prop · H203104 · 2015-04-09 00:00:00 — Regeringens proposition 2014/15:104 Svenskt deltagande i den militära Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka till förfogande för att delta i den militära utbildningsinsatsen som genomförs av koalitionen mot Isil (Islamiska staten i och Levanten) i norra på inbjudan av den irakiska regeringen. Det svenska bidraget utgörs av en styrka om 35 personer med uppgift att utbilda det irakiska försvaret i syfte att bidra till dess förmåga att stå emot Isils framryckning. Styrkan ska, om behov uppstår, kunna förstärkas tillfälligt av en styrka bestående av högst 85 personer. I propositionen redogör regeringen för situationen i och för det internationella samfundets engagemang i landet. Regeringen redogör även för insatsens folkrättsliga grund samt redovisar sina överväganden för det svenska deltagandet och bidragets ekonomiska konsekvenser. 2014/15:104 Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Ärendet och dess beredning .............................................................. Situationen i och i regionen ....................................................... Internationella samfundets engagemang för och i koalitionen mot Isil ........................................................................... Den militära utbildningsinsatsen och det föreslagna svenska Folkrättslig grund för insatsen .......................................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... Regeringen föreslår att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 120 personer till förfogande för att på irakisk inbjudan delta i den militära utbildningsinsats som genomförs av koalitionen mot Isil i norra (avsnitt 7). 2014/15:104 2 Ärendet och dess beredning antog (FN:s) säkerhetsråd resolution (2014) vilken bekräftade FN:s tidigare införda restriktiva åtgärder i form av riktade åtgärder, reserestriktioner och frysning av tillgångar samt vapenembargo i förhållande till Al-Qaida och associerade grupper med mera. Isil (Islamiska staten i och Levanten) är listat för sådana åtgärder. I ett brev från dåvarande utrikesminister till FN:s generalsekreterare efterfrågade hjälp med att bekämpa Isil genom bland annat utbildningsstöd och materiellt stöd för det irakiska försvaret. antog resolution (2014) om kollektiva och nationella åtgärder mot Isil, Nusrafronten och andra grupper med kopplingar till al- Qaida och mot de brott som grupperna begår i och . tillkännagav president att man avsåg bilda en internationell koalition mot terroristorganisationen och kort därefter anslöt sig till koalitionen. välkomnade militärt stöd i kampen mot Isil genom ett brev till FN:s säkerhetsråds ordförande. antogs resolution (2014) i säkerhetsrådet i vilken staterna åläggs att, inom ramarna för nationell lagstiftning och folkrätt, vidta åtgärder för att bemöta hotet från utländska terroriststridande. uppdrog regeringen åt Försvarsmakten att planera och vidta förberedelser för ett eventuellt militärt svenskt bidrag till koalitionens mot Isil arbete för att bidra till det irakiska försvarets kapacitetuppbyggnad i norra i syfte att stärka dess förmåga att stå emot Isils framryckning. I enlighet med regeringens uppdrag inkom Försvarsmakten med sin redovisning av förberedelserna . 3 Situationen i och i regionen Efter fall , som en konsekvens av den USA- ledda invasionen, har successivt försökt att bygga upp landet, etablera demokratiska institutioner och skapa nya kontakter med omvärlden. Landets nya författning antogs och banade väg för landets första allmänna val . Den första permanenta regeringen, under premiärminister , tillträdde efter långdragna förhandlingar. har val till parlamentet hållits ytterligare två gånger, senast . Våld och instabilitet har emellertid, , hotat den politiska och ekonomiska utvecklingen. När den tidigare regimen störtades blossade gamla motsättningar mellan landets folkgrupper åter upp. I synnerhet åren 2006–2008 präglades av utbrett våld vilket även terroristgrupper som i drog fördel av. Våld och sabotage har också försvårat landets återuppbyggnad och försök att öka oljeproduktionen. ett högt oljepris har den irakiska ekonomin kunnat växa snabbt, men den Den prekära säkerhetssituationen, omfattande korruption samt inrikespolitiska motsättningar har förblivit svåra utmaningar för landet. I synnerhet den sunnitiska befolkningen upplevde under al-Malikis styre en systematisk marginalisering som tilltog efter valen 2010. Detta var en bidragande faktor till att terroristorganisationen , som på allvar ryckte fram i landet, kunnat lägga under sig stora delar av . tredje parlamentsval hölls och utsågs från den shiitiska koalitionen State of till regeringsbildare. Denne presenterade en samlingsregering med representanter från samtliga stora politiska grupperingar. Till president utsågs den kurdiske politikern och till talman den sunnitiska politikern . Mot bakgrund av kampen mot Isil ansågs det nödvändigt att få till stånd en bred och inkluderande regering. Våldsnivån i landet är en av regeringens största utmaningar. dödades enligt FN över 12 000 personer. Den politiska kris som präglade styret i under stora delar av 2013 och 2014 ledde till ett säkerhetsvakuum i västra och norra , med ett sammanbrott för de irakiska försvarsstyrkor som var stationerade där. Detta bidrog till att Isil, stärkt av konflikten i , fick fäste också i . Först ägde detta rum i västra . Efter Mosuls fall genomförde man en kraftig framryckning och nådde kurdiskt område . Samstämmiga rapporter visar på Isils grova, systematiska och omfattande övergrepp mot de mänskliga rättigheterna och överträdelser av internationell humanitär rätt. Religiösa och etniska minoritetsgrupper samt kvinnor och barn är särskilt utsatta. Dessa övergrepp har mötts av starka internationella fördömanden. , då Isil vände sig norrut mot den kurdiska regionen, ingrep med luftattacker. På den irakiska regeringens begäran bistår en internationell koalition bestående av ett 60-tal länder med bland annat militär rådgivning och utbildning av irakiska försvarsstyrkor vilka utgörs av irakiska säkerhetsstyrkor och kurdiska så kallade peshmerga-förband. Med stöd av koalitionen har irakiska försvarsstyrkor kunnat återta delar av de territorier som Isil erövrade, men Isil har alltjämt kontroll över bland annat staden och stora delar av i väst. Den militära kampanjen mot Isil, måste kompletteras med en inkluderande politisk process som gör att olika religiösa och etniska grupper känner delaktighet och säkerhet i samhället. Detta är nyckeln till ett demokratiskt och stabilt . Utvecklingen i påverkas också av den parallella konflikten i . Isils framväxt är ett resultat av konflikten i såväl som den labila politiska situationen i . Militära åtgärder mot Isil måste kompletteras med landanpassade politiska processer för och . står även i fortsättningen inför en svår humanitär kris. har drygt två miljoner människor tvingats fly sina hem i till följd av den väpnade konflikten och Isils framryckning. Därutöver har en kvarts miljon flyktingar kommit över gränsen till från . 2014/15:104 bedöms över 5,2 miljoner människor behöva humanitärt stöd i framför allt de norra, västra och centrala delarna av landet. 4Internationella samfundets engagemang för och i koalitionen mot Isil framryckning och övergrepp på den irakiska befolkningen har lett till omfattande åtgärder av det internationella samfundet. FN har fördömt våldet och de grova övergreppen mot de mänskliga rättigheterna i och krävt att övergreppen, inte minst mot olika minoriteter, upphör. FN har spelat en central roll, både genom säkerhetsrådet och genom FN-missionen på plats i (United Nations Assistance Mission for ). bekräftade FN tidigare beslut om riktade restriktiva åtgärder, reserestriktioner och frysning av tillgångar, samt vapenembargo, i förhållande till Al-Qaida och associerade grupper med mera. Detta innefattar bland annat medlemmar i och associerade grupper (resolution [2014]). fattade ett enigt säkerhetsråd beslut om resolution (2170 [2014]), antagen under kapitel VII i , om kollektiva och nationella åtgärder mot Isil, Nusrafronten och andra grupper länkade till och de brott som dessa grupper begår i och . för mänskliga rättigheter har starkt fördömt Isils systematiska övergrepp mot de mänskliga rättigheterna och internationell humanitär rätt. FN:s kontor för mänskliga rättigheter har genom en undersökningsmission till bekräftat uppgifter om sådana övergrepp. för mänskliga rättigheter har också uppmanat att främja och skydda de mänskliga rättigheterna. Många länder och organisationer, däribland , samarbetsråd och Organisationen för den islamiskt samarbete har fördömt Isils grova övergrepp mot de mänskliga rättigheterna och av den internationella humanitära rätten i . EU har fördömt våldet och övergreppen samt understrukit nödvändigheten av att adressera och grundläggande politiska utmaningar för att långsiktigt kunna bekämpa Isil och stabilisera regionen. EU har också förstärkt sina insatser på bland annat kontraterrorismområdet och på det humanitära området. antog EU:s utrikesministrar en regional strategi för , och hotet från Isil. FN lanserade en appell för när det gäller de humanitära behoven inom hälsa, vatten, sanitet och skydd samt migrationsströmmar och säkerhetsaspekter. Appellen uppgick till . En reviderad responsplan presenterades om totalt för perioden –2015. FN:s kontor för humanitärt bistånd samordnar de humanitära insatserna. har bidragit med i humanitärt stöd till . Därutöver har ett utvecklingssamarbete med med fokus på främjande av demokratisk utveckling, mänskliga rättigheter, kvinnors situation och jämställdhet, antikorruption och stöd Prop. 2014/15:104 till civila samhället. På den irakiska regeringens begäran inledde luftoperationer i för att förhindra Isils framryckning. Därefter har en bred internationell koalition för att bekämpa Isil och stabilisera vuxit fram med ett 60-tal deltagande länder, inklusive och andra medlemsstater i EU samt ett antal länder i regionen. och ansvarar för den övergripande samordningen. Koalitionen arbetar inom fem områden, vart och ett lett av olika koalitionsmedlemmar: militärt, kontraterrorism och finansiering av terrorism, utländska terroriststridande, kontrapropaganda, samt stabiliseringsstöd. 5Den militära utbildningsinsatsen och det föreslagna svenska bidraget Den militära multinationella insatsen som genomförs i och verkar under en koalition som leds genom centralkommando i , . Koalitionens militära plan för syftar initialt till att hindra Isils framryckningar genom att bland annat utbilda och träna försvarsstyrkor i för att sedan besegra Isil. Den militära planen utgör en del i en bredare strategi tillsammans med andra krishanteringsinstrument, såsom diplomati och humanitära åtgärder. Utbildningsinsatsen i norra i , som koordineras av en stab placerad i , syftar till att ge rådgivning till och träna de irakiska försvarsstyrkorna i bland annat vapenhantering, sjukvård, försvarsstrid, strid i bebyggelse samt detektering av improviserade sprängladdningar. deltar , , , , och i insatsen i norra . Även och har beslutat om deltagande. Det planerade svenska styrkebidraget till koalitionen mot Isil ska verka i norra och har rådgivning och utbildning av de irakiska försvarsstyrkorna som huvuduppgift. Regeringen avser även att skicka stabsofficerare till insatsen med placering i staber i och . I det svenska förbandet ingår även, förutom rådgivare och utbildare, en nationell stödenhet (bland annat för underhåll och logistik), en sjukvårdskomponent samt de skyddsfunktioner som behövs för verksamheten. Det svenska bidraget till insatsen föreslås uppgå till 35 personer på plats. Numerären kan komma att justeras efter behov med hänsyn till hotnivå, logistiska förutsättningar samt andra uppgifter som påverkar numerären. Det svenska styrkebidraget kommer att stå under svensk nationell ledning och kontroll under insatsen. Nödvändig koordinering kommer att ske genom samverkan med andra aktörer i insatsområdet. Styrkan ska med kort varsel kunna förstärkas tillfälligt för evakuerings- och förstärkningsinsatser om behov uppstår. svenska bidraget kunna uppgå till högst 120 personer. 2014/15:104 personalen kommer att variera. Försvarsmakten kommer att göra löpande hot- och riskbedömningar för de insatser som ska utföras och vidta eventuella åtgärder utifrån denna bedömning. Ett svenskt deltagande beräknas ha full operativ förmåga . 6 Folkrättslig grund för insatsen har bland annat i resolution (2014) fördömt Isils agerande och konstaterat att Isil och andra grupper utgör ett hot mot internationell fred och säkerhet. antog säkerhetsrådet resolution (2014) i vilken stater åläggs att, inom ramarna för nationell lagstiftning och folkrätt, vidta åtgärder för att bemöta hotet från utländska terroriststridande. I ett brev till FN:s generalsekreterare efterfrågade hjälp med att bekämpa Isil genom bland annat utbildnings- och materiellt stöd för det irakiska försvaret och välkomnade militärt stöd i form av flygstöd i kampen mot Isil genom ytterligare ett brev, till FN:s säkerhetsråds ordförande. Den folkrättsliga grunden för den militära utbildningsinsatsen utgörs av inbjudan till det internationella samfundet att bistå med stöd för att bekämpa Isil samt de bilaterala överenskommelser som ingår med deltagande stater om bland annat styrkornas uppgifter. Rätten att använda våld grundas på samtycke och på eventuella restriktioner som antingen ställts av eller följer av folkrätten, inklusive de mänskliga rättigheterna och den internationella humanitära rätten. Det finns inga gemensamma avtalade insatsregler för koalitionen. Det svenska styrkebidraget kommer därför att stå under svensk nationell ledning och kontroll under insatsen. I kända fall har deltagande stater genom skriftväxling kommit överens med om bland annat styrkornas uppgifter och rättsliga ställning. Personalen har getts status motsvarande den för administrativ och teknisk personal enligt om diplomatiska förbindelser. Det är den avsikt att säkerställa att även den svenska personalen ges denna status genom en överenskommelse med den irakiska regeringen. Regeringens förslag: medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 120 personer till förfogande för att på irakisk inbjudan delta i den militära utbildningsinsats som genomförs av koalitionen mot Isil i norra . Regeringens bedömning: Det svenska bidraget till insatsen kommer under normala omständigheter att uppgå till 35 personer. Skälen för regeringens förslag och bedömning: ska bidra till koalitionen mot Isils insatser för att utbilda irakiska försvarsstyrkor. Syftet med utbildningen är att stärka det irakiska försvarets förmåga att stå emot Isils framryckning. bidrag till koalitionens insatser är en del av ett omfattande stöd till landet som innefattar flera områden inklusive ett humanitärt stöd som uppgick till samt pågående utvecklingssamarbete. De bilaterala relationerna mellan och är mycket goda, såväl på det politiska området som på handelsområdet och understöds av ett brett mellanfolkligt utbyte. FN har konstaterat att Isil begår grova, systematiska och omfattande övergrepp mot de mänskliga rättigheterna och överträdelser av internationell humanitär rätt. Det finns en bred uppslutning inom det internationella samfundet kring kampen mot Isil och ett flertal resolutioner har enhälligt antagits i vilka fördömer Isil och andra terroristgruppers framfart och som syftar till att försvåra deras verksamhet. Ett starkt stöd finns även för och dess kamp mot terroristgrupperna och ett stort antal stater har besvarat förfrågan om internationell assistans. Det svenska bidragets uppgift är att utbilda irakiska förband och det ska i princip inte ha väpnade uppgifter inom insatsen. Bidraget kommer att bestå av 35 personer. Säkerhetsläget i norra innebär att hotbilden är hög mot den svenska styrkan. Det finns risk att den svenska personalen, eller annan personal ur koalitionen utsätts för väpnat angrepp och att situationen är sådan att den svenska personalen behöver agera på ett sätt som går utöver självförsvar av den egna personen, exempelvis för att skydda annan person eller egendom. Det svenska bidraget kommer att organiseras och utrustas för att kunna hantera sådana situationer och för att lösa sina utbildnings- och rådgivningsuppgifter. Det är regeringens bedömning att den svenska styrkan är en väpnad styrka enligt regeringsformen. Av 15 kap. 16 § regeringsformen följer att medgivande krävs för att en svensk väpnad styrka ska kunna sändas till ett annat land, om inte ett medgivande till detta givits i lag, eller det finns en skyldighet enligt en internationell överenskommelse som godkänt. I detta fall saknas tidigare bemyndigande för regeringen och kan inte anses tidigare ha godkänt en internationell överenskommelse som skyldigheten följer av. Därför krävs medgivande för att ska kunna delta i den internationella insatsen i norra med en väpnad styrka. 2014/15:104 Under försämrade säkerhetsförhållanden är det viktigt att regeringen har möjlighet att tillfälligt förstärka de militära insatser som genomför genom att tillföra en förstärknings- och evakueringsstyrka. En undsättningsinsats är till sin natur tillfällig, tidskritisk och sker inom ramen för en redan pågående insats. En insats av detta slag måste även vara anpassad för den unika situationen. Det gör att det är svårt att i förväg uppskatta omfattningen och kostnaden för en sådan insats. Därför söker regeringen medgivande att ställa en väpnad styrka om högst 120 personer till förfogande för deltagande i koalitionens mot Isils utbildningsinsats i norra . Regeringen beräknar att kostnaden för det svenska bidraget kommer att uppgå till högst . Kostnaderna ska belasta anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt under utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Merkostnader för eventuella tillfälliga förstärknings- och evakueringsinsatser ryms inom föreslagen ram för detta anslag. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden Y , M , I Baylan, K , S-E Bucht, P , H Hellmark , I , Å , M , A Ygeman, A , P , M , M , A Bah Kuhnke, A Strandhäll, A Shekarabi, G , A Hadzialic Regeringen beslutar proposition 2014/15:104 Svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i norra