prop · H3031d5 · 2015-09-21 00:00:00 — För att säkerställa att har den kompetens som krävs för att utföra sitt uppdrag behövs en utbildning med tydlig förankring i vetenskap och beprövad erfarenhet. Regeringen har därför tillsatt en utredning som ska föreslå hur den grundläggande polisutbildningen kan omformas till en högskoleutbildning. Uppdraget ska slutredovisas . , Säkerhetspolisens och Kriminalvårdens respektive uppdrag innebär långtgående befogenheter som kan påverka enskildas liv. Det är därför viktigt att det finns en noggrann tillsyn av att reglerna för verksamheten efterlevs. föreslog att en ny myndighet ska bildas för tillsyn över polisen och Kriminalvården. Vidareutvecklat arbete med utredning och lagföring Regeringen anser att myndigheternas arbete med utredning och lagföring är ett fortsatt angeläget område att vidareutveckla och förbättra. Det är av stor vikt att verksamheterna har en långsiktigt hållbar resurs- och kompetensförsörjning och att det finns effektiva processer för ärendehanteringen. Inte minst är ansvarsfördelningen och samarbetet mellan polis och åklagare av avgörande betydelse för att resurserna och kompetensen ska användas på bästa sätt. Regeringen anser att det finns behov av fördjupad kunskap om olika förhållanden som kan tänkas ha påverkat rättsväsendets resultatutveckling avseende utredning och lagföring det , särskilt med tanke på de senaste årens resultatförsämringar. Vid sidan av den löpande uppföljning och analys som myndigheterna själva måste utveckla och utföra har Brå därför i uppdrag att närmare analysera hur olika faktorer kan ha påverkat resultatutvecklingen . Brå ska kartlägga användningen av förundersökningsbegränsning och dess påverkan på utvecklingen av personuppklarade brott, undersöka om de anmälda brotten har blivit mer svåruppklarade samt analysera om och i så fall hur domstolarnas krav på bevisning i brottmål har förändrats. I uppdraget ingår även att göra en samlad bedömning av resultatutvecklingen avseende utredning och lagföring. har rättsväsendet ställts inför en allt större utmaning när det gäller att hantera stora förundersökningar och brottmål. Det finns också en del som tyder på att viss typ av brottslighet har blivit svårare att utreda och lagföra. Framför allt vid allvarlig brottslighet med många inblandade personer krävs ofta så stora utredningsinsatser och så omfattande bevisning att brottmålsprocesserna riskerar att bli mycket utdragna. Regeringen avser att se över hur hanteringen av stora mål med omfattande bevisning skulle kunna effektiviseras med bevarade krav på rättssäkerhet. Minskad användning av häktning och restriktioner Häktning och möjligheten att använda restriktioner är viktiga verktyg för att polis och åklagare effektivt ska kunna utreda och beivra brott. Det har emellertid riktats återkommande internationell och nationell kritik mot häktnings- och restriktionsanvändningen i . Långa häktningstider, särskilt i kombination med isolering, innebär stora påfrestningar för den häktade. Regeringen avser att vidta åtgärder för att minska användningen av häktning och restriktioner samt för att motverka den isolering som detta leder till. Ökad kunskap på detta område är en viktig grund för att skapa förutsättningar för väl underbyggda beslut. Regeringen har därför gett Brå i uppdrag att genomföra en kartläggning av situationen i häkte, i syfte att ge ökad kunskap om användningen av häktning och restriktioner samt tillämpningen av isoleringsbrytande åt- Uppdraget ska redovisas . Regeringen har även tillsatt en utredning som bl.a. ska se över behovet av fler alternativ till häktning. Utredningen ska särskilt fokusera på frågor som leder till en minskad häktnings- och restriktionsanvändning för barn och ungdomar. Utredningen ska vara klar . Regeringen har dessutom gett Statskontoret i uppdrag att utreda om och i så fall hur hanteringen av forensiska undersökningar kan förändras i syfte att bidra till kortare häktningstider. Uppdraget ska redovisas . Verksamheten vid landets domstolar ska vara rättssäker och effektiv. Det är viktigt att domstolarna har goda förutsättningar att kunna avgöra mål och ärenden inom rimlig tid. Regeringen avser att i en proposition lämna ett antal förslag som syftar till att domstolarnas handläggning av mål och ärenden i större utsträckning ska kunna anpassas till förhållandena i det enskilda fallet. Även i övrigt finns det anledning att fortsätta reformeringen av domstolsprocessen. I betänkandet Brottmålsprocessen (SOU 2013:17) finns ett antal förslag som bl.a. syftar till att processen i högre grad ska kunna anpassas till vad det enskilda målet kräver. Betänkandet har kompletterats med ytterligare underlag angående de praktiska, organisatoriska och ekonomiska konsekvenserna som behövs för ett ställningstagande om förslagen i vissa angivna delar i betänkandet ska genomföras. Förslagen bereds i . Vad gäller nämndemän har en reform genomförts för att stärka nämndemännens lämplighet och behörighet för uppdraget. Statskontoret har på uppdrag av regeringen analyserat (SOU 2013:49) förslag om en s.k. fri kvot och funnit att det bl.a. finns en risk för att nämndemäns lämplighet inte kan garanteras med ett sådant system. Statskontoret anser också att en fri kvot sannolikt inte skulle förändra nämndemannakårens ålderssammansättning i någon större utsträckning. Regeringen avser inte att genomföra förslag om en fri kvot. Däremot har regeringen tagit initiativ för att bredda rekryteringen bl.a. genom P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 4 ett uppdrag till . Uppdraget sträcker sig och myndigheten ska genomföra kommunikationsinsatser gentemot nominerande och väljande organ och presumtiva nämndemän bland allmänheten i syfte att få till stånd en föryngring av nämndemannakåren och en bredare rekrytering utanför den partipolitiska kretsen. Regeringen avser inte att genomföra övriga förslag, bl.a. om nämndemäns medverkan i domstolarna. Även domstolarnas hantering av tvistemål kan moderniseras ytterligare. Regeringen avser att i en proposition lämna förslag om att tingsrätten i större utsträckning ska kunna avgöra tvistemål med en domare om det med hänsyn till målets omfattning och svårighetsgrad är tillräckligt. På detta sätt får tingsrätterna möjligheter till en bättre och mer effektiv handläggning av tvistemål utan att kravet på rättssäkerhet åsidosätts. En reformerad domstolsprövning är också nödvändig när det gäller de immaterialrättsliga, marknadsföringsrättsliga och konkurrensrättsliga målen och ärendena. Regeringen avser att föreslå att prövningen av dessa måltyper ska ske samlat i en särskild domstol i första och andra instans; Patent- och respektive Patent- och marknadsöverdomstolen. Avsikten är att den nya domstolsordningen ska träda i kraft . Som en konsekvens av förslaget ska och Patentbesvärsrätten upphöra som myndigheter. Förstärkta insatser mot återfall i brott Kriminalvården har en viktig roll i det återfallsförebyggande arbetet för de individer som verkställer påföljd i anstalt eller frivård. För att Kriminalvårdens insatser ska få betydelse i ett längre perspektiv krävs dock att andra aktörer tar vid där Kriminalvårdens uppdrag slutar. Det handlar om andra myndigheter, kommuner och landsting men också om näringsliv och aktörer i det civila samhället. För att understryka vikten av att verkställigheter används till att samordna och fokusera insatser kring individerna har regeringen särskilt pekat ut återfallsförebyggande arbete och samverkan med andra aktörer som prioriterade områden i Kriminalvårdens verksamhet. Tiden i anstalt eller under övervakning ska inriktas på åtgärder som minskar risken för återfall. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 4 Övergången från vistelse i anstalt till vistelse i frihet är en särskilt kritisk tidpunkt när det gäller risken för återfall. Ett väl fungerande arbete med utslussning är därför en central fråga när det kommer till det återfallsförebyggande arbetet. Det handlar såväl om att intagna får del av de i fängelselagen (2010:610) reglerade särskilda utslussningsåtgärderna som att planering av andra former av utslussning sker inom ramen för Kriminalvårdens verksamhet. Regeringen avser att återkomma med initiativ i frågan om utslussning. 2.4.3Samlade insatser för ett tryggare samhälle Ett utvecklat brottsförebyggande arbete Orsakerna till brottslighet är många och mångfacetterade. Starkt bidragande är ofta social och ekonomisk utsatthet, såsom arbetslöshet och dåliga skolresultat. Generella välfärdssatsningar är därför en fundamental del av det brottsförebyggande arbetet. För regeringen är det centralt att arbeta för en jämnare fördelning av sociala och ekonomiska resurser och goda livsmöjligheter för alla människor. Särskilt viktigt är det att ge unga människor förutsättningar att skapa ett liv utan kriminalitet. För att nå framgång krävs insatser av aktörer även utanför rättsväsendet, såsom andra myndigheter, kommuner, landsting, frivilligorganisationer och näringslivet. Förutom en inkluderande välfärdspolitik behövs även mer riktade åtgärder för att förebygga brott. Även om många viktiga insatser redan görs för att förebygga brott, anser regeringen att det finns stor potential att förbättra det brottsförebyggande arbetet. Ambitionen är att det ska finnas ett strukturerat brottsförebyggande arbete över hela landet. Arbetet behöver bedrivas på såväl lokal som regional och nationell nivå och inkludera ett brett spektrum av åtgärder. Utöver social prevention behöver arbetet omfatta situationella brottsförebyggande åtgärder som syftar till att minska sannolikheten att brott begås genom att göra brotten mindre lönsamma, mer riskabla eller svårare att utföra. Det är angeläget att de lokala samverkansöverenskommelserna mellan och kommunerna får ett större genomslag i praktiken. behöver riktas mot allt från barn och ungdomar som är på väg att utvecklas i negativ riktning till återfallskriminella och aktörer inom grov organiserad brottslighet. För att stärka samverkan mellan olika aktörer och utveckla det lokala brottsförebyggande arbetet har regeringen gett Brå i uppdrag att lämna förslag på hur en förstärkt nationell stöd- och samordningsfunktion bör utformas på myndigheten. Regeringen avser också att knyta en nationell samordnare till myndigheten. Vidare avser regeringen även att se över behovet av ytterligare åtgärder för att stärka det brottsförebyggande arbetet på nationell nivå. Grunden för en modern välfärdsstat som är ett samhälle som lägger stor vikt vid att välfärden ska komma alla till del. När reformer inom välfärdssektorn genomförts har det saknats tillräckliga kontroll- och tillsynsmekanismer för att stävja missbruk av systemen. Det har av allt att döma bidragit till att en i allt högre grad organiserad och systematisk kriminalitet kan kopplas till oseriösa företag där företaget används som ett brottsverktyg för att oriktigt tillskansa sig medel från det allmänna. Sådan brottslighet riskerar att kraftigt skada välfärden. Mot bakgrund av detta kommer regeringen att ge en utredare i uppdrag att göra en översyn av välfärdsstatens förmåga att stå emot organiserad och systematisk ekonomisk brottslighet. Syftet är att identifiera risker i välfärdssystemen och andra närliggande skattefinansierade och skattesubventionerade system, för att därigenom kunna säkerställa en korrekt användning av offentliga medel samt effektivt förebygga och beivra brottslighet av detta slag. Nya åtgärder krävs mot den växande it-relaterade brottsligheten Den it-relaterade brottsligheten fortsätter att öka. Det gäller både brott som begås av gärningspersoner som agerar på egen hand och brott som begås inom ramen för organiserad brottslighet. Europol förutspår i en analys av den framtida brottsligheten att de traditionella kriminella nätverken kommer att minska i omfattning, medan de virtuella kriminella nätverken kommer att bli fler. Den tekniska utvecklingen och framväxten av internet har medfört att hot och andra former av kränkningar av den personliga integriteten har tagit nya former. Många sådana brott begås med hjälp av mobiltelefoner och internet. Inte sällan är det flickor och kvinnor som drabbas av dessa brott, genom att de t.ex. blir utsatta för grovt nedsättande kommentarer eller blir uthängda med bild. Regeringen har därför lyft fram arbetet med att stärka rättsväsendets förmåga att ingripa mot hot och kränkningar på nätet som ett jämställdhetsmål. Det omfattar såväl lagstiftningsåtgärder som rättsväsendets arbete. För att kunna bekämpa hot och allvarliga kränkningar, såväl på internet som i övrigt, krävs att det straffrättsliga regelverket är anpassat efter den karaktär problemen har . En särskild utredare har därför i uppdrag att göra en bred översyn av det straffrättsliga skyddet för den personliga integriteten, särskilt när det gäller hot och andra kränkningar. Bedrägerier är en annan brottstyp som har ökat markant till följd av teknikutvecklingen. var drygt hälften av det totala antalet anmälda bedrägerier internetbedrägerier, datorbedrägerier eller fakturabedrägerier. Mot bakgrund av denna utveckling har en utredare föreslagit att ett nytt brott som tar sikte på systematiska fakturabedrägerier ska införas. Att använda andra personers identitetsuppgifter för att begå bedrägerier har också blivit allt vanligare. För att stärka skyddet för den som på detta sätt får sin identitet utnyttjad har vidare föreslagits att ett nytt brott som kriminaliserar olovlig användning av annans identitetsuppgifter ska införas. Utredningens förslag bereds i . Den ökade it-användningen har också medfört ändrade förutsättningar för såväl säkerhetsskyddet som möjligheterna att upprätthålla säkerhet och integritet i samhällsviktig itinfrastruktur. På dessa områden har utredningar lämnat förslag till en ny säkerhetsskyddslag och till en nationell strategi för statens informations- och cybersäkerhet. Båda betänkandena har remissbehandlats och bereds nu i . Intensifierade åtgärder mot grov organiserad brottslighet Grov organiserad brottslighet utgör ett hot mot det demokratiska samhället och är en stor P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 4 Att bekämpa den grova och organiserade brottsligheten är därför högt prioriterat och regeringens ambition är att arbetet mot denna brottslighet ska intensifieras. har den organiserade brottsligheten blivit allt mer komplex och gränsöverskridande. Brotten som begås inom ramen för den grova organiserade brottsligheten är allvarliga, varierande och innehåller systemhotande inslag. Det handlar exempelvis om mord, narkotikabrott, vapenbrott, utpressning, bedrägerier och penningtvätt. Att nå ekonomisk och makt är centrala drivkrafter. I många socialt utsatta områden ökar antalet nätverk som ägnar sig åt grov organiserad brottslighet. Särskilt oroande är att unga personer rekryteras till de kriminella nätverken. Det gäller socialt utsatta ungdomar som saknar framtidstro. Dessa kriminella nätverk omfattas endast i begränsad utsträckning av det myndighetsgemensamma arbetet mot grov organiserad brottslighet. Det är av stor vikt att motverka den negativa utvecklingen i dessa områden. Det är därför viktigt att rättsväsendets myndigheter och andra aktörer arbetar gemensamt mot den grova organiserade brottsligheten. Den nationella myndighetssamverkan mot grov organiserad brottslighet som pågått inkluderar tolv myndigheter inom och utanför rättsväsendet. Samverkan är en nyckel i kampen mot den grova organiserade brottsligheten och det är regeringens avsikt att denna satsning ska fortsätta att utvecklas. En viktig del i arbetet är möjligheten för samverkande myndigheter att utbyta information med varandra. Lagstiftningen behöver vara utformad på ett sådant sätt att myndigheter ges så goda förutsättningar som möjligt att bekämpa grov organiserad brottslighet, som berättigade krav på enskildas integritetsskydd upprätthålls. För att underlätta utbyte av information har det inom utarbetats ett förslag till en ny lag som innebär sekretesslättnader vid viss samverkan mot grov organiserad brottslighet. Förslaget har remitterats och bereds inom . Tillsammans med andra åtgärder utgör straffrätten ett viktigt led i samhällets brottsbekämpning. En särskild utredare har därför sett över om de straffrättsliga åtgärderna mot organiserad brottslighet kan skärpas. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 4 redningen föreslår bl.a. att förstadier till flera brott som är vanligt förekommande i organiserad brottslighet ska göras straffbara och att personer med bestämmande inflytande i en sammanslutning i vissa fall ska kunna dömas för att ha underlåtit att hindra brott inom sammanslutningen. Utredningen föreslår också att det för ett antal brott ska anges nya omständigheter som särskilt ska beaktas vid bedömningen av om brottet är grovt. Förslagen bereds inom . En utredare har sett över myndigheternas tillämpning av den stärkta möjligheten att komma åt kriminellas brottsvinster genom att i vissa fall förverka brottsvinster från annan brottslig verksamhet än den som den tilltalade döms för (s.k. utvidgat förverkande). Utredarens förslag har remitterats och bereds inom . Vidare har regeringen gett Brå i uppdrag att genomföra en undersökning av omständigheterna och tillvägagångssätten för penningtvätt i . Resultatet av uppdraget ska kunna ligga till grund för överväganden och åtgärder för att stärka kontrollen och bekämpningen av penningtvätt. En annan problematik är missbruk av pass, bl.a. av kriminella nätverk som t.ex. ägnar sig åt människosmuggling. För att komma tillrätta med den illegala användningen av svenska pass har en utredare föreslagit ett antal åtgärder. Dessa förslag har remitterats och bereds inom . En del av dem som dragits in i kriminella grupperingar vill egentligen bryta med det kriminella livet. Att sådana uppbrott är förenade med stora svårigheter och risker håller dock många kvar i kriminaliteten. För att underlätta uppbrott behöver samhället erbjuda både stöd och skydd till dem som vill lämna en kriminell livsstil. Varje avhoppad gängmedlem är, ur såväl ett ekonomiskt som mänskligt perspektiv, en stor vinst för samhället. Det finns organisationer som arbetar för att hjälpa personer bort från ett liv i kriminalitet. För att stödja dessa föreslår regeringen att särskilda medel avsätts i budgeten från vilka organisationerna kan ansöka om bidrag. Regeringen föreslår att ges möjlighet att lämna dessa bidrag. Därutöver har regeringen gett Brå i uppdrag att genomföra en nationell kartläggning av tillgången till stöd för avhoppare och lämna förslag på hur avhopparverksamheten skulle kunna utvecklas. Uppdraget ska redovisas . Ett strategiskt arbete mot terrorism Terrorism är ett hot mot vår säkerhet och mot våra grundläggande fri- och rättigheter. Bekämpningen av terrorism måste därför ständigt vara en högt prioriterad fråga. Utgångspunkten i all terrorismbekämpning är att aktivt främja och skydda folkrätten inklusive de mänskliga rättigheterna och efterlevnaden av rättsstatens principer. Arbetet mot terrorism ska ske på ett transparent sätt och det ska finnas ett jämställdhetsperspektiv i arbetet. Regeringen har presenterat en ny strategi mot terrorism som ska vara vägledande för det svenska arbetet mot terrorism, såväl nationellt som internationellt. Den ska vara inriktande för alla aktörer som kan bidra till terrorismbekämpningen och den sätter ansvar och samverkan i fokus. Strategin delar in arbetet i de tre områdena Förebygga, Förhindra och Försvåra, och har ett särskilt fokus på det förebyggande arbetet. Den behandlar också arbetet med att hantera konsekvenserna av ett terroristattentat om ett sådant ändå genomförs. Säkerhetspolisen har huvudansvaret för att bekämpa terrorism. Andra myndigheter och aktörer har också viktiga roller och ett nära och väl fungerande samarbete mellan samtliga myndigheter och aktörer är nödvändigt. I samband med polisens omorganisation blev Säkerhetspolisen en fristående myndighet. Samarbetet mellan och Säkerhetspolisen ska fortsatt präglas av tydliga ansvarsförhållanden och ett väl utvecklat informationsutbyte i underrättelseverksamheten. Regeringen ser positivt på den pågående utvecklingen av samarbetet mellan polisen och Försvarsmakten när det gäller att ge bistånd till polisen vid terrorismbekämpning. Hotet från terrorism är gränsöverskridande och för att möta det behöver samarbetet över gränserna fortsätta. har också ett ansvar att motverka terrorism utanför landets gränser, och samarbetet inom EU och FN är centralt för terrorismbekämpningen. I många länder, liksom i , är det ett allvarligt problem att personer reser till konfliktområden för att ansluta sig till terroristgrupper och delta i eller få träning i terroristhandlingar. En del av dessa personer återvänder sedan till . Fenomenet har ökat i omfattning och beslutade om en resolution om åtgärder mot det. Regeringen har låtit en särskild utredare analysera om lever upp till de krav på straffrättslig reglering som ställs i resolutionen, som kräver att det ska vara straffbart att resa utomlands i syfte att delta i terroristhandlingar eller terroristträning. Regeringen avser att återkomma med de lagförslag som bedöms lämpliga i detta avseende. Utredaren har även fått ett tilläggsuppdrag att bl.a. analysera behovet av ytterligare kriminalisering för att förebygga och förhindra att personer deltar i väpnad konflikt utomlands inom ramen för en terroristorganisation. Spridandet av våldsbejakande budskap och terrorismpropaganda på internet behöver uppmärksammas. Tillgången till internet är ett viktigt verktyg för att motverka antidemokratiska och extremistiska tendenser. Öppna och demokratiska samhällen med fria informationsflöden har bättre förutsättningar att stå emot propaganda och vilseledande information. Barn och ungdomar behöver få tillgång till verktyg för att kritiskt kunna granska och ifrågasätta information. är det nödvändigt med en väl utvecklad förmåga att angripa den brottslighet som pågår på internet. Att förebygga radikalisering och rekrytering till terrorism är en svår utmaning som behöver involvera hela samhället såväl i som utomlands. För att motverka olika former av våldsbejakande extremism, inklusive terrorism, krävs ett tidigt arbete med grundläggande värderingar. Det är ett uppdrag som behöver omfatta hela samhället, alltifrån skolan till föreningsliv och olika organisationer. Regeringen tillsatte en nationell samordnare med uppdrag att förbättra samverkan mellan myndigheter, kommuner och organisationer på nationell, regional och lokal nivå i arbetet för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. har det beslutats om tilläggsdirektiv till samordnaren för att stärka dennes arbete. Uppdraget omfattar därigenom att förbättra stödet till bl.a. anhöriga. Uppdraget ska redovisas . Regeringen har också gett Kriminalvården i uppdrag att kartlägga metoder och arbetssätt för att förebygga våldsbejakande extremism bland myndighetens klienter. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 4 även getts till myndigheter inom andra utgiftsområden. Uppdragen ska redovisas . Regeringens åtgärder för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism redovisas i utg.omr. 1 , avsnitt 9. 2.4.4Förstärkta åtgärder mot brott Brottsutsattas behov i fokus Rättssystemet är i stor utsträckning beroende av att de som drabbas av brott har förtroende för rättsväsendet så att de anmäler brotten och medverkar i utredningarna. För att de drabbade ska kunna känna sig trygga att berätta vad de har varit med om och orka fullfölja rättsprocessen är det centralt att rättsväsendets myndigheter bemöter de drabbade med professionalism och empati. Brå har i uppdrag att studera målsägandes medverkan i rättsprocessen med fokus på hur denna kan öka för att förbättra förutsättningarna att nå framgång i rättsprocessen. Uppdraget ska redovisas . Personer som har svårt att ta tillvara sina rättigheter kan vara särskilt sårbara om de utsätts för brott.