prop · H3031d19 · 2015-09-21 00:00:00 — Programbolagen redovisar digitala satsningar som gett ökade möjligheter för publiken att ta del av utbudet via webben, liksom ökade möjlig- heter för bolagen att nå sin publik. Myndigheten för radio och tv:s rapport och påver- kan i allmänhetens tjänst, som överlämnades till , kan ge närmare underlag för en uppföljning av denna utveckling. Kommersiell radio och tv m.m. Genom radio- och tv-lagen och Myndigheten för radio och tv:s tillståndsgivning ges förutsätt- ningar för större mångfald på radio- och tv- marknaderna. Även om antalet föreningar som sänder när- radio har minskat är lokal icke-kommer- siell radio och tv alltjämt betydelsefull för att olika intressen och åsikter ska kunna göra sig hörda. Verksamheten främjar på så sätt yttran- defrihet och mångfald i samhället. Genom den efterhandsgranskning som gör säkerställs att radio- och tv-lagen samt bestämmelserna i sändnings- tillstånden följs. Den låga andelen fällande beslut tyder på en god efterlevnad. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 13.5.111:1 Utbyte av tv-sändningar mellan och 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 21 219 tkr prisnivå. 3Motsvarar 21 221 tkr prisnivå. 4Motsvarar 21 221 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till och till för sändningsverksamhet för utbyte av tv-sändningar mellan och Fin- land. Tabell 13.9 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 11:1 Utbyte av tv-sändningar mellan och Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Anslaget minskas med för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. , 2018 och 2019 uppgår minskningen till , 553 000 kro- nor respektive . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 11:1 Utbyte av tv-sänd- ningar mellan och . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respek- tive . 13.5.211:2 Forskning och dokumentation om medieutvecklingen 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 2 703 tkr prisnivå. 3Motsvarar 2 703 tkr prisnivå. 4Motsvarar 2 704 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för informa- tion om forskningsresultat för att utarbeta medi- estatistik och dokumentera ägar- och mark- nadsförhållanden inom svenska massmedier vid den svenska avdelningen av Nordiskt informa- tionscenter för Medie- och Kommunikations- forskning (Nordicom). Tabell 13.11 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 11:2 Forskning och dokumentation om medieutvecklingen Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Som aviserades i budgetpropositionen minskas anslaget med ca för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. Regeringen föreslår att anvi- sas under anslaget 11:2 Forskning och doku- mentation om medieutvecklingen . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . 13.5.311:3 Avgift till Europeiska audiovisuella observatoriet 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till Europeiska audiovisuella observatoriet. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 13.13 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 11:3 Avgift till Europeiska audiovisuella observatoriet Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 11:3 Avgift till Europeiska audio- visuella observatoriet . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 18 308 tkr prisnivå. 3Motsvarar 18 309 tkr prisnivå. 4Motsvarar 18 309 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Statens medieråds förvaltningsutgifter. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Budget för avgiftsbelagd verksamet Tabell 13.15 Offentligrättslig verksamhet (som inte får För fastställande av åldersgränser ska ta ut avgifter enligt lagen (2010:1882) om åldersgränser för film som ska visas offent- ligt. Intäkterna redovisas på budgetens inkomst- sida under inkomsttitel Fastställande av åldersgränser för framställning i film. Statens me- dieråd får inte disponera intäkterna. Avgifts- intäkterna ska motsvara kostnaderna för verk- samheten. har fått i uppdrag att lämna förslag till ett nytt avgiftssystem för fast- ställande av åldersgränser för film baserat på biljettintäkter (dnr Ku2015/01669). Uppdraget ska redovisas till . Tabell 13.16 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 11:4 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Anslaget ökas med i syfte att bl.a. strategiskt utveckla myndig- hetens digitala plattformar och stärka myndig- hetens roll som för medie- och informationskunnighet (). Som aviserades i budgetpropositionen minskas anslaget med ca för att bidra till att finansiera prio- riterade satsningar. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 11:4 . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , re- spektive . 13.5.5 11:5 Stöd till taltidningar 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till taltidningar. Anslaget får även användas för vissa förvaltningsutgifter samt för utgifter för införandet av ett nytt taltidningssystem. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Skälen för regeringens förslag: fö- reslås att de tre programföretagen i allmänhetens Tabell 13.18 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för tjänst tilldelas sammanlagt 8 11:5 Stöd till taltidningar de samlade medlen med 2 till Förändring till följd av: till budgetens inkomstsida för den verksamhet som bedrivs av Myndigheten för press, radio och till/från andra Medelstilldelning till SR, SVT och UR Medelstilldelningen till SR, SVT och UR har räknats upp i förhållande till 2015 i enlighet med beslut med anledning 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). av propositionen Bildning och tillgänglighet – Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. radio och tv i allmänhetens tjänst 2014–2019 2012/13:164, bet. 2013/14:KrU3, rskr. visas under anslaget 11:5 Stöd till taltidningar för 2013/14:60). , 2018 och 2019 beräknas anslaget En förutsättning för en 2-procentig uppräk- ning av medelstilldelningen ska enligt beslut vara att antalet radio- och tv-avgifter inte minskar i någon större omfattning. gnoser från Radiotjänst i bedömer Radio och tv i allmänhetens regeringen att antalet avgifter inte kommer att minska i någon större omfattning och att av angivna förutsättningar för Verksamheten i (), Sveri- en uppräkning om därmed kommer ges () och Utbild- att vara uppfyllda. ningsradio AB (UR) inklusive dotterbolagen, Medelstilldelningen till SVT inkluderar, för- finansieras i huvudsak med radio- och tv-av- utom uppräkningar i enlighet med tidigare riks- giftsmedel som anvisas av från rundra- dagsbeslut, en särskild tilldelning om 115 miljo- resultatkonto (rundradiokontot). ner kronor avseende merkostnader till följd av Även verksamheten vid Myndigheten för radio och tv (som byter namn till Myndigheten för press, radio och tv) finansieras delvis med radio- Ku2014/00486), vilket bl.a. innebär att utrym- met (det s.k. 700 MHz-bandet) får upplåtas för andra ändamål än tv-sändningar Inför budgetpropositionen 2015 begärde SVT en extra nivåhöjning om för me- Regeringens förslag: Från rundradiokontot till- till följd av beslutet att utrymma 700 MHz-ban- det från tv-sändningar. 4 772 300 000 att SVT:s andel av de fasta kostnaderna för nät- och 411 200 000 driften ökar samt kostnader för flytt av sändare För den verksamhet som bed- till andra frekvenser. Med anledning av osäkerhet rivs av Myndigheten för press, radio och tv anvi- om rundradiorörelsens utveckling och med hän- sas från rundradiokontot till syn till att merkostnaderna huvudsakligen torde uppkomma efter 2015 angavs i budgetproposi- avsnitt 13) att 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 regeringen avsåg att återkomma i frågan om eventuell kompensation till SVT. höjdes radio- och tv-avgiften . Inför budgetpropositionen har SVT återkommit med sin begäran om kompensation. SVT har beräknat merkostnaderna under den resterande delen av tillståndsperioden till , varav be- räknas uppkomma . Dessa merkost- nader kunde inte förutses för beslut om SVT:s uppdrag re- spektive ekonomiska ramar för tillståndspe- rioden –2019. Regeringen anser att SVT bör ges möjlighet att utföra det public service-upp- drag som beslutat om under de eko- nomiska villkor som angivit. Det för- utsätter att SVT kompenseras för direkta mer- kostnader till följd av beslutet om minskat sänd- ningsutrymme. SVT bör därför erhålla en sär- skild tilldelning om . Delfinansiering av Myndigheten för press, radio och tv Myndigheten finansieras delvis över statens bud- get, delvis med medel från rundradiokontot som anvisas till budgetens inkomstsida. Regeringens förslag till medelstilldelning till Myndigheten för press, radio och tv lämnas under utgiftsområde 1 anslaget 8:2 Myndigheten för press, radio och tv. Regeringen föreslår att anvisas från rundradiokontot till budge- tens inkomstsida. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Ungdomspolitiken omfattar frågor om unga kvinnors och unga mäns levnadsvillkor. Ungdomspolitiken omfattar också statsbidrag och visst övrigt stöd till nationell och inter- nationell ungdomsverksamhet, bl.a. ett ungdomspolitiskt handlingsprogram. med ungdomspolitiken är sektorsövergripande och omfattar alla statliga beslut och insatser som berör ungdomar mellan . Det ungdomspolitiska arbetet förutsätter insatser på såväl nationell, regional och lokal som internationell nivå. Till området hör Myndigheten för ungdoms- och civil- samhällesfrågor (MUCF). Tabell 14.1 Utgiftsutveckling inom Ungdomspolitik, utgiftsområde 17 12:1 Myndigheten för ungdoms- och civilsamhälles- 12:2 Bidrag till nationell och internationell ungdoms- 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Målet för ungdomspolitiken, att alla ungdomar ska ha goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhällsutvecklingen, gäller alla statliga beslut och insatser som be- rör ungdomar mellan . Därmed tydliggörs att ungdomspolitiken är ett av flera verksamhetsområden som ska bidra till mål- uppfyllelsen för ungdomspolitiken. Resultat- uppföljningen för ungdomspolitiken fokuserar främst på resultat från det egna verksamhets- området. En översiktlig bild av måluppfyllel- sen tecknas dock även genom indikatorer som också berör andra områden, eftersom flera politikområden har ett samlat ansvar för att målen för ungdomspolitiken genomförs. Att alla ungdomar ska ha goda levnadsvillkor innebär att samhället ska skapa goda levnads- villkor för individen med utgångspunkt i ung- domars rätt att komma i åtnjutande av de mänskliga rättigheterna såsom de uttrycks i grundlagarna och i konventionsåtagan- den på området. Individen ska ha tillgång till utbildning, arbete, bostad, hälsa, trygghet, kultur och fritid, sitt språk, möjlighet till delaktighet och inflytande samt ett liv fritt från diskrimine- ring. Begreppet makt används i målet i betydel- sen individens förutsättningar och möjligheter att forma sitt eget liv, vilket är beroende av goda levnadsvillkor. Den tredje delen av målet, dvs. in- flytande över samhällsutvecklingen, innebär en uttalad målsättning att ungdomar ska finnas med i samhällsbygget och att ungdomar har en ut- talad rätt till inflytande. 14.3.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Regeringen har ett starkt fokus på att stärka unga kvinnors och unga mäns etablering i sam- hället. Därmed är ungas utbildning, arbete, ekonomiska situation och boende centrala faktorer för uppföljningen av det ungdoms- politiska målet. Den löpande uppföljningen av goda levnadsvillkor bör därför fokusera på ett urval basindikatorer som belyser ungas etable- ring och huvudsakligen baseras på åter- kommande registerdata. Bedömningen av måluppfyllelse kommer därutöver att fördju- pas med hjälp av ett urval kompletterande in- dikatorer. Uppföljningen av dessa baseras i många fall på enkätstudier som genomförs med fleråriga intervall. –Andel unga kvinnor och unga män (16–) som inte studerar och inte har fullföljt en utbildning motsvarande minst 2-årig gymnasieutbildning. –Andel unga kvinnor och unga män (16–) som varken arbetar eller studerar (varav andel unga kvinnor och unga män med okänd aktivitet). –Mediantid i arbetslöshet bland unga kvin- nor och unga män (18–). –Andel unga kvinnor och unga män (20–) som bor kvar i föräldrahemmet. –Andel unga kvinnor och unga män (16–) som skattar sitt allmänna hälsotillstånd som bra. De indikatorer som bidrar till en fördjupad be- dömning av måluppfyllelsen bygger på enkät- studier och statistikinsamling som genomförs med längre intervall (två–) och kan därför inte ingå i de centrala indikatorerna. De kommer att kommenteras successivt i takt med att de är tillgängliga, dock tidigast till budget- propositionen . Ungdomspolitiken är tvärsektoriell och har därför kopplingar till flera andra utgiftsområden. Det sektorsövergripande arbetet handlar om in- satser inom alla de verksamhetsområden som på- verkar ungas levnadsvillkor. Varje departement och myndighet bär där ett huvudansvar. Därför kan resultat som påverkar ungas levnadsvillkor även finnas under flera andra utgiftsområden i statens budget, såsom t.ex utgiftsområde 9, 14 och 16. Unga kvinnor och unga män har i många av- seenden goda levnadsvillkor. Ett antal utma- ningar som påverkar möjligheterna till goda lev- nadsvillkor, makt och inflytande kvarstår dock. Exempelvis är arbetslösheten bland unga högre än för den övriga befolkningen. En stor grupp unga kommer att nå en ålder utan att ha etablerat sig på arbetsmarknaden. Egen försörj- ning har betydelse för den politiska sociali- seringen och påverkar individers politiska själv- förtroende, benägenheten att rösta och intresse för att vara delaktiga i demokratiska processer. Indikator: Andel unga (16–) som inte stude- rar och inte har fullföljt en utbildning motsvarande minst 2-årig gymnasieutbildning Andelen unga i åldern 16–som inte stude- rade och inte hade fullföljt en utbildning mot- svarande minst 2-årig gymnasieutbildning var 2013. Detta gällde för av de unga kvinnorna och av de unga männen. En högre andel utrikes födda unga i åldern 16–var utan minst 2-årig gymnasie- utbildning, , jämfört med unga födda i , . Andelen var bland utrikes födda unga kvinnor och bland utrikes födda unga män. Indikator: Andel unga (16–) som varken arbetar eller studerar (varav andel unga med okänd aktivitet) Andel unga i åldern 16–som varken arbetar eller studerar uppgick . Detta innebär att 76 282 ungdomar mellan varken arbetade eller studerade , varav var i okänd aktivi- tet. En stor andel av de unga i okänd aktivitet är folkbokförda hos sina föräldrar och vissa kan befinna sig utomlands för studier eller arbete. Det är ungefär lika stor andel unga kvinnor (6,) som unga män (6,) som varken arbetar eller studerar. har an- delen unga 16–som varken arbetar eller studerar varit relativt stabil. Andelen var 2011. Även om andelen kvinnor respektive män inom gruppen unga som varken arbetar eller studerar är ungefär lika stor går det att urskilja skillnader mellan kvinnor och män vad gäller huvudsaklig in- komst. Indikator: Mediantid i arbetslöshet bland unga (16–) Unga tillhör de grupper som har svagast ställ- ning på arbetsmarknaden och som drabbats hårdast av den utdragna lågkonjunkturen. Ungdomsarbetslösheten är fortsatt hög och sysselsättningsgraden är lägre för unga jämfört med den övriga befolkningen. Mediantiden i arbetslöshet för inskrivna ar- betslösa 16–var 2014, för unga kvinnor och för unga män. Mediantiden i arbetslöshet för inskrivna arbets- lösa i åldern 16–har ökat något. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 uppgick mediantiden jämfört 2014. Mediantiden i ar- betslöshet för inskrivna arbetslösa 16–har ökat för unga kvinnor, från 133 , medan den ligger kvar för unga män. Indikator: Andel unga (20–) som bor kvar i föräldrahemmet Åren 2012–2013 bodde av ung- domarna i åldern 20–kvar hos sina för- äldrar. I åldern 25–uppgick motsvarande andel till . I åldersgruppen 20–var –2013 andelen som bodde kvar hemma bland kvinnorna jäm- fört bland männen. Särskilt gruppen unga med utländsk bakgrund utmärks av att bo kvar länge i föräldrahemmet. Bland unga med utländsk bakgrund i åldern 20–bodde kvar i föräldrahemmet jäm- fört av unga med svensk bak- grund. Statistiken om unga kvinnor respektive unga män födda i ett annat land är alltför osä- ker på grund av för få svarande för att redo- visas. Indikator: Andel unga (16–) som skattar sitt allmänna hälsotillstånd som bra De allra flesta ungdomar i åldern 16–skattar sitt allmänna hälsotillstånd som bra. Andelen ungdomar i åldern 16–som 2014 bedömde sitt allmänna hälsotillstånd som bra eller mycket bra uppgick till . Det var av de unga kvinnorna i denna ålder som skattade sitt allmänna hälsotillstånd som bra eller mycket bra medan motsvarande gällde för av de unga männen. Det är en minskad andel som upplever sitt hälso- tillstånd som bra eller mycket bra jämfört . var det av de unga kvinnorna som skattade sitt allmänna hälsotillstånd som bra eller mycket bra medan motsvarande gällde för av de unga männen. Fördjupad bedömning: ungas valdeltagande och representation var det första gången som val till Europaparlament, riksdag, landstings- och kommunfullmäktige hölls under (se vidare utgiftsområde 1, avsnitt 9 Demokrati- politik). Valdeltagandet bland unga förstagångs- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 väljare visar på en ökande trend. I riksdagsvalet röstade av de kvinnliga och av de manliga förstagångsväljarna. var siffran av kvinnliga respek- tive av manliga förstagångsväljare. Valdeltagandet har generellt ökat i gruppen se- dan 2002. Även vad gäller valdeltagandet i valet till syntes en ökning bland unga 2014. I gruppen 18–var valdeltagandet bland kvinnor och bland män 42,5. Valdeltagandet i åldersgruppen har därmed stigit stadigt från i valet i valet . I samband med riksdagsvalet gick det att se en positiv utveckling vad gäller representa- tionen av unga i , däremot inte på samma sätt i den lokala demokratin. Unga som grupp är alltjämt underrepresenterad bland såväl nominerade som valda. Unga förtroendevalda lämnar också politiken i större utsträckning än äldre. Av de som valdes in i 2014 var an- delen unga i åldern 18–, vilket är en markant förbättring jämfört med tidigare val. I valet låg andelen unga som valdes in i på , vilket varit nivån . Trots den positiva trenden är åldersgruppen alltjämt kraftigt underrepresente- rad i relation till den övriga röstberättigade delen av befolkningen. I landstings- och kommunvalen syns inte samma starka utveckling som i riksdagsvalet. I landstingsvalen ökade andelen unga 18–från 2014, medan det i valen till kommunfullmäktige enbart syntes en marginell ökning från . Andelen unga män respektive unga kvinnor som valts in i dessa församlingar är ungefär lika stor. Andelen avhopp har ökat jämfört med tidigare för gruppen unga 18– . Avhoppen från kommunfullmäktige –2014 i åldersgruppen 18–låg på för kvinnor respektive 41,7 pro- cent för män. Detta ska jämföras med perioden –2010 då andelarna var lägre och låg på för kvinnor respektive för män i åldersgruppen. 14.3.3 Insatser inom politikområdet Genom propositionen Med fokus på unga – en politik för goda levnadsvillkor, makt och inflyt- ande (prop. 2013/14:191, bet. 2013/14:KrU9, rskr. 2013/14:354) har ett nytt mål för ungdoms- politiken slagits fast. Med det nya övergripande målet tydliggörs att ungdomspolitiken är ett av flera verksamhetsområden som ska bidra till måluppfyllelsen. I den ungdomspolitiska propositionen angav regeringen därtill tre prioriteringar inom ramen för det övergripande målet. Detta har syftat till att fokusera regeringens insatser för att uppnå det övergripande målet. var regeringens prioriteringar inom ungdoms- politiken egen försörjning, psykisk hälsa och inflytande. Därför utgår resultatuppföljningen nedan utifrån dessa tre prioriterade områden. En prioriterad fråga inom ramen för området egen försörjning har inom ungdomspolitiken varit insatser för unga som varken arbetar eller studerar. Regeringens övriga insatser för ungas försörjning återfinns bl.a. inom utgiftsområdena 14, 16 och 18. Unga som varken arbetar eller studerar Unga som inte påbörjar eller fullföljer en gym- nasieutbildning har sämre möjligheter att eta- blera sig i arbetslivet. Regeringen lämnade propositionen Med fokus på unga – en politik för goda levnadsvillkor, makt och infly- tande (prop. 2013/14:191) till . Som ett resultat av propositionen, och som ett första steg för att stärka insatserna för gruppen unga som varken arbetar eller studerar, trädde vissa änd- ringar i skollagen i kraft . Ge- nom lagändringarna förtydligades kommunernas ansvar för de ungdomar som inte går i gymnasie- skolan. Det tidigare så kallade informations- ansvaret för icke skolpliktiga ungdomar be- nämns nu istället aktivitetsansvar för ungdomar. Ansvaret innebär att kommunerna har i uppgift att erbjuda berörda ungdomar lämpliga individu- ella åtgärder. Dessa åtgärder ska i första hand motivera till utbildning. Kommunerna ska även föra register över de ungdomar som omfattas av ansvaret och dokumentera sina insatser på lämp- ligt sätt. För att ge kommunerna bättre möjlig- heter att fullgöra sitt ansvar ska också huvudmän för gymnasieskolor och gymnasiesärskolor snar- ast meddela hemkommunen om en elev utan giltigt skäl är frånvarande i betydande utsträck- ning. fick i uppdrag att stödja kommunerna i deras arbete med aktivitetsansvaret och redovisa sina in- satser på området i samband med årsredovis- ningen. Stödet gäller i första hand utveckling av register och statistik. Bland annat fick myndig- heten i uppdrag att utveckla en modell för na- tionell uppföljning av de ungdomar som omfat- tas av ansvaret. Vidare gavs i uppdrag att genomföra en kva- litetsgranskning av kommunernas arbete med det kommunala aktivitetsansvaret. Skolinspek- tionens uppdrag ska slutrapporteras till () . I och med lagändringarna har det alltså för- tydligats att hemkommunen inom ramen för aktivitetsansvaret har uppgiften att erbjuda be- rörda ungdomar individuellt motivationshöjande stöd. Vidare kommer kommunala register över målgruppen tillsammans med uppdragen till och Skolinspektionen att möjliggöra en nationell uppföljning av antalet ungdomar som inte genomför eller har fullföljt en gymnasieutbildning, något som kommer att öka kunskapen om denna grupp. Regeringen gav () i uppdrag att genomföra en uppföljning av etableringsprocessen bland ung- domar som inte har påbörjat eller har avbrutit en gymnasieutbildning (U2014/05385).