prop · H3031d5 · 2015-09-21 00:00:00 — timmar (dvs. arbetad tid) minskade. Varje arbetad timme blev således dyrare. För polismyndigheterna minskade resurstiden för utredning och lagföring med , vilket motsvarar 213 årsarbetskrafter. Resurstiden vid ökade däremot med eller 134 årsarbetskrafter. Utfallet för polisen blir att resurstiden för utredning och lagföring minskade med , motsvarande 61 årsarbetskrafter. Polisen och har i likhet använt stora delar av sina resurser till att hantera vålds- och sexualbrott. Våldsbrott och övriga brott mot person utgjorde mellan av det totala antalet inkomna och redovisade ärenden till/från polisen. gick av resurstiden inom polisen åt till att hantera dessa ärenden. Inom utgjordes av de avslutade brottsmisstankarna av vålds- och sexualbrott och av resurserna användes för att handlägga sådana brottsmisstankar. ökade kostnaderna för utredning och lagföring hos med jämfört med . ökade antalet beslutade brottsmisstankar med . Av de resurser som myndigheten lade på utredning och lagföring användes till att hantera mängdärenden, till mer komplexa projektärenden och till särskilt krävande ärenden. minskade sammantaget antalet redovisade ärenden från polis till åklagare och antalet personuppklarade brott, trots att inflödet av inkomna ärenden och anmälda brott ökade. Därmed minskade också andelen redovisade ärenden från polis till åklagare och andelen personuppklarade brott. Minskningen i antalet redovisade ärenden och personuppklarade brott är dock betydligt lägre än 2013. Antalet brottsmisstankar som inkom till ökade något, vilket beror på att ärendena som inkom till i genomsnitt innehöll ett större antal brottsmisstankar än 2013. till enskilda brottskategorier eller brottstyper är utvecklingen varierande, där vissa typer av brott uppvisar en positiv utveckling medan andra utvecklats sämre. Regeringens samlade bedömning är dock att målet om ökad brottsuppklaring inte har uppnåtts. Detta med anledning av att det sammantagna resultatet ligger på en historiskt låg nivå, som det inte finns något som tyder på att nedgången kan förklaras av en förändrad struktur på de ärenden som rättsväsendet har att hantera. Med tanke på bl.a. ombildningen av polisen och de resurser som fått avsättas i samband med detta arbete bedömer regeringen att en viss påfrestning på den ordinarie verksamheten var väntad . Även bevakningen av valen till , , kommuner och landsting krävde stora resurser av polisen . Inom polismyndigheterna, där den största delen av polisens utredningsarbete bedrivs, minskade utredningsresursen med motsvarande 213 årsarbetskrafter. I det ljuset är det värdefullt att den kraftiga resultatnedgången som kunde iakttas 2013 har avstannat. Resultatet ligger dock på en låg nivå och det är enligt regeringen angeläget att brottsuppklaringen framöver ökar. En möjlig bidragande orsak till att ärenderedovisningen till åklagare har minskat kan enligt vara att kraven på förundersökningarna har ökat, exempelvis gällande teknisk bevisning och formerna för hur förundersökningsmaterial presenteras under domstolsförhandling. För att få frågan ytterligare belyst har regeringen som tidigare nämnts gett Brå i uppdrag att göra fördjupade studier av om och i så fall hur domstolarnas krav på bevisning i brottmål har förändrats . Även komplexiteten i de anmälda brotten ska granskas. Syftet är att få en djupare förståelse för utvecklingen av verksamhetsresultatet på området utredning och lagföring och vilka faktorer som påverkar detta. Brå ska redovisa sitt uppdrag . Den nya organisationen för polisen kommer att ge bättre förutsättningar för en likvärdig och effektiv brottsutredningsverksamhet. Det är angeläget att de utvecklingsbehov som identifierats under ombildningsprocessen också leder till konkreta åtgärder och förbättringar. Genom ombildningen av polisen skapas ett unikt tillfälle att åstadkomma utveckling och förändring. Det tillfället måste tas tillvara och arbetet för att säkerställa P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 4 kompetens och effektivitet i utredningsverksamheten behöver prioriteras högt. Polis och åklagare har utifrån respektive myndighets uppdrag ett gemensamt ansvar för att verksamheten utredning och lagföring håller hög kvalitet och är effektiv. Regeringen förväntar sig att myndigheterna samverkar väl i dessa frågor. En framgångsrik brottsutredande verksamhet är viktig. Personer som har begått brott ska lagföras och personer som har utsatts för brott ska få möjlighet till upprättelse. Att brott utreds och lagförs har dessutom en brottsförebyggande effekt. Regeringen förväntar sig därför att myndigheterna ytterligare förstärker och utvecklar sina insatser på brottsutredningsområdet så att väsentligt fler brott upp. Regeringens mål för Domstolar är att mål och ärenden ska avgöras med hög kvalitet och effektivitet. Målbalanserna och omloppstiderna ska hållas på en rimlig nivå. ska skapa förutsättningar för domstolarna att uppfylla målet för verksamheten bland annat genom en ändamålsenlig resursfördelning och stöd i verksamhetsutvecklingen. Inom den dömande verksamheten verkar de allmänna domstolarna och de allmänna förvaltningsdomstolarna. Domstolar omfattar även hyres- och arrendenämnderna, , och . Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer som används för att redovisa resultaten inom verksamhetsområdet är följande: –inkomna, avgjorda och balanserade mål –produktivitet, mätt som antalet avgjorda mål och ärenden i förhållande till kostnaderna. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 4 Regeringen har beslutat om målsättningar för hur långa omloppstider olika typer av mål högst bör ha i domstolarna. Målsättningarna gäller hur lång handläggningstid av målen högst bör ha från att de kommit in till domstolen och till att de har avgjorts. Dessa verksamhetsmål och resultaten framgår av tabell 2.11. Tabell 2.11 Uppfyllelse av verksamhetsmål: omloppstid i månader för avgjorda mål 2012–2014, Tvistemål exkl. gem. Källa: Domstolars årsredovisning 2014. Omloppstiderna har minskat avseende alla verksamhetsmål utom tvistemål i hovrätt. Verksamhetsmålen gällande tingsrätternas omloppstider för tvistemål och brottmål uppnåddes 2014. Omloppstiderna i förvaltningsrätterna och kammarrätterna förbättrades. Hovrätternas omloppstider för brottmål förbättrades marginellt medan omloppstiderna för tvistemål försämrades. Resultaten för hyres- och arrendenämnderna försämrades marginellt. pågick ett antal riktade åtgärder för att minska handläggningstider och balanser vid Domstolar. Som exempel kan nämnas en förstärkningsstyrka med ett antal domare som kunnat tas i anspråk vid frånvaro på grund av utbildning och långvarig sjukskrivning eller vid handläggning av större mål och balansavarbetningar. Vissa domstolar har också tilldelats ekonomiska resurser för att kunna göra tillfälliga insatser för att minska omloppstider och överbalanser. Inkomna, avgjorda och balanserade mål Antalet inkomna mål (exklusive migrationsmål) till domstolarna minskade 2014 jämfört med . Eftersom antalet avgjorda mål ligger på en oförändrad nivå minskade antalet balanserade mål . Tabell 2.12 Den totala målutvecklingen (exkl. migrationsmål) 2012–2014 Källa: Domstolars årsredovisning 2014. Domstolarnas totala balans kan delas upp i en så kallad arbetsbalans och en överbalans. Med arbetsbalans avses det antal mål i balans som statistiskt är förenligt med att regeringens verksamhetsmål gällande omloppstider kan nås. Det antal mål som överstiger arbetsbalansen definieras som överbalans. Överbalansen har minskat från 7 151 mål 2012 respektive 5 776 mål 2013 till 2 529 mål 2014 vilket är den lägsta siffran sen begreppet infördes . Förvaltningsrätterna och tingsrätterna har ingen överbalans alls. Kammarrätternas överbalanser har ökat med drygt 1 500 mål. Verksamhetsområdet inbegriper både verksamheten inom Domstolar (exklusive migrationsdomstolarna) och de transfereringar och övriga utbetalningar som utgörs av kostnader under anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. Verksamhetens kostnader avser utfallet på anslaget 1:5 Domstolar medan Transfereringar m.m. avser utfallet på anslaget 1:12 Rättsliga biträden. Tabell 2.13 Kostnadsutveckling –2014 Källa: Domstolars årsredovisningar 2012 –2014. –2014 har verksamhetskostnaderna inom Domstolar ökat. Produktiviteten, mätt som antalet avgjorda mål och ärenden i förhållande till de totala fastpris- beräknade kostnaderna på anslaget 1:5 Domstolar har ökat , om än svagt. Utgifter för rättsliga biträden m.m. ökade och totalt –2014. Utgifterna för offentlig försvarare utgjorde av utgifterna under anslaget. Andra större utgiftsposter gällde målsägandebiträde, offentligt biträde och rättshjälp enligt rättshjälpslagen. Den totala ökningen av utgifterna på anslaget förklaras främst av ökade utgifter för offentligt försvar. Regeringen bedömer att målet för den dömande verksamheten delvis är uppnått. Det är positivt att tingsrätterna nådde verksamhetsmålen avseende omloppstider för både brottmål och tvistemål och att omloppstiderna i förvaltningsrätt och kammarrätt minskade. Dessa domstolar står för den absoluta majoriteten av målen och ärendena i domstolarna. Att förvaltningsrätterna och tingsrätterna har arbetat ned sina överbalanser är också positivt. Däremot är det negativt att omloppstiderna i hovrätterna och hyres- och arrendenämnderna ökade från en redan tidigare alltför hög nivå. De riktade åtgärder som har vidtagits för att minska handläggningstider och balanser vid Domstolar har sannolikt påverkat måluppfyllelsen i positiv riktning. Omständigheter som domstolarna menar har försvårat uppfyllelsen av verksamhetsmålen är bl.a. fler omfattande mål, personalomsättning och rekryteringssvårigheter. Domstolars arbete för att förbättra kvalitet och effektivitet bidrar till ett ökat förtroende för verksamheten hos allmänheten. Domstolar arbetar kontinuerligt för att förbättra bemötande, domskrivning och kommunikation. Regeringen ser positivt på detta arbete. har antalet inkomna mål till Domstolar minskat marginellt efter att ha ökat . tillfördes Domstolar ett resurstillskott. Resurstillskottet har framför allt använts till att öka antalet anställda, särskilt vid tingsrätterna. Arbetsläget bedömdes där vara som mest ansträngt. Antalet årsarbetskrafter fortsatte att öka något även . Resurstillskottet har även möjlig- P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 4 gjort satsningar på till exempel säkerhet, kvalitetsarbete och it-utveckling. Sådana satsningar kan inte förväntas få genomslag i form av ökad produktivitet på kort sikt. ökade dock produktiviteten, om än svagt. Antalet avgjorda viktade mål och ärenden steg trots ett fortsatt minskat målinflöde. De balanserade målen har därmed minskat. Det processrättsliga regelverket har stor betydelse för domstolarnas effektivitet. De minskade omloppstiderna i tingsrätt och förvaltningsrätt kan delvis förklaras av de reformer som genomförts (utvecklingen avseende brottmål beskrivs närmare i avsnitt 2.5.3 Samlad bedömning av flödet i rättskedjan). Regeringen bedömer att även genomförda förändringar i de yttre tingsrätts- och förvaltningsrättsorganisationerna har långsiktigt goda effekter för måluppfyllelsen vid Domstolar. Ytterligare reformer av det processrättsliga regelverket och förstärkningar av den yttre domstolsorganisationen är nödvändiga för att effektiviteten och produktiviteten ska förbättras . Utgifterna för rättsliga biträden fortsatte att öka trots att antalet brottmål minskade något. Ökningen beror delvis på att timkostnadsnormen höjdes för offentliga försvarare och att antalet debiterade timmar per förordnande ökade. Även antalet omfattande mål, med flera tilltalade i samma mål, har ökat. Här kan t.ex. nämnas ett stort mål i . En särskild utredare har haft i uppdrag att göra en samlad översyn av utgifterna för rättsliga biträden samt överväga vilka åtgärder som kan vidtas och som kan få en utgiftsdämpande effekt. Förslagen redovisas i betänkandet Rättvisans pris (SOU 2014:86). Betänkandet bereds i . Regeringens mål för verksamheten är att påföljderna ska verkställas på ett säkert, humant och effektivt sätt och att antalet återfall i brott ska minska. Kriminalvården ansvarar för att verkställa påföljder inom verksamhetsområdet. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 4 Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Uppfyllelsen av målet att påföljder ska verkställas på ett säkert, humant och effektivt sätt bedöms bl.a. utifrån: –myndighetens arbete med att förbättra den interna styrningen och kontrollen –flexibiliteten i platsutnyttjandet –antalet rymningar och andra allvarliga händelser –graden av strukturerad sysselsättning i anstalt. Måluppfyllelsen avseende det återfallsförebyggande arbetet under verkställigheten bedöms bl.a. utifrån: –andelen klienter som har en verkställighetsplan –andelen klienter som har fullföljt behandlingsprogram –klienternas deltagande i utbildning –andelen klienter som har blivit föremål för särskilda utslussningsåtgärder. Intern styrning och kontroll Kriminalvården har en ny organisation. Syftet med omorganisationen har varit att stärka myndighetens förmåga att organisera, styra, följa upp och prognosticera verksamheten. har myndigheten bl.a. arbetat med implementering av den nya ledningsstruktur, styr- och uppföljningsmodell samt budgetfördelningsmodell som beslutades föregående år. Flexibilitet och beredskap för variationer i klienttillströmningen Antalet intagna i anstalt och antalet frivårdsklienter fortsatte att minska 2014. har medelbeläggningen i anstalt liksom medelantalet frivårdsklienter minskat . 2014 var medelbeläggningen i anstalt 3 874 (män och kvinnor). Frivården hade i genomsnitt 12 120 klienter (män och kvinnor). Diagram 2.11 Utvecklingen av medelantal klienter i frivård och medelbeläggning i anstalt 2010–2014 Källa: Kriminalvårdens årsredovisning 2012-2014 Till följd av den alltjämt minskande klienttillströmningen har Kriminalvården vidtagit fortsatta åtgärder i syfte att minska överskottet av platser. Bland annat har ett antal platser avvecklats permanent och flera platser med behov av renovering har stängts tillfälligt. Kriminalvården har också inlett en dialog med bl.a. och i syfte att överlåta platser. Detta har bl.a. resulterat i att en avvecklad anstalt kommer att tas i anspråk av . Antalet direktavvikelser från anstalter i den lägsta säkerhetsklassen fortsatte att minska 2014 från tidigare års låga nivåer. Från anstalter i de högre säkerhetsklasserna genomfördes dock 6 rymningar . Det är en mycket tydlig ökning i förhållande till de föregående fem åren då antalet rymningar varierade mellan 0 och 2 stycken. Samtliga rymningar skedde från anstalter i säkerhetsklass 2. Efter de inledande rymningarna påskyndade Kriminalvården arbetet med en planerad översyn av säkerheten vid alla anstalter i denna säkerhetsklass. Myndigheten har därefter också inlett ett arbete med säkerhetshöjande åtgärder, baserade på enskilda anstalters behov. rapporterades drygt 150 allvarliga händelser i anstalt. I förhållande till medelbeläggningen är det i nivå med föregående år. Inom frivården har istället en ökning av antalet rapporterade allvarliga händelser noterats och uppgick till drygt 30 stycken. Detta beror enligt Kriminalvården troligen på en ökad anmälningsbenägenhet till följd av implementeringen av myndighetens incidentrapporteringssystem i frivården. Enligt visar omfattande kontroller att förekomsten av droger på anstalter fortsatt är mycket låg. Andelen klienter i anstalt och frivård som har en upprättad verkställighetsplan har fortsatt att öka i förhållande till föregående år. har 2009 och 2013 riktat kritik mot kvaliteten i verkställighetsplanerna. Kriminalvården har fortsatt sitt tidigare påbörjade arbete för att förbättra kvaliteten i verkställighetsplaneringen. Kriminalvården förväntar sig att åtgärderna kommer ge resultat efter utgången av 2015. Den totala sysselsättningsgraden i anstalt har ökat något i förhållande till föregående år och var 2014. Kvinnor har högre sysselsättningsgrad än män. En ökning av antalet anstalter som når 85 procents sysselsättningsgrad har skett. Dock uppnår i likhet med föregående år färre än hälften av anstalterna en 85 procentig sysselsättning. Mer än hälften av sysselsättningen utgörs av arbetsdrift och service. av sysselsättningen utgörs av behandlingsprogram. Andelen klienter, såväl män som kvinnor, som har fullföljt behandlingsprogram har minskat i förhållande till föregående år. Kriminalvården förklarar minskningen med avvecklingen av ett utbrett behandlingsprogram som efter utvärdering inte visade sig minska risken för återfall i brott. Kriminalvården redovisade 2013 att myndigheten inte i tillräcklig utsträckning når klienter som har störst behov av behandlingsprogram samt att man heller inte alltid når fram med rätt behandlingsprogram. Myndigheten redovisar en något positiv utveckling avseende detta. Cirka en fjärdedel av alla klienter i anstalt påbörjade någon form av utbildning , vilket är i nivå med föregående år. Kriminalvården har fortsatt att arbeta efter den åtgärdsplan som myndigheten tog fram efter Skolinspektionens kvalitetsgranskning av Kriminalvårdens utbildning (Rapport 2012:6 Vuxenutbildning i anstalt). Andelen intagna som frigavs från anstalt via särskild utslussningsåtgärd var 2014, vilket är en marginell minskning i förhållande till föregående år. Andelen är densamma för män P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 4 till antalet så minskade påbörjade särskilda utslussningsåtgärder 2014 i förhållande till föregående år. har antalet påbörjade särskilda utslussningsåtgärder minskat med . Kriminalvården och Arbetsförmedlingen har fortsatt att utveckla sitt samarbete kring klienter i såväl anstalt som frivård. Kriminalvården har också tillsammans med Arbetsförmedlingen och Coompanion medverkat i ett projekt finansierat av Europeiska socialfonden. Projektets syfte är att öka kunskaper och visa på möjligheter med arbetsintegrerande sociala företag som en väg för intagna till inträde på arbetsmarknaden. Statskontoret har utvärderat Kriminalvårdens stöd till ideella organisationer (Rapport 2014:24 Kriminalvårdens bidrag till ideella organisationer). Utvärderingen visade att ideella organisationers insatser är ett värdefullt komplement till Kriminalvårdens egna frigivningsförberedande insatser. har granskat samhällets samlade insatser för att förebygga brott (Rapport 2015:4 Återfall i brott – hur kan samhällets samlade resurser användas bättre?). slutsatser är bl.a. att det brister i myndigheternas planering och samverkan och att det finns vissa oklarheter kring ansvars- och resursfördelning mellan berörda aktörer. Kriminalvården har fortsatt att arbeta med uppdraget att utveckla och intensifiera det återfallsförebyggande arbetet för unga i kriminalvård. har flera utbildningsinsatser för personal genomförts, ungdomsavdelningar har fått ny organisation och tydligt uppdrag för sin verksamhet och pilotprojektet för mobilt utredningsteam för adhd har utökats. Därutöver har ett antal beslut som ska främja tidiga insatser för unga i häkte fattats . P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 4 Tabell 2.14 Kostnadsutveckling –2014 Källa: Kriminalvårdens årsredovisning 2013-2014 Verksamhetsområdet omfattar verksamhet inom frivården, anstalter samt Kriminalvårdens transportverksamhet för såväl nationella som internationella transporter. Internationella transporter inom migrationsområdet redovisas under utgiftsområde 8 Migration. Häktesverksamheten ingår som en del i verksamhetsområdet och lagföring. Kostnaderna för verksamhetsområdet har ökat . ökade kostnaderna med till en nivå på . Utvecklingen förklaras främst av en ökning av antalet anställda och ökade lönekostnader. Antalet årsarbetskrafter har ökat med en procent i förhållande till föregående år. Regeringens bedömning är att målen för verksamheten delvis har uppnåtts men att det fortsatt finns utvecklingspotential inom flera områden. Kriminalvården har fortsatt det pågående utvecklingsarbetet för att stärka den interna styrningen och kontrollen. Myndigheten har också vidtagit åtgärder för att på ett flexibelt sätt kunna hantera platsbeståndet i förhållande till den vikande klienttillströmningen. som antalet klienter har fortsatt att minska har myndighetens kostnader ökat. Regeringen är angelägen om att myndigheten planerar verksamheten på ett kostnadseffektivt sätt. Den vikande klienttillströmningen i kombination med Kriminalvårdens höga ambitioner i det klientnära arbetet har gett myndigheten goda förutsättningar att bedriva och utveckla klientverksamheten ytterligare. Flera centrala områden i det klientnära arbetet har dock inte utvecklats i önskvärd omfattning. Regeringen har därför höga förväntningar på att Kriminalvårdens pågående utvecklingsinsatser kommer att ge resultat även i detta avseende. Regeringen ser positivt på att Kriminalvården fortsätter att vidta åtgärder i syfte att skapa bättre förutsättningar för ett flexibelt platsutnyttjande. Den svårprognosticerade beläggningsutvecklingen ställer höga krav på myndighetens arbete på detta område. Regeringen är därför angelägen om att Kriminalvården fortlöpande prioriterar och utvecklar arbetet med åtgärder för flexibilitet i platsutnyttjandet. Myndighetens initiativ att hyra ut eller överlåta lokaler till myndigheter med stora lokalbehov är en av flera viktiga åtgärder på området. Regeringen ser allvarligt på det höga antalet rymningar från anstalter i säkerhetsklass 2 som skedde . Regeringen förväntar sig att det arbete som påbörjats med att stärka säkerheten vid anstalter i denna säkerhetsklass kommer att ge resultat på området på så sätt att antalet rymningar återgår till tidigare års låga nivåer. Regeringen är också angelägen om att Kriminalvården ökar insatserna när det gäller säkerheten vid frivårdskontoren och kommer fortsatt följa myndighetens aktiviteter på området. En individuellt utformad och ändamålsenlig verkställighetsplanering är en förutsättning för ett effektivt återfallsförebyggande arbete. Det är därför en viktig uppgift för Kriminalvården att säkerställa att det för varje klient i ett mycket tidigt skede upprättas en verkställighetsplan av hög kvalitet som kan följa klienten . Regeringen är därför angelägen om att myndigheten fullföljer arbetet med att komma till rätta med de problem som fortfarande kvarstår med att upprätta verkställighetsplaner av god kvalitet för alla klienter. Regeringen förväntar sig att myndighetens fleråriga utvecklingsarbete kommer att visa resultat . Det är viktigt att tiden i anstalt fylls med strukturerade aktiviteter, dels i syfte att upprätthålla ordningen och säkerheten i anstalten dels för att minska individens risk för återfall i brott efter villkorlig frigivning. Det är därför otillfredsställande att myndigheten inte uppnår en högre sysselsättningsgrad. Regeringen är angelägen om att Kriminalvården tillsammans med Arbetsförmedlingen, näringslivet, ideella organisationer och andra relevanta aktörer genom fortsatt utvecklad samverkan vidtar åtgärder för att skapa förutsättningar för meningsfull sysselsättning under verkställigheten. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 4 Det är angeläget att Kriminalvårdens klienter i så hög utsträckning som möjligt deltar i be- visat på en rad utvecklingsområden. handlingsprogram som syftar till att minska risken för återfall. Det är viktigt att För Kriminalvårdens klienter som är under rätt behandlingsprogram matchas med rätt är det särskilt viktigt att åtgärder som kan Det är därför angeläget att Kriminal- bidra till att bryta en kriminell livsstil planeras vården fortsatt utvecklar arbetet med behand- och vidtas samt i samverkan med andra. lingsprogrammen så att de klienter som har Det är därför tillfredställande att myndigheten störst behov i högre utsträckning nås av väl vidtagit ett flertal åtgärder i syfte att utveckla det Regeringen förväntar sig att återfallsförebyggande arbetet för unga.