prop · H20385 · 2015-03-17 00:00:00 — Den som vill delta i en folkhögskolas utbildning som motsvarar vuxenutbildning i svenska för invandrare enligt bestämmelserna i detta kapitel ska anmäla detta till sin hemkommun. Kommunen ska i samband med ett beslut om mottagande enligt 22 kap. 15 § förklara eleven behörig att delta i utbildning i folkhögskola som motsvarar utbildning i svenska för invandrare om Hemkommunen ska i samband med att den fattar ett beslut om mottagande enligt 20 kap. 33 § förklara eleven behörig att delta i utbildning i folkhögskola som motsvarar vuxenutbildning i svenska för invandrare om 1. de villkor som anges i 11 § är uppfyllda, och 2. anmälan har lämnats enligt 13 §. Beslut av en kommun eller ett landsting får överklagas hos i fråga om 1.barns mottagande i grundsärskolan enligt 7 kap. 5 § eller tillhörighet till grundsärskolans målgrupp enligt 7 kap. 5 b §, 2.uppskjuten skolplikt enligt 7 kap. 10 § andra stycket, 3.skolpliktens förlängning enligt 7 kap. 13 § eller skolpliktens upphörande enligt 7 kap. 14 §, 4.mottagande av en elev från en annan kommun enligt 9 kap. 13 §, 10 kap. 25 § eller 11 kap. 25 §, 5.åtgärder enligt 10 kap. 29 § tredje stycket för en elev som inte bor hemma, 6.placering vid en annan skolenhet än den vårdnadshavare önskar enligt 9 kap. 15 § andra stycket, 10 kap. 30 § andra stycket eller 11 kap. 29 § andra stycket, 7.mottagande i första hand enligt 16 kap. 36 §, mottagande enligt 17 kap. 14 § när det gäller en utbildning i gymnasieskolan som utformats för en grupp elever, mottagande enligt 17 a kap. 18 § eller mottagande i första hand enligt 19 kap. 29 § första stycket, 8. tillhörighet till målgruppen för 5 eller 7 §, 13 §, 14 § andra stycket eller 22 §, 13 §, 14 § andra stycket, 22 § eller till särskild utbildning för vuxna 33 § eller till särskild utbildning enligt 21 kap. 7 § tredje stycket för vuxna enligt 21 kap. 7 § tredje eller till utbildning i svenska för invandrare enligt 22 kap. 15 §, för en elev i vuxen- för en elev i vuxen- utbildning enligt 20 kap. 9 § andra utbildning enligt 20 kap. 9 § andra stycket, i särskild utbildning för stycket eller i särskild utbildning vuxna enligt 21 kap. 9 § andra för vuxna enligt 21 kap. 9 § andra stycket eller i utbildning i svenska för invandrare enligt 22 kap. 16 § 11. att på nytt bereda 11. att på nytt bereda vuxenutbildning enligt 20 kap. 9 § vuxenutbildning enligt 20 kap. 9 § tredje stycket, särskild utbildning tredje eller fjärde stycket eller för vuxna enligt 21 kap. 9 § tredje enligt 21 kap. 9 § tredje stycket, för invandrare enligt 22 kap. 17 §, 12. åtagande om interkommunal ersättning enligt 20 kap. 21 § tredje stycket, eller 7 Senaste lydelse 2014:530. 13. rätt till utbildning eller annan verksamhet för någon som avses i Prop. 2014/15:85 29 kap. 2 § andra stycket 3. Beslut som avses i första stycket 1, 4 och 7–12 får överklagas endast av barnet, eleven eller den sökande. 1.Denna lag träder i kraft . 3.Äldre bestämmelser ska fortsätta att gälla till utgången av . 4.Den som mottagits till utbildning i svenska för invandrare enligt äldre bestämmelser ska anses mottagen till vuxenutbildning i svenska för invandrare enligt de nya bestämmelserna. 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1986:163) om rätt till ledighet för utbildning i svenska för invandrare Härigenom föreskrivs att 1 och 3 §§ lagen (1986:163) om rätt till ledighet för utbildning i svenska för invandrare1 ska ha följande lydelse. En arbetstagare som har antagits En arbetstagare som har antagits till utbildning i svenska för utbildning vid folkhögskola enligt 22 eller 24 kap. skollagen (2010:800) har rätt att vara ledig 24 kap. skollagen (2010:800) har från sin anställning för att delta i rätt att vara ledig från sin anställning för att delta i serna i denna lag. serna i denna lag. Tid under vilken en arbetstagare är ledig enligt denna lag räknas som arbetad tid vid tillämpning av andra författningar. Om en överenskommelse har träffats om utbildning i svenska för invandrare eller motsvarande utbildning vid folkhögskola enligt 22 eller 24 kap. skollagen (2010:800) på arbetstid vid ett samråd som avses i 22 kap. 9 § skollagen, har en arbetstagare som vill delta i utbildningen rätt till den ledighet som behövs för att göra detta. Om det inte träffas en överenskommelse enligt första stycket, har en arbetstagare rätt till ledighet för att delta i utbildning i svenska för invandrare eller motsvarande utbildning vid folkhögskola enligt 22 eller 24 kap. skollagen dels i form av hel ledighet i samband med heltidsstudier, dels i form av Om en överenskommelse har träffats om vuxenutbildning i svenska för invandrare (2010:800) på arbetstid vid ett samråd som avses i 20 kap. 27 § skollagen, har en arbetstagare som vill delta i utbildningen rätt till den ledighet som behövs för att göra detta. Om det inte träffas en överenskommelse enligt första stycket, har en arbetstagare rätt till ledighet för att delta i vuxenutbildning i svenska för invandrare 1Senaste lydelse av lagens rubrik 2010:863. 1Senaste lydelse 2013:616. 2Senaste lydelse 2013:616. förkortning av arbetstiden till heltidsstudier, dels i form av hälften av den för arbetsplatsen normala arbetstiden i samband hälften av den för arbetsplatsen normala arbetstiden i samband vars arbetstid är mindre än hälften av den för arbetsplatsen normala vars arbetstid är mindre än hälften arbetstiden har dock rätt till hel av den för arbetsplatsen normala ledighet i samband med deltids- arbetstiden har dock rätt till hel Rätt till ledighet i den omfattning som följer av andra stycket har även en arbetstagare som deltar i utbildningen på tid som inte är arbetstagarens arbetstid. I ett sådant fall ska vid förkortning av arbetstiden hela ledigheten förläggas antingen till arbetsdagens början eller slut i enlighet med arbetstagarens önskemål. 1.Denna lag träder i kraft . 3.Äldre bestämmelser ska fortsätta att gälla till utgången av . 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare ska ha följande lydelse. Etableringsplanen ska utformas tillsammans med den nyanlände och i samverkan med berörda kommuner, myndigheter, företag och Planen ska minst innehålla 1. utbildning i 1. vuxenutbildning i utbildning för den som har rätt att delta i sådan utbildning enligt som har rätt att delta i sådan skollagen (2010:800), (2010:800), 3.aktiviteter för att underlätta och påskynda den nyanländes etablering 1.Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser ska fortsätta att gälla till utgången av . 1 Senaste lydelse 2014:952. Ärendet och dess beredning gav regeringen en utredare i uppdrag att se över den kommunala vuxenutbildningen på grundläggande nivå (dir. 2011:92). Utredningen tog sig namnet . överlämnade utredaren betänkandet vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet (SOU 2013:20) till regeringen. Förslagen som avser förändringar i studiemedelssystemet för studerande på grundläggande nivå behandlas dock inte i denna proposition. En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. Betänkandets lagförslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissyttranden och en sammanställning av dessa finns tillgängliga i (U2013/4124/GV). gav regeringen en annan utredare i uppdrag att se över frågor om valfrihet och individuell anpassning av utbildning i svenska för invandrare, sfi, (dir. 2011:81). Uppdraget utökades till att även omfatta andra frågor om bland annat sfi (dir. 2013:10). överlämnade betänkandet Svenska för invandrare – valfrihet, flexibilitet och individanpassning (SOU 2013:76) till regeringen. En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 4. Betänkandets lagförslag finns i bilaga 5. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. Remissyttranden och en sammanställning av dessa finns tillgängliga i (U2013/6517/GV). Regeringen beslutade att inhämta lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 7. Lagrådets yttrande finns i bilaga 8. Regeringen har följt Lagrådets förslag. Detta framgår av avsnitt 5.3 och av författningskommentaren. I förhållande till lagrådsremissens lagförslag har vissa språkliga och redaktionella ändringar gjorts. I propositionen föreslås en ändring av 3 kap. 5 § skollagen (2010:800). Regeringen har i propositionen Utbildning för nyanlända elever – mottagande och skolgång (prop. 2014/15:45) redan föreslagit ändringar i samma paragraf. Under förutsättning att antar regeringens förslag till ändring av skollagen i prop. 2014/15:45, anser regeringen att förslaget till ändring av 3 kap. 5 § skollagen i denna proposition inte ska genomföras. En effektiv, flexibel och målanpassad Skolväsendet för vuxna omfattar skolformerna vuxenutbild- ning (komvux), särskild utbildning för vuxna (särvux) och utbildning i svenska för invandrare (sfi; 1 kap. 1 § skollagen [2010:800]). och särvux är uppdelat i grundläggande och gymnasial nivå. Målet för komvux, särvux och sfi är att vuxna ska stödjas och stimuleras i sitt lärande. De ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt att främja sin personliga utveckling. utbildningen ska vara den enskildes behov och förutsättningar (20 kap. 2 §, 21 kap. 2 § och 22 kap. 2 § skollagen). vuxenutbildning på grundläggande nivå En vuxen har rätt att delta i komvux på grundläggande nivå från och med andra kalenderhalvåret det år han eller hon fyller , om han eller hon är bosatt i landet, saknar sådana kunskaper som normalt uppnås i och har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen (20 kap. 11 § skollagen). Utöver att ge vuxna sådana kunskaper som de behöver för att delta i samhälls- och arbetslivet syftar utbildningen till att möjliggöra fortsatta studier (20 kap. 4 § första stycket skollagen). Hemkommunen ansvarar för att de som har rätt att delta i utbildning på grundläggande nivå, och önskar det, får delta i sådan utbildning. komvux gäller att de som fått minst utbildning ska prioriteras (20 kap. 2 § tredje stycket). Detta har dock i praktiken ingen betydelse på grundläggande nivå eftersom vuxna som uppfyller kraven har en rätt att delta i utbildningen. Varje kommun ska aktivt verka för att nå de vuxna i kommunen som har rätt att delta i utbildning på grundläggande nivå och motivera dem att delta i sådan utbildning (20 kap. 10 § skollagen). Utbildningen bedrivs i form av kurser. Inom utbildningen finns det nationella kurser och orienteringskurser (2 kap. 3 § första stycket förordningen [2011:1108] om vuxenutbildning). som finns på grundläggande nivå är biologi, engelska, fysik, geografi, hem- och konsumentkunskap, historia, kemi, matematik, orienterings- kurs, religionskunskap, samhällskunskap, svenska och svenska som vuxenutbildning på gymnasial nivå En vuxen är behörig att delta i utbildning på gymnasial nivå från och med andra kalenderhalvåret det år han eller hon fyller , om han eller hon är bosatt i landet, saknar sådana kunskaper som utbildningen syftar till att ge, har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen och i övrigt uppfyller föreskrivna villkor. Behörig är också den som är yngre men har slutfört sin utbildning på ett nationellt program i gymnasieskolan eller likvärdig utbildning och uppfyller övriga behörighetsvillkor (20 kap. 20 § skollagen). Utgångspunkten för utbildningen ska vara den enskildes behov och förutsättningar. De som fått minst utbildning ska prioriteras (20 kap. 2 § skollagen). En vuxen som är behörig att delta i komvux på gymnasial nivå och som har en examen från ett yrkesprogram i gymnasieskolan men inte har uppnått grundläggande behörighet till högskoleutbildning har dessutom rätt att delta i utbildning på gymnasial nivå i syfte att uppnå sådan behörighet (20 kap. 19 § skollagen). Utbildningen syftar till att ge vuxna kunskaper på en nivå som motsvarar den som utbildningen i gymnasieskolan ska ge (20 kap. 4 § andra stycket skollagen). Varje kommun ska erbjuda utbildning på gymnasial nivå. Hemkommunen ansvarar för att de som har rätt att delta i en utbildning, och önskar delta i den, får det. Kommunerna ska sträva efter att därutöver erbjuda utbildning som svarar mot efterfrågan och behov (20 kap. 16 § skollagen). Varje kommun ska informera om möjligheterna till utbildning på gymnasial nivå och aktivt verka för att vuxna i kommunen deltar i sådan utbildning (20 kap. 17 § skollagen). Inom utbildningen finns det nationella kurser, orienteringskurser, individuella kurser och gymnasiearbete (20 kap. 5 § skollagen och 2 kap. 3 § andra stycket förordningen om vuxenutbildning). För varje kurs ska det finnas en kursplan och för varje ämne en ämnesplan (20 kap. 6 § skollagen). Liksom inom komvux på grundläggande nivå får nationella kurser på gymnasial nivå delas upp i delkurser efter beslut av rektorn (2 kap. 10 § förordningen om vuxenutbildning). Det finns cirka 1 000 nationella kurser på gymnasial nivå och dessa är i princip samma som de som finns i gymnasieskolan. En mycket stor andel av dessa kurser är yrkeskurser. Särskild utbildning för vuxna på grundläggande nivå En vuxen med utvecklingsstörning har rätt att delta i särvux på grundläggande nivå från och med det andra kalenderhalvåret det år han eller hon fyller , om han eller hon är bosatt i landet, saknar sådana kunskaper som utbildningen i grundsärskolan syftar till att ge och har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen (21 kap. 11 § skollagen). Utbildningen syftar till att ge vuxna kunskaper på en nivå som motsvarar den som utbildningen i grundsärskolan ska ge (21 kap. 4 § första stycket skollagen). Hemkommunen ansvarar för att de som har rätt att delta i utbildningen på grundläggande nivå, och önskar det, får delta i sådan utbildning. Varje kommun ska aktivt verka för att nå de vuxna i kommunen som har rätt att delta i utbildning på grundläggande nivå och för att motivera dem att delta i sådan utbildning (21 kap. 10 § skollagen). Inom utbildningen finns det nationella kurser och orienteringskurser. För varje kurs ska det finnas en kursplan (21 kap. 5 § skollagen och 2 kap. 3 § tredje stycket förordningen om vuxenutbildning). De kurser som finns, och som motsvarar den utbildning som ges inom grundsärskolan utom träningsskolan, är svenska, svenska som andraspråk, engelska, matematik, samhällskunskap, religionskunskap, historia, geografi, fysik, kemi, biologi, hem- och konsumentkunskap samt teknik. Dessutom finns det kurser som motsvarar den utbildning som ges inom träningsskolan inom grundsärskolan, såsom individ och samhälle, natur och miljö samt språk och kommunikation (2 kap. 21 och 22 §§ förordningen om vuxenutbildning). Särskild utbildning för vuxna på gymnasial nivå En vuxen med utvecklingsstörning är behörig att delta i särvux på gymnasial nivå det år han eller hon fyller , om han eller hon är bosatt i landet, saknar sådana kunskaper som utbildningen syftar till att ge, har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen och i övrigt uppfyller föreskrivna villkor. Behörig är också den som är yngre men har slutfört utbildning i gymnasiesärskolan eller likvärdig utbildning och uppfyller övriga behörighetsvillkor (21 kap. 16 § skollagen). Utbildningen syftar till att ge vuxna kunskaper på en nivå som motsvarar den som utbildningen på nationella eller specialutformade program i gymnasiesärskolan ska ge (21 kap. 4 § andra stycket skollagen). Varje kommun ska erbjuda utbildning på gymnasial nivå. Kommunerna ska sträva efter att erbjuda utbildning som svarar mot efterfrågan och behov. Varje kommun ska även informera om möjligheterna till utbildning på gymnasial nivå och aktivt verka för att de vuxna i kommunen som är behöriga deltar i sådan utbildning (21 kap. 13 och 14 §§ skollagen). Även här är utgångspunkten för utbildningen den enskildes behov och förutsättningar och att de som fått minst utbildning ska prioriteras (21 kap. 2 § skollagen). Inom utbildningen finns det nationella kurser, orienteringskurser och gymnasiesärskolearbete. Utbildningen får bedrivas i form av kurser i alla ämnen som finns i gymnasiesärskolan med undantag av idrott och hälsa (2 kap. 23 § förordningen om vuxenutbildning). Utbildning i svenska för invandrare Sfi syftar till att ge vuxna invandrare grundläggande kunskaper i svenska språket. Utbildningen syftar också till att ge vuxna invandrare som saknar grundläggande läs- och skrivfärdigheter möjlighet att förvärva sådana färdigheter (22 kap. 3 § skollagen). En person har rätt att delta i sfi det år han eller hon fyller , om han eller hon är bosatt i landet och saknar sådana grundläggande kunskaper i svenska språket som utbildningen syftar till att ge. En finländsk medborgare som stadigvarande arbetar i kommunen men är bosatt i nära gränsen till och saknar sådana grundläggande kunskaper i svenska språket som utbildningen syftar till att ge, har det år han eller hon fyller också rätt att delta i sfi (22 kap. 13 § skollagen). Hemkommunen är skyldig att se till att utbildningen erbjuds dem som har rätt att delta. Varje kommun ska även aktivt verka för att nå de vuxna i kommunen som har rätt till sfi och för att motivera dem att delta (22 kap. 12 § skollagen). Utbildningen ska finnas tillgänglig efter det att en rätt till sfi inträtt. Om det inte finns särskilda skäl ska utbildningen kunna påbörjas . Varje kommun ska aktivt verka för att en nyanländ som omfattas av lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare kan påbörja sfi inom en månad från det att den nyanlände anmält sig till utbildningen hos kommunen (22 kap. 11 § Med begreppet nyanländ avser regeringen här en utrikes född person som varit folkbokförd i än . En person som har rätt att delta i sfi har rätt att i stället delta i en folkhögskolas utbildning som motsvarar utbildning i svenska för invandrare. En förutsättning för detta är att folkhögskolan har getts rätt att sätta betyg, anordna prövning samt utfärda betyg och intyg enligt sådana föreskrifter som har meddelats med stöd av 29 kap. 24 § skollagen och folkhögskolan har förklarat sig ha för avsikt att ta emot den sökande till utbildningen (24 kap. 11 § skollagen). Sfi bedrivs i form av fyra olika kurser – A, B, C och D – uppdelade på tre olika studievägar (förordningen om kursplan för svenskundervisning för invandrare [SKOLFS 2009:2]). Studievägarna riktar sig till personer med olika bakgrund, förutsättningar och mål. vänder sig i första hand till kvinnor och män med mycket kort studiebakgrund och studieväg 3 till dem som är vana att studera och har längre utbildningsbakgrund. För samtliga fyra kurser ska det finnas en kursplan (22 kap. 4 § skollagen). De olika studievägarna består av följande kurser: studieväg 1: kurs A och B, studieväg 2: kurs B och C, och studieväg 3: kurs C och D. Kurserna B och C finns i två studievägar och kan därmed vara antingen nybörjarkurs eller fortsättningskurs. Oavsett om det är en nybörjarkurs eller fortsättningskurs är kurskraven desamma, men kurserna ges olika utformning beroende på elevens studievana, utbildningsbakgrund och kunskaper i svenska vid kursstarten samt vald studieväg. En elev kan avsluta sfi efter vilken som helst av kurserna, men avsikten är att alla deltagare ska ges möjlighet att studera till och med kurs D oavsett på vilken kurs och studieväg utbildningen påbörjas. Svenska som andraspråk på grundläggande nivå är en nationell kurs inom komvux som vänder sig till elever med annat modersmål än svenska. Kursplanen för svenska som andraspråk på grundläggande nivå innehåller delar som även återfinns inom sfi. Kursplanen anger att eleverna ska ges möjlighet att utveckla sin förmåga att kommunicera på svenska (föreskrifter [SKOLFS 2012:18] om kursplaner för vuxenutbildning på grundläggande nivå). Ett rikt språk ger ökade förutsättningar att utveckla ny kunskap, studera vidare och ta aktiv del i samhälls- och arbetslivet. Eleverna ska ges möjlighet att, genom språkanvändning i funktionella och meningsfulla sammanhang, utveckla en allsidig kommunikativ förmåga. Målet är att undervisningen i ämnet ska ge eleven förutsättningar att förstå svenska i tal och skrift samt tolka innehållet, formulera sig och kommunicera på svenska i tal och skrift och använda språkliga strategier och redskap. Vidare ska eleven lära sig att söka och värdera information och budskap från olika källor, anpassa språket efter olika syften, mottagare och situationer samt att diskutera och reflektera över livsvillkor, samhällsfrågor och kulturella företeelser i olika sammanhang och områden där det svenska språket används. I kursen svenska som andraspråk finns även en första del som innehåller grundläggande läs- och skrivinlärning. Delkurser inom vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna Nationella kurser inom komvux och särvux får delas upp i delkurser (2 kap. 4 § förordningen om vuxenutbildning). Det finns inget nationellt utformat och formaliserat sätt att bryta ner kurser i mindre delar. Huvudmannen beslutar om vilka nationella kurser som ska ges och det är upp till varje rektor att besluta om nationella kurser ska delas upp i delkurser och hur många verksamhetspoäng varje delkurs ska omfatta (2 kap. 9 § respektive 10 § förordningen om vuxenutbildning). Detta innebär att delkurser kan se mycket olika ut när det gäller innehåll och omfattning. Verksamhetspoäng är ett mått på studieomfattning. Inom komvux beräknas 20 verksamhetspoäng för en veckas heltidsstudier (2 kap. 2 § förordningen om vuxenutbildning). Det finns ingen reglering om att en verksamhetspoäng motsvarar ett visst antal studie- eller undervisningstimmar. Antalet verksamhetspoäng varierar mellan olika kurser. De mest omfattande kurserna inom komvux, svenska respektive svenska som andraspråk, omfattar 1 000 verksamhetspoäng vardera. Den som är bosatt i landet och vill ha betyg från komvux eller sfi ska ha möjlighet att genomföra prövning i alla kurser där det sätts betyg och i gymnasiearbetet. Med prövning avses en bedömning av kunskaper i förhållande till uppställda kunskapskrav i kursplaner eller ämnesplaner (20 kap. 30 § respektive 22 kap. 24 § skollagen). Syftet är att den enskilde, utan att vara antagen till en kurs, ska kunna få ett betyg på en kurs. Detta innebär en samlad bedömning av i vilken omfattning den enskilde har uppnått kunskapsmålen för kursen (prop. 2009/10:165 s. 490). Efter genomförd prövning sätts betyg på den kurs som prövningen har avsett. Prövning innebär således en möjlighet att få betyg på en kurs inom komvux eller sfi utan att ha genomgått kursen. För prövning inom komvux får kommunen ta ut en avgift på högst (2 § förordningen [1991:1124] om avgifter för prövning inom skolväsendet). Nationella prov inom skolväsendet för vuxna Inom komvux på grundläggande nivå finns det inga nationellt fastställda prov. användes ofta nationella prov, men de används inte sedan nya kursplaner infördes . Detta eftersom de nya kursplanerna inte längre motsvarar de som används i . Inom komvux på gymnasial nivå finns nationella prov som ska användas av lärarna i vissa kurser i svenska, svenska som andraspråk, engelska och matematik. Komvux på gymnasial nivå delar kurs- och ämnesplaner med gymnasieskolan vilket innebär att samma nationella prov kan användas i de båda skolformerna. Inom sfi ska lärarna använda nationella slutprov (4 kap. 10 § Prop. 2014/15:85 förordningen om vuxenutbildning). Inom sfi finns det nationella slutprov för kurserna B, C och D. Individuella studieplaner samt studie- och yrkesvägledning Kommunen har en skyldighet att aktivt verka för att nå vuxna som har rätt till komvux på grundläggande nivå och sfi och motivera dem att delta i utbildningen (20 kap. 10 § andra stycket respektive 22 kap. 11 § tredje stycket skollagen).