prop · H3031d18 · 2015-09-21 00:00:00 — Antalet licentiatexamina steg till 834, att jämföra med föregående års 771 examinerade. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 7.5 Doktorsexamina 2004–2014 Källa: SCB/ Den vanligaste försörjningsformen inom samtliga ämnesområden utom medicin och hälsovetenskap var doktorandanställning. I ett längre perspektiv kan man se att doktorand- anställning blivit allt vanligare. Av doktoranderna hade en doktorand- anställning 2007 och 2014 var andelen . Det var av doktoranderna som hade utbildningsbidrag och som hade stipendier 2014. Övriga doktorander var t.ex. företagsdoktorander, anställda inom högskolan eller hade övrig finansiering. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 har det övergripande målet för verksamhetsområdet varit att utbildning och forskning vid universitet och högskolor ska hålla en internationellt sett hög kvalitet och bedrivas effektivt. utvärde- ringar av högskoleutbildningar visar att en majoritet av utbildningarna har fått omdömet hög eller mycket hög kvalitet. Utvärderingarna har också visat att omdömena mycket hög kvalitet alternativt bristande kvalitet före- kommer på både stora och små lärosäten. Av de utbildningar som har fått omdömet bristande kvalitet har en klar majoritet uppfyllt kvalitets- kraven efter det att lärosätena har fått möjlighet att vidta åtgärder. Vid utgången av har ett examenstillstånd återkallats under fyraårscykeln och ett flertal utbildningar har lagts ned av lärosätena själva efter Universitets- kanslersämbetets granskningar. Universitet och högskolor har ett långtgående ansvar för sitt interna kvalitetsarbete och det är av stor vikt att varje lärosäte har ett internt kvalitetssäkrings- system som ger lärosätet möjlighet att uppnå hög kvalitet i sina utbildningar. och högskolor har genomfört förändringar i sina utbildningsutbud vilket har medfört att universitet och högskolor i högre utsträckning ger möjligheter för utbildning där efterfrågan från studenterna och arbetsmarknad är stor. Det är viktigt att utbildningsutbudet i högskolan är varierat och att det möjliggör t.ex. fort- och vidareutbildning. I ett balanserat utbildnings- utbud bör det också finnas en flexibilitet vad gäller studieformer och studietakt. Enligt regeringens mening bör varje lärosäte fatta strategiska beslut om profilering av sitt utbildningsutbud och de senare årens utveckling tyder på att lärosätena blivit allt mer medvetna om vikten av att fatta strategiska beslut. I målet för verksamhetsområdet har också ingått att utbildning och forskning vid universitet och högskolor ska bedrivas effektivt. Regeringen har tidigare uttalat att det oavsett utbildningsform är viktigt att lärosätena strävar efter en hög prestationsgrad så att högskole- utbildningarna bedrivs effektivt. Uppgifter från visar att de senaste årens trend med fallande prestationsgrader inom utbildningarna på grundnivå och avancerad nivå inte bara har stannat av, utan att den genomsnittliga prestationsgraden till och med ökat något. Detta tyder på att effektiviteten i högskoleutbildningarna har ökat. Uppgifter från visar att arbetslösheten är lägre för personer med eftergymnasial utbildning jämfört med grupper med lägre utbildningsnivå. Antalet sökande till universitet och högskolor var fler än någonsin . minskade antalet helårs- studenter och högskolenybörjare något . Det tyder på att efterfrågan på högskole- utbildning var större än högskolans dimensionering. Det finns fortfarande brister när det gäller jämställdheten vid universitet och högskolor. Fler kvinnor och män väljer att läsa en högskole- utbildning jämfört med tidigare. Skillnaden mellan kvinnor och mäns benägenhet att läsa en högskoleutbildning är dock stor och blir dessutom allt större. Inom utbildning på grund- nivå och avancerad nivå studerar fler kvinnor än män. Inom utbildningen är också förekomsten av könsbundna utbildningsval ett fortsatt problem. Regeringen kan konstatera att kvinnor och mäns olika utbildningsval gör det svårare att uppnå det jämställdhetspolitiska målet om ekonomisk jämställdhet. skedde ett trendbrott bland de utländska studenterna, då fler kvinnliga än manliga studenter valde att studera i . Trots att andelen kvinnor är större än andelen män inom utbildning på grundnivå och avancerad nivå är av professorerna män. Andelen kvinnliga professorer ökar visserligen men förändringen är långsam. Ökningen har också skett i långsammare takt . Regeringens slutsats är att det behövs ytterligare arbete för att målsättningen om jämställda karriärvägar inom universitet och högskolor ska nås. Regeringen har i avsnitt 7.3.2 redovisat resultaten för de indikatorer och andra bedömningsgrunder som har valts ut för verksamhetsområdet. Utifrån det som redovisas i fråga om resultaten i Universitetskanslers- ämbetets kvalitetsutvärderingar och beslut om tillstånd att utfärda examina samt andelen disputerade lärare vid universitet och högskolor kan regeringen konstatera att utbildningen på grundnivå och avancerad nivå i huvudsak håller hög kvalitet. Regeringen noterar också en fortsatt ökning av andelen disputerade lärare vid universitet och högskolor. I fråga om lärosätenas förmåga att attrahera externa medel för forskning ökade denna ytterligare vilket tyder på att även forskningen håller en fortsatt hög kvalitet. Regeringen anser att de resultat som redovisas i avsnittet i fråga om prestationsgraden i utbildning på grundnivå och avancerad nivå samt examensfrekvensen bland nybörjare i utbildning på forskarnivå tyder på en 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ökad effektivitet i universitet och högskolors verksamhet. Mot bakgrund av det som redovisas ovan är regeringens bedömning att de mål som ställts upp för verksamhetsområdet huvud- sakligen har uppfyllts, men att det finns områden som bör utvecklas ytterligare. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Området forskning inom utgiftsområde 16 om- fattar anslag till forskning, forskningens infra- struktur, nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap och forskningsinformation. Anslagen avser , Rymdstyrelsen, Kungl. , , Polarforsk- ningssekretariatet och Centrala etikprövnings- nämnden samt de sex regionala etikprövnings- nämnderna i , , , , och . Målet för forskningspolitiken är att ska vara en framstående forskningsnation, där forskning och innovation bedrivs med hög kvalitet och bidrar till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft. 8.3.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder För internationella jämförelser av forskningens kvalitet används ofta mått som bygger på statistiska analyser av publicering av veten- skapliga resultat. De två mest förekommande bibliometriska måtten är publiceringar och citeringar. De gör det möjligt att jämföra ämnen och lärosäten nationellt och internationellt. Olika ämnen har dock olika publicerings- traditioner, och vissa forskningsområden har en högre internationell relevans än andra som är mer nationellt präglade. Bibliometriska mått avspeglar forskning som utfördes i tiden och tenderar att gynna redan etablerad forskning. Det finns få motsvarande entydiga och etablerade mått för att följa upp relevans- och nyttiggörande- aspekterna av resultat av forskning och utveck- ling vid universitet och högskolor. Även om bibliometriska mått inte är liktydigt med kvalitet är det dessa mått som används internationellt när forskningsresultatens kvalitet rankas. De indikatorer för forskning som används för att redovisa resultaten inom verksamhets- området är följande: –antal vetenskapliga artiklar, som ett mått på vetenskaplig produktivitet i och vissa mindre och medelstora länder (källa: Web of Science och Scopus), –antal vetenskapliga artiklar i , och vissa större europeiska länder (källa: Web of Science och Scopus), –genomsnittligt antal fältnormaliserade citeringar per artikel, för de mest citerade länderna inkl. (källa: Web of Science och Scopus), och –genomsnittligt antal fältnormaliserade citeringar för olika vetenskapsområden i (källa: Web of Science och Scopus). Antalet vetenskapliga artiklar per land är ett mått på hur omfattande forskningen är som bedrivs i respektive land. Genomsnittligt antal fältnormaliserade citeringar per artikel (dvs. jämförelse av medelciteringar inom samma forskningsfält) är ett mått på vilken påverkan på 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 vetenskapen ett arbete har. Denna synlighet brukar generellt användas som ett mått på forskningens kvalitet. Se vidare under avsnittet Forskningsfinansiering i . Publiceringsdata mäts utifrån två databaser, of Science som inkluderar 12 000 tidskrifter samt Scopus som inkluderar ca 20 000 tidskrifter, varav en större andel i Scopus än hos Web of Science avser tidskrifter från och . När det gäller universitets och högskolors samverkan med det omgivande samhället, nyttiggörande av forskningsresultat samt inno- vation, se avsnittet Nyttiggörande av forskning. Det svenska nationella målet för forskning och utveckling (FoU) är att de totala investeringarna i FoU ska uppgå till av BNP 2020. Detta mål presenterades ekonomiska vårproposition (prop. 2010/11:100). uppställdes målet inom EU att de samlade privata och offentliga investeringarna av FoU ska uppgå till av BNP 2010. Flera länder inom EU har ökat sina avsättningar för FoU till följd av detta och uppnår därmed målet. Målsättningen att fler länder ska uppnå målet till 2020 kvarstår. De statliga anslagen för FoU beräknas av () uppgå till 2015. Förutom medlen till FoU inom statens budget beräknas investeringar i FoU göras med från de forsk- ningsstiftelser som bildades med löntagarfonds- medlen, med från EU:s forskningsmedel och med från kommuners och lands- tings medel för FoU. Sammantaget uppskattas statens investeringar och övriga offentliga in- vesteringar i FoU uppgå till 2015, vilket motsvarar en andel av BNP på , en nivå som har varit . Det svenska näringslivet tillhör de mest FoU- intensiva i världen. SCB uppskattar att före- tagens investeringar i FoU uppgick till 2013, vilket är en ökning med jämfört med i Företagens investeringar i FoU motsvarade 2013 en andel på av BNP. Företagens investeringar minskade . Därefter har det legat relativt . Tillsammans med offentliga avsättningar på 2013 avsattes därmed av BNP för FoU 2013. Svensk forskning i internationell jämförelse och var tidigare de två länder som producerade flest artiklar inom forskning per capita. Forskare i var medförfattare till ca 25 000 artiklar, och forskare i till ca 28 000, se diagram 8.1. Den svenska produktionen av vetenskapliga artiklar har ökat medan den för har mer än fördubblats. Räknat per capita publiceras fler artiklar även från . Den största ökningen av vetenskaplig produk- tion har skett i . har sjufaldigt ökat sin publicering av vetenskapliga artiklar och i har produktionen fyrfaldigats . Från publicerades ungefär lika många artiklar som från , medan det 2013 publiceras mer än dubbelt så många artiklar från jämfört med . är , efter , världens näst största producent av vetenskapliga artiklar. Från dessa länder deltar forskare i över 300 000 respektive 400 000 artiklar . Därefter följer , och , se diagram 8.2. Diagrammet inkluderar dock inte och . Diagram 8.1 Antal vetenskapliga artiklar, som ett mått på vetenskaplig produktivitet i och vissa mindre och medelstora länder 1996–2014 Diagram 8.2 Antal vetenskapliga artiklar i , och vissa större europeiska länder 1996–2014 Databasen of Science ger samma inbördes ordning, men inkluderar färre artiklar eftersom databasen täcker färre tidskrifter. Diagram 8.3 Genomsnittligt antal fältnormaliserade citeringar per artikel för de mest citerade länderna inkl. 1999–2014. Världsgenomsnittet är lika med 1. Källa: Web of Science 2015 Diagram 8.4 Genomsnittligt antal fältnormaliserade citeringar per artikel för de mest citerade länderna inkl. 1996–2014. Världsgenomsnittet är lika med 1. Ett mått på kvalitet är antalet citeringar av veten- skapliga artiklar. återfinns bland de tio länder i världen varifrån artiklar citeras mest. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 kvaliteten på forskning mäts, som fält- normaliserade medelciteringar, dvs. ett medel- värde för alla områden av antalet citeringar dividerat med medelantalet citeringar för varje område, ligger medelciteringarna i de tidskrifter som täcks av Web of Science för svenska pub- likationer över världsgenom- snittet, se diagram 8.3. Motsvarande mätning med databasen som har en större täck- ning av tidskrifter, särskilt avseende europeiska och asiatiska tidskrifter jämfört med Web of Science, visar högre citeringsgrad för svenska artiklar som dessutom ökar efter 2006. som citeras ca 50–över världsgenomsnittet ligger här högre än och , men lägre än och , se diagram 8.4. När enskilda forskningsområden för jämförs ligger medicin och teknik högst, följt av agronomi och naturvetenskap med en citerings- grad på 40–över världsgenomsnittet. Även för samhällsvetenskap är trenden att det ökar mot denna nivå, se diagram 8.5. Inom humaniora har publiceringen ökat, vilket har resulterat i ett ökat antal citeringar, dock med en stor variation beroende på ett jämförelsevis litet antal artiklar. Slutsatser är därför svåra att dra avseende citeringsgraden. Diagram 8.5 Genomsnittligt antal fältnormaliserade citeringar för olika vetenskapsområden i – Världsgenomsnittet är lika med 1. Fördelning av statliga medel till forskning Enligt () beräknas de statliga anslag som investeras i FoU uppgå till 2015, vilket är en minskning med nästan i fasta priser jämfört med rapporterat . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 FoU-medlen i statens budget 2015 beräknas därmed av SCB motsvara av BNP. Av de totala FoU-medlen 2015 om anvisades inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Universitet och högskolor tilldelades av dessa medel som direkta forskningsanslag. Dessutom för- delades av anslaget till för forskning och forskarutbildning. Sammantaget uppgår anslagen till universitet och högskolor för forskning och utbildning på forskarnivå till 2015. De fyra myndigheterna med särskilda upp- gifter att finansiera FoU, dvs. , Verket för innovationssystem (), Forsk- ningsrådet för miljö, areella näringar och sam- hällsbyggande (Formas) och för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) beräknas fördela , se tabell 8.1. Statens energimyndighets finansiering av FoU beräknas uppgå till . Även de olika försvarsmyndigheternas finansiering beräknas till 2015. Inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd finansieras FoU med och inom utgiftsområde 16 Rymdstyrelsen finansieras FoU med . Övriga myndigheters finansiering beräknas uppgå till . Tabell 8.1 Medel från statsbudgeten 2015 efter mottagare Källa: () Ett urval av de statliga medel om som används för FoU 2015 av övriga myndigheter och hur de fördelas framgår av tabell 8.2. Tabell 8.2 Några av de största avsättningarna 2015 för FoU från statliga myndigheter utöver universitet och högskolor, forskningsråden och samt försvaret, med data inom parantes (1 736) Kultur, medier, Insatser för den ideella Åtgärder för havs- och (2 230) Källa: () De forskningsstiftelser som bildades med medel från de statliga löntagarfonderna planerar att investera i FoU . I tabell 8.3 visas forskningsstiftelsernas bidrag för FoU samt en prognos för fördelningen . Tabell 8.3 Forskningsstiftelsernas investeringar i FoU 2013–2015 2015 (Prognos) Källa: (). har själva rapporterat in . () stödjer naturvetenskaplig, teknisk och medicinsk forsk- ning av strategisk betydelse för den svenska konkurrenskraften. och kompetens- utveckling () ger bidrag till universitet och högskolor för forskning av betydelse för näringslivets utveckling och för utökade kontakter med näringslivet, främst i omgivande regioner till universitet och högskolor. () stödjer miljöforskning. och allergiforskning, () främjar forskning och forskar- utbildning inom vårdområdet samt med inriktning på allergier och annan överkänslighet. Styrelsen har beslutat om en avveckling av stiftelsen och de sista bidragen fördelades . av högre utbildning och forskning (STINT) ger stipendier för svenska forskares vistelse vid utländska universitet och för utländska forskares vistelse i . vid () finansierar verksamhet vid inom industriell miljö- ekonomi. finansierar främst forskning och akademisk infrastruktur vid . Stiftelsen fördelade 2014 till humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning. Av dessa medel fördelades totalt från den kulturvetenskapliga donationen 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 som bildades med medel från de statliga löntagarfonderna. Andra stiftelser och organisationer Utöver de forskningsstiftelser som har bildats av staten finns det andra stiftelser som ger stora bidrag till svensk forskning. som lämnade ett av de största bidragen var , som beslutade om för olika forskningsprojekt och vetenskaplig utrustning . Cancer- fonden avsatte för forsk- ning 2013. fick en särskild utredare i uppdrag att utreda förutsättningarna för register- baserad forskning (dir. 2013:8). Utredningen överlämnade sitt betänkande Unik kunskap genom registerforskning (SOU 2014:45) . Utredningens betänkande har remissbehandlats och ärendet bereds vidare inom . fick en särskild utredare i uppdrag att föreslå en sammanhållen nationell rymdstrategi för svensk rymdverksamhet (dir. 2014:57). Syftet är att inom befintlig ekonomisk ram utveckla möjligheterna till att använda rymd- verksamheten som en strategisk tillgång för att möta samhällets behov och stärka den svenska industrins konkurrenskraft. Utredaren överlämnade sitt betänkande och ärendet bereds vidare inom . Översyn av organisationen för etikprövning har uppdragit åt en utredare att biträda Utbildnings- departementet i forskningsfrågor med särskild uppgift att se över och föreslå hur etikprövning av forskning som avser människor ska organiseras med målet att genom nationell samordning skapa en effektivare hantering (U2014/5447/, U2014/7232/). Ett förslag på de åtgärder som behövs med anledning av den nya EU-förordningen om 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 kliniska prövningar (nr 536/2014) kommer att remitteras En slutlig redovisning kommer att redovisas . främsta uppgift är att ge stöd för grundläggande forskning av högsta veten- skapliga kvalitet inom samtliga vetenskaps- områden. Merparten av rådets forskningsstöd söks i konkurrens efter granskning av sakkunniga och fördelas till forskare och forskargrupper som bedriver egeninitierad forskning. Administrationen av denna process för beredning och granskning av ansökningar utgör en stor del av rådets arbete. Av de totalt som lämnade i bidrag var forskningsstöd och stöd för forskningens verktyg och infrastrukturer. En bibliometrisk analys av visar att har en bred forskningsprofil, med viss tonvikt på medicin, biomedicin och biologi. Svensk forskning har speciellt starkt genomslag inom agronomi och biologi. huvudsakliga forsknings- finansieringsform, projektbidrag, bygger på att förslag på forskningsprojekt initieras inom forskarsamhället. Det är ett viktigt instrument för att förnya forskningen. Förnyelse kan också omfatta förutsättningar för unga forskare. Det kan gälla såväl god och förutsägbar karriärväg, som god forsknings- finansiering och ökad möjlighet till att söka sig till goda forskningsmiljöer. Genom finansiering av stödformen internationell postdoktoral tjänst, där de forskare som får bidraget anställs vid ett svenskt lärosäte och tillbringar minst två tredjedelar av sin anställningstid vid ett utländskt universitet, bidrar till rörlig- heten. beviljades ansökan inom EU-programmet för finansiering av mobilitetsprogrammet tional Career grant (INCA), som ska stödja alla typer av rörlighet såväl som karriär- och ledarskapsutveckling för forskare i början av sin karriär. hade myndigheten den första utlysningen inom programmet. har beslutat att minst en tredjedel av beslutade medel inom varje ämnesområde ska fördelas till unga forskare. utlyste ett särskilt bidrag till framstående yngre forskare, med avsikt att ge en mer långsiktig finansiering av anställningar och forskningsmedel för de allra främsta forskarna sex till efter avlagd doktorsexamen. Hälften av de 212 sökande forskarna sökte medel för att bedriva forskning vid ett annat lärosäte än där de disputerade. Av de 19 som beviljades bidrag avsåg att forska vid ett annat lärosäte än där de har disputerat. Av de beviljade bidragen tilldelades 6 till kvinnor och 13 till män. Den stora delen av forskningsstöd utgörs av projektstöd. Totalt behandlades 4 996 ansökningar. Majoriteten av ansökningar med specifik inriktning var projektbidrag till unga forskare. Inom flera områden var beviljandegraden något högre 2014 jämfört med föregående år. Den förhållandevis låga beviljandegraden kan förklaras med ett ökat antal ansökningar, längre bidragstider och en utveckling mot allt högre genomsnittliga bidrag. fick ett särskilt uppdrag att utlysa medel för framstående forskare och tre nya bidragsformer infördes: bidrag till framstående yngre forskare, till framstående forskare (rådsprofessorer) och för internationell rekrytering av framstående forskare (/1699/F). Med Rådsprofessorsprogrammet skapas förutsättningar för de mest framstående forskarna att bedriva långsiktig forskning med hög potential och stort risktagande. Bidraget utgörs av ett schablonbidrag om och kan sökas av forskare med en doktorsexamen som är äldre än . Bidrag till internationell rekrytering ska göra det möjligt för svenska lärosäten att i större utsträckning än tidigare kunna erbjuda långvarig och tillräcklig finansiering för rekrytering av framstående forskare. I och med de beslut som togs har totalt 16 ansökningar beviljats inom 2013 års utlysning. öppnades en ny utlysning med delvis reviderade instruktioner och beredning, 44 ansökningar inkom varav tre beviljades. En ny bidragsform var International Career . Detta bidrag samfinansieras av och ramprogram actions och riktar sig till forskare som har en doktorsexamen som är mellan . Bidraget ska ge mottagaren möjlighet att utvecklas som forskare och forskningsledare genom att arbeta vid ett lärosäte i ett annat land. De rambidrag (dvs. långsiktiga, stora bidrag med större vetenskaplig frihet vad det gäller användning än projektbidrag) som utlystes var specifikt riktade mot infektion och antibiotika, fransk-svenskt samarbete inom klimat och miljö, strategisk energiforskning, strategisk forskning inom informations- och kommunikationsteknik samt det nya ansvars- området klinisk behandlingsforskning. Samman- lagt beviljades 47 rambidrag inom dessa områden. finansierar ett antal framstående forskningsmiljöer och forskar- skolor genom s.k. Linnébidrag och . Totalt uppgick satsningar på Linnéstöd och till . har universitet och högskolor ackumulerat medel av främst inom- statliga oförbrukade bidrag. ska i samverkan med de andra forskningsråden, Verket för innovationssystem () samt universitet och högskolor utveckla rutiner för utbetalning av forskningsstöd, så att de bättre anpassas till lärosätenas planering. En tidigare- läggning av bidragsbesluten är svår att genom- föra, eftersom den kvalitativa sakkunnig- granskningen av forskningsansökningar görs och det behövs ytterligare tid för att väga olika granskares bedömningar mot varandra. En förändring som genomförts 2014 är att forskare som vill använda sina bidrag över än vad kontraktet avser, bara kan beviljas en förlängd dispositionstid av forskningsmedlen om forskningen har försenats av händelser som ligger utanför projektledarens kontroll. Denna uppstramning leder i förlängningen till att projektledaren behöver planera sin verksamhet bättre så att medel förbrukas inom planerad tid. En åtgärd som också vidtagit är att följa upp förbrukningen av projekt- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 bidrag vid universitet och högskolor. En annan förändring är att nya bidrag numera endast kan sökas om medelförvaltaren lämnat in en ekonomisk slutredovisning för ett tidigare beviljat bidrag från . Oför- brukade medel ska återbetalas till Vetenskaps- rådet efter ekonomisk slutredovisning. ger stöd till flera nationella infrastrukturer för forskning och har en viktig roll i samordningen av dem.