredje AP-fonden en strukturerad analys och en god riskhantering. Den övergripande allokeringen av kapitalet är den faktor som har störst betydelse för fondens avkastning och totalrisk. Strategifokus ligger just på detta. En god övergripande riskallokering uppnås genom diversifiering och genom att fonden i ett medellångt perspektiv förändrar allokeringen beroende på förutsättningarna på finansmarknaden, så kallad dynamisk tillgångsallokering. Tredje AP-fondens portfölj bestod vid slut av aktier (34,utländska och svenska), nominella räntebärande instrument, reala räntebärande instrument och alternativa placeringar. Jämfört med föregående årsskifte har andelen nominella räntebärande instrument ökat, medan andelen aktier och reala räntebärande instrument minskat (tabell 4.9). Tabell 4.9 Tredje AP-fondens portfölj (mdkr respektive procent) Under tillgångsslaget alternativa investeringar utgör fastigheter den största posten (33,vid utgången av 2014). Onoterade aktier inklusive infrastrukturfonder utgjorde . Tredje AP-fonden har strävat efter att bredda risktagandet i portföljen för att minska fondens exponering mot noterade aktier. Fonden har även fortsatt att öka andelen nominellt räntebärande instrument genom att öka innehavet av statsobli- Skr. 2014/15:130 gationer med hög kreditvärdighet. Vid utgången av 2014 förvaltades av Tredje AP-fondens kapital internt, vilket var en ökning jämfört med föregående årsskifte (64,). avkastade Tredje AP-fondens portfölj före kostnader och efter kostnader. Tredje AP-fonden delar upp portföljen i sju riskklasser, i stället för kategorier av tillgångar. Syftet med denna uppdelning är att förtydliga och åskådliggöra de risker som fondens portfölj är utsatt för. I tabell 4.10 redovisas avkastning per risk- klass samt deras respektive bidrag till Tredje AP-fondens totala avkastning . Tabell 4.10 Tredje AP-fondens redovisade avkastning (procent kastning 2014 (p.e.) -0,2 Total avkastning efter kostnader Avkastning för riskklasser avser avkastning före kostnader, medan total avkastning är beräknad efter kostnader. Avkastning för utländska aktier och räntebärande värdepapper är beräknad inklusive valutasäkring. genererade riskklass aktier (investeringar i noterade och onoterade aktier) en avkastning på (25,året innan). Då aktier utgör det största tillgångsslaget i portföljen var dess bidrag till totalavkastningen också störst (4,). genererade en avkastning på (-0,året innan) och gav ett bidrag till totalavkastningen på . avkastningen för riskklass inflation (investeringar i svenska och amerikanska realränteobligationer samt fastigheter, skog, jordbruk och infrastruktur) var och bidrog till fon- dens totala avkastning. till fondens totala avkastning. kronan, vilket gjorde att de utländska tillgångar som fonden äger steg i hade Tredje AP-fonden en öppen valutaposition 2014/15:130 på totalt av fondens totalvärde (20,). I utvärdering (bilaga 9) framgår att fondens årliga avkastning efter kostnader uppgick till (2010–2014), till (2005–2014) och till –2014. Detta inne- bär att Tredje AP-fonden uppnådde styrelsens långsiktiga avkastnings- antagande under samtliga nämnda perioder.