prop · H30319 · 2015-10-13 00:00:00 — Regeringens förslag: Överlåtelse av verksamhet ska inte ses som en omsättning i mervärdesskattehänseende. Ändringen träder i kraft . Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Promemorians förslag till lagtext är dock redaktionellt något annorlunda utformat. Remissinstanserna: Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , , , och vid tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot förslaget. tillstyrker förslaget men föreslår en justering av lagtexten. Skälen för promemorians förslag: Enligt 3 kap. 25 § ML undantas enligt vissa förutsättningar verksamhetsöverlåtelse från beskattning. Motsvarande bestämmelse i artikel 19 i mervärdesskattedirektivet innebär däremot att medlemsstaterna får anse att de överlåtelser som avses faller utanför tillämpningsområdet för mervärdesskatt. Den svenska regleringen avviker således från mervärdesskattedirektivet. Enligt är syftet med denna artikel att göra det möjligt för medlemsstaterna att underlätta överlåtelser av företag eller delar av företag genom att förenkla överlåtelserna och undvika att belasta mottagarens likviditet med en oproportionellt stor skattebörda som mottagaren under alla omständigheter skulle ha fått tillbaka senare genom avdrag för den ingående skatten (Dom , C-497/01, EU:C:2003:644, punkt 39). Syftet med den svenska bestämmelsen är detsamma, Översyn av mervärdeskatten och den offentliga sektorn, skattskyldighet för film- och videoproduktion m.m. (SOU 1987:45 s. 123). Det har ansetts sakna betydelse att den svenska bestämmelsen har utformats som ett undantag medan motsvarande bestämmelse i mervärdesskattedirektivet innebär att sådana överlåtelser inte ska anses vara en omsättning eftersom de leder till samma resultat, dvs. överlåtelserna leder inte till någon beskattning, Mervärdesskatten och EG (SOU 1994:88 s. 183). Om en transaktion utgör en från skatteplikt undantagen omsättning eller inte kan ha betydelse för bedömningen av avdragsrätten för ingående mervärdesskatt (se t.ex. SKF, C-29/08, EU:C:2009:665 punkt 71 och X, C-651/11, EU:C:2013:346, punkterna 55–56). Den svenska bestämmelsen har tolkats direktivkonformt och tillämpats på så sätt att överlåtelser av tillgångar i samband med verksamhetsöverlåtelse inte har ansetts vara omsättningar i mervärdes- skattehänseende. (se bl.a. HFD 2014 ref. 1). En anpassning av bestämmelsen om verksamhetsöverlåtelser i ML till Prop. 2015/16:19 mervärdesskattedirektivet bör göras för att tydliggöra hur denna ska Det bör framgå av ML att överlåtelse av tillgångar i samband med överlåtelse av verksamhet inte ska anses utgöra en omsättning i mervärdesskattehänseende. Förändringen medför inte att skattefrihetens eller avdragsrättens omfattning förändras. För att en överlåtelse av verksamhet ska vara undantagen från mervärdesskatt enligt dagens bestämmelse krävs antingen att förvärvaren skulle vara berättigad till avdrag för skatten eller återbetalning av skatten enligt 10 kap. 9–13 §§ ML. Det finns inte i direktivet någon motsvarande begränsning som hänvisningen till 10 kap. 9–13 §§ ML innebär. har i ett ställningstagande (ställningstagande , dnr 131 661576-07/111) ansett att genom tillämpning av direkt effekt av artikel 19 i mervärdesskattedirektivet kan en verksamhetsöverlåtelse undantas även när förvärvaren är ett utländskt företag och verksamheten bedrivs vidare i ett annat land under förutsättning att denne skulle ha rätt till återbetalning enligt 10 kap. 1–4 §§ ML. Det finns mot denna bakgrund inte skäl att behålla den begränsningen utan hänvisningen till 10 kap. 9–13 §§ ML bör tas bort. Förslaget innebär att bestämmelsen i 3 kap. 25 § ML upphör att gälla och att en ny bestämmelse införs i 2 kap. Vid utformande av den nya bestämmelsen har hänsyn tagits till synpunkter. I mervärdesskattelagen (1994:200), förkortad ML, finns en särskild avdragsregel för koncerninterna tillhandahållanden av tjänster, den s.k. slussningsregeln. Den innebär att ett koncernföretag som för skattepliktig verksamhet förvärvar tjänster som är undantagna från skatteplikt från ett annat koncernföretag får avdrag för den mervärdesskatt som det senare bolaget saknat avdragsrätt för till den del skatten kan hänföras till de utförda tjänsterna. Regeln är endast tillämplig mellan svenska koncern- företag. Denna regel har av () ansetts strida mot såväl rådets direktiv /112/EG av om ett gemensamt system för mervärdesskatt (mervärdesskattedirektivet) som fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). HFD fann därför att även utländska företag kan få återbetalning av ingående mervärdesskatt. Mot den bakgrunden har i en hemställan till (dnr Fi2014/01878/S2) föreslagit att slussnings- regeln slopas. 2015/16:19 12.2 Slussningsregeln finns i 8 kap. 4 § första stycket 5 ML. Enligt denna regel får i vissa fall ett företag göra avdrag för ingående mervärdesskatt på ett förvärv eller import som gjorts av ett annat företag som ingår i samma koncern. För att avdrag ska medges enligt den bestämmelsen krävs att det är fråga om ett skattskyldigt företag som tillhandahålls en tjänst av ett annat företag i samma koncern som inte är skattskyldigt eller har rätt till återbetalning enligt 10 kap. 9 eller 11–13 §§ ML. Den ingående skatten ska vidare vara hänförlig till det sistnämnda företagets förvärv eller import för tillhandahållande av tjänsten. Avdrag medges endast om det skattskyldiga företaget själv hade haft avdragsrätt vid ett sådant förvärv eller en sådan import. Vid tillämpning av slussningsregeln ska enligt 8 kap. 4 § andra stycket ML endast moderföretag och helägda dotterföretag anses ingå i samma koncern. Moderföretag kan vara ett svenskt aktiebolag, en svensk ekonomisk förening eller en svensk ömsesidig skadeförsäkringsanstalt. Som helägt dotterbolag räknas svenskt aktiebolag i vilket moderföretaget äger mer än nio tiondelar av aktierna. Då ett eller flera helägda dotterbolag i sin tur äger mer än nio tiondelar av aktierna i ett annat svenskt bolag, räknas även det bolaget som helägt dotterbolag. I HFD 2013 ref. 25 konstaterade HFD att slussningsregeln avviker från bestämmelsen om gruppregistrering som är den lösning som finns i mervärdesskattedirektivet för att undvika kumulativa effekter vid koncerninterna förvärv. Mot den bakgrunden konstaterade HFD att slussningsregeln strider mot direktivet. Dessutom fann HFD att begränsningen av regelns tillämpningsområde till endast svenska företag innebär att den står i strid med etableringsfriheten i artikel 49 i EUF- fördraget. Det medför enligt HFD att även utländska företag kan medges återbetalning av ingående mervärdesskatt på motsvarande sätt som svenska företag. Regeringens förslag: Den s.k. slussningsregeln slopas. Ändringen träder i kraft . Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Promemorians förslag till lagtext är dock redaktionellt något annorlunda Remissinstanserna: Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i universitet tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot förslaget. delar regeringens uppfattning att slussningsregeln bör slopas men anser också att alternativ till slussningsregelns bör utredas. avstyrker förslaget och anser att det bör utredas om slussningsregeln kan anpassas så att den står i överensstämmelse med . avstyrker förslaget och anför att slussningsregeln måste bibehållas Prop. 2015/16:19 övergångsvis medan bestämmelserna om gruppregistrering och frivillig skattskyldighet utreds och brister i bestämmelserna åtgärdas. Skälen för promemorians förslag: HFD har i ovan nämnda rättsfall fastslagit att slussningsregeln inte är förenlig med vare sig mervärdes- skattedirektivet eller EUF-fördraget. HFD fann vidare att regeln i vissa fall med stöd av EUF-fördraget ska tillämpas i strid med sin lydelse på företag som är etablerade i en annan medlemsstat än . Mot denna bakgrund bör slussningsregeln slopas. Ett slopande av slussningsregeln innebär att den särskilda avdragsrätt som under vissa förutsättningar funnits vid koncerninterna tillhandahållanden av från mervärdesskatt undantagna tjänster försvinner. Vissa remissinstanser, bl.a. Näringslivets Skattedelegation och , har efterfrågat alternativa lösningar för att uppnå liknande effekter som de som uppnås genom slussningsregeln och bl.a. lyft fram en utvidgning av möjligheten att använda reglerna om gruppregistering till mervärdesskatt. Det har konstaterats att det i mervärdesskattedirektivet saknas motsvarande avdragsregler. Enligt regeringens bedömning finns således inget utrymme för en anpassning till eller alternativ utformning av slussningsregeln. Ett slopande av slussningsregeln kan enligt regeringens bedömning inte heller motivera en mer allmän utökad möjlighet att använda reglerna om gruppregistrering eller andra mer generella åtgärder. Sådana åtgärder skulle omfatta även andra aktörer än de som kan använda slussningsregeln. Förslaget föranleder ändringar i 8 kap. 4 § och 8 a kap. 2, 3 och 6 §§ ML. 13Tidpunkt för registrering av överskjutande mervärdesskatt och punktskatt För att underlätta skatteredovisningen för mindre företag infördes bestämmelser om en ändrad deklarationstidpunkt för mervärdesskatt i skatteförfarandelagen (2011:1244), förkortad SFL. Bestämmelserna medförde att tidpunkten för att lämna mervärdesskatte- deklaration som avser beskattningsår samordnades med deklarationstidpunkten för inkomstskatt. På grund av den ändrade deklarationstidpunkten ändrades också bestämmelsen om tidpunkt för registrering av redovisning av överskjutande skatt i 61 kap. 4 § SFL. Den nya lydelsen av den bestämmelsen har medfört en osäkerhet om vad som gäller för företag med ett beskattningsunderlag till mervärdesskatt som överstiger . Med anledning av det bör lydelsen av bestämmelsen ses över. 2015/16:19 13.2 Om överskjutande ingående skatt eller överskjutande punktskatt redovisas efter redovisningsperiodens utgång men före den månad då redovisningen senast ska lämnas, ska den registreras på skattekontot den tolfte i den månad då skatten redovisas. Redovisas skatten ska den i stället registreras den sjuttonde. Om skatten redovisas senare ska den registreras den dag då redovisningen senast ska lämnas (61 kap. 4 § SFL). 13.3Tidpunkten för registrering av överskjutande skatt Regeringens förslag: Bestämmelsen om tidpunkt för registrering på skattekontot av en redovisning av överskjutande ingående mervärdesskatt eller punktskatt klargörs. Ändringen träder i kraft . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De remissinstanser som har yttrat sig över förslaget tillstyrker eller har inga invändningar mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: Bestämmelsen i 61 kap. 4 § SFL avser en redovisning av överskjutande mervärdesskatt och punktskatt ska registreras på skattekontot. Tidpunkten för registrering på skattekontot av en överskjutande mervärdesskatt eller punktskatt kan påverka i vilka fall en kostnadsränta beräknas. Ett syfte med bestämmelsen är att i vissa fall undvika att kostnadsränta beräknas på avdragen skatt och arbetsgivaravgifter som täcks av en överskjutande ingående skatt som redovisas , se proposition Skatteförfarandet (prop. 2010/11:165 s. 1015). Bestämmelsen fick en ny lydelse med anledning av att tidpunkten för att lämna mervärdesskattedeklaration för ett beskattningsår ändrades. Den nya lydelsen av bestämmelsen har medfört en oklarhet om registreringstidpunkten har ändrats för de företag som ska lämna deklarationen efter redovisningsperiodens utgång. Det avser företag med ett beskattningsunderlag till mervärdesskatt som överstiger . har i ett ställningstagande (dnr 131 113321-14/111) funnit att bestämmelsen bör tillämpas på motsvarande sätt som tidigare avseende sådana företag. Bestämmelsens ordalydelse bör dock ändras för att det klart ska framgå vilken tidpunkt för registrering som gäller i sådana fall. Någon ändring i förhållande till vad som gällde före är inte avsedd för dessa situationer. Ett tillägg bör därför göras i 61 kap. 4 § SFL om att den gäller om skatten redovisas efter redovisningsperiodens utgång. Majoriteten av förslagen utgör lagtekniska justeringar och medför därför inga betydande effekter. har uppgett att förslagen i denna proposition medför en engångskostnad som uppgår till i form av bl.a. uppdatering av informationsmaterial och ökade kostnader. Nedan redovisas övriga effekter för respektive förslag. 14.2Återbetalning av mervärdesskatt och vissa punktskatter till diplomater m.fl. offentligfinansiella effekter eller effekter för de allmänna Förslaget medför försumbara effekter för Förslaget innebär förenklingar och förbättringar för dem som ansöker om återbetalning av mervärdesskatt och punktskatter. Promemorians bedömning överensstämmer i huvudsak med I promemorian görs dock bedömningen att förslaget inte medför några effekter för . Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig i denna del. Skälen för regeringens bedömning Förslagen bedöms inte medföra några offentligfinansiella effekter. Effekter för myndigheter och de allmänna förvaltningsdomstolarna Förslaget som innebär att förfarandet för ansökning om återbetalning av skatt förändras på så sätt att ansökningarna ställs direkt till medför att det tillkommer en arbetsuppgift för . föreslagna ändringen innebär att behöver kontrollera om den som ansöker om återbetalning av skatt har rätt till återbetalningen. Enligt nu gällande regler utförs denna kontroll av . gör bedömningen att den extra tidsåtgång som uppstår vid handläggningen av återbetalningsärenden uppvägs av ett jämnare inflöde av ärenden till . I stället för att ansökningarna inkommer samlat från innebär den föreslagna ändringen att ansökningarna inkommer direkt från de sökande till . beräknas medföra bättre möjligheter för att planera Om ansökningsförfarandet ändras behöver vissa justeringar bedömningen att detta kan utföras inom ramen för pågående omarbetning av blanketter till en ny standard. Om ansökningar om återbetalning skickas direkt till i stället för via kommer inte längre delta i handläggningen av återbetalningsärendena. 2015/16:19 ändringarna bedöms inte medföra några effekter för de allmänna förvaltningsdomstolarna. Effekter för de personer som ansöker om återbetalning Moderniseringen av 10 kap. 7 § mervärdesskattelagen (1994:200), förkortad ML, bedöms innebära en förbättring för de personer som har rätt till återbetalning. Ändringen förtydligar vilken mervärdesskatt som berättigar till återbetalning. bedömer att handläggningen minskar med om reglerna förändras på så sätt att ansökan om återbetalning ställs direkt till . Den föreslagna ändringen i ansökningsförfarandet medför också att den ansökningsblankett som används kommer att förändras. Förändringarna av blanketten medför t.ex. att enskilda sökande inte behöver inhämta signatur och stämpel från sin arbetsgivare innan blanketten skickas till . 14.3Utvidgning av begreppet beskattningsbar person vid tillfällig omsättning av nya transportmedel Regeringens bedömning: Den föreslagna ändringen får inga offentligfinansiella effekter. Förslaget medför inte några effekter för företagen eller de allmänna förvaltningsdomstolarna. Förslaget medför försumbara effekter för . Förslaget berör endast ett mycket begränsat antal övriga aktörer och innebär i princip ingen väsentlig förändring. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig i denna del. Skälen för regeringens bedömning Förslaget innebär en förändring av den skattemässiga statusen för den som inte bedriver ekonomisk verksamhet men som tillfälligtvis säljer ett nytt transportmedel från till ett annat EU-land. Det är främst fråga om en förändring av teknisk karaktär som innebär en anpassning av mervärdesskattelagen till rådets direktiv /112/EG av om ett gemensamt system för mervärdesskatt (mervärdesskattedirektivet). Dessutom innehåller förslaget regler om bl.a. hur den enskilde ska begära återbetalning av den ingående skatten. Förslaget medför inte några offentligfinansiella effekter. Effekter för företagen, de allmänna förvaltningsdomstolarna och Prop. 2015/16:19 myndigheter Några effekter för företagen eller de allmänna förvaltningsdomstolarna uppkommer inte. För uppkommer marginella kostnader för anpassning. Dessa ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Effekter för övriga aktörer Det torde inte höra till vanligheterna att privatpersoner i omsätter nya transportmedel till andra EU-länder, och förslaget kan mot den bakgrunden antas komma att beröra ett mycket begränsat antal personer. Förslaget innebär i princip ingen väsentlig förändring för dessa. 14.4Undantag från skatteplikt vid leverans av varor till andra EU-länder Förslaget saknar effekter av betydelse för Förslaget medför försumbara effekter för Promemorians bedömning överensstämmer i huvudsak med Promemorians bedömning av effekterna för och företagen avviker dock något. Remissinstanserna: anser att konsekvensutredningen är bristfällig och inte uppfyller kraven i 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Skälen för regeringens bedömning: Förslaget är en anpassning till har ansett att en unionsintern försäljning kan undantas även om säljaren saknar köparens registreringsnummer (ställningstagande , dnr 131 139907-13/111). Förslaget innebär således ett klargörande som ligger i linje med tillämpning och saknar därför offentligfinansiella effekter. Förslaget bedöms också sakna effekter av betydelse för företagen. har ansett att konsekvensanalysen är bristfällig med avseende på effekterna för företagen. Företag som levererar varor till andra EU- länder finns i olika branscher och det kan avse företag av olika storlek. Enligt förslaget kommer bestämmelsen om undantag från skatteplikt vid leveranser av varor till andra EU-länder att ändras så att det inte alltid krävs ett registreringsnummer till mervärdesskatt. Den som säljer varor till andra EU-länder ska dock även i fortsättningen inneha köparens registreringsnummer till mervärdesskatt, eftersom detta ska framgå av 11 kap. 8 § Köparen ska också uppge sitt registreringsnummer för säljaren (se artikel 55 i rådets genomförandeförordning (EU) nr 282/2011). I praktiken kommer registreringsnumret för mervärdesskatt normalt också att användas för att styrka köparens skattemässiga status vid tillämpningen av undantaget även i fortsättningen. kan dock, liksom i den 2015/16:19 undantagen även om ett registreringsnummer saknas. Eftersom förändringen i detta avseende är i enlighet med det som är den praktiska tillämpningen bedöms förslaget emellertid inte få effekter av betydelse på företagens kostnader, tidsåtgång eller verksamhet. Av samma anledning bedöms förslaget inte heller få effekter av betydelse för konkurrenssituationen eller få andra effekter av betydelse för företagen. Förslaget innebär ett klargörande med avseende på att något registreringsnummer inte alltid behövs och en anpassning till . Några alternativa lösningar till förändringen torde inte finnas om bestämmelsen ska stå i överensstämmelse med mervärdesskatte- direktivet. Om någon ändring inte görs kommer lagstiftningen inte att vara i överensstämmelse med . Den föreslagna dagen för ikraftträdande är . Med anledning av att förslaget innebär en förändring i linje med nuvarande tillämpning bedöms det inte finnas skäl att senarelägga ikraftträdandet med hänsyn till de berörda företagen. Det torde inte heller krävas speciella informationsinsatser med anledning av förändringen. Förslaget saknar effekter för de allmänna förvaltningsdomstolarna. Förslaget medför försumbara effekter för , vilka får hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. 14.5Uttagsbeskattning av fastighetstjänster inom staten Regeringens bedömning: Förslaget medför inte några offentligfinansiella effekter. Förslaget saknar också effekter för företagen och de allmänna förvaltningsdomstolarna. Förslaget medför försumbara effekter för . Promemorians bedömning överensstämmer i huvudsak med regeringens. I promemorian görs dock bedömningen att förslaget inte medför några effekter för . Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig i denna del. Skälen för regeringens bedömning: I praktiken har reglerna om uttagsbeskattning inte tillämpats så att statliga myndigheter har uttagsbeskattats för fastighetstjänster (se – en fråga om förtroendet för offentlig förvaltning (RiR 2013:12 s. 65). Förslaget bedöms därför inte medföra några offentligfinansiella effekter. Förslaget medför inte heller några effekter för de allmänna förvaltningsdomstolarna, andra myndigheter eller företag. Förslaget medför försumbara effekter för , vilka får hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Rätt till återbetalning vid omsättning av guld Regeringens bedömning: Förslaget saknar offentligfinansiella effekter. Förslaget saknar effekter av betydelse för företagen. Förslaget saknar effekter för de allmänna förvaltningsdomstolarna. Förslaget medför försumbara effekter för . Promemorians bedömning överensstämmer i huvudsak med regeringens. I promemorian görs dock bedömningen att förslaget inte medför några effekter för Remissinstanserna: anser att konsekvensutredningen är bristfällig och inte uppfyller kraven i 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Skälen för regeringens bedömning: I tillämpningen har den som säljer guld med omvänd skattskyldighet redan före ändringen fått möjlighet att återfå ingående skatt som avser omsättningen (ställningstagande , dnr 130 300711-11/111). Förslaget saknar därför offentligfinansiella effekter. Förslaget bedöms också sakna effekter för företagen. har ansett att konsekvensanalysen är bristfällig med avseende på effekterna för företagen. Återbetalningsrätt avseende sålda guldprodukter kan bli aktuellt för företag av olika storlek som säljer skattepliktigt investeringsguld, guldmaterial och halvfärdiga guldprodukter. Eftersom förändringen är i enlighet med det som är den praktiska tillämpningen bedöms förslaget inte få effekter av betydelse för företagens kostnader, tidsåtgång eller verksamhet. Av samma anledning bedöms förslaget inte få effekter av betydelse för konkurrenssituationen eller få annan påverkan på företagen. Förslaget innebär ett klargörande och en anpassning till . Några alternativa lösningar till förändringen torde inte finnas om mervärdesskattelagens bestämmelser ska stå i överensstämmelse med mervärdesskattedirektivet. Om någon ändring inte görs kommer lagstiftningen inte att vara i överensstämmelse med . Det klargörande som förändringen medför skulle således utebli. Den föreslagna dagen för ikraftträdande är . Med anledning av att förslaget innebär ett klargörande i linje med nuvarande tillämpning bedöms det inte finnas skäl att senarelägga ikraftträdandet med hänsyn till de företag som kommer att omfattas av regleringen. Det torde inte heller krävas speciella informationsinsatser med anledning av förändringen. Förslaget saknar effekter för de allmänna förvaltningsdomstolarna. Förslaget medför försumbara effekter för , vilka får hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. 2015/16:19 14.7 Ansökan om återbetalning för beskattningsbara personer som är etablerade i ett annat EU-land Regeringens bedömning: Förslagets offentligfinansiella effekt är försumbar. Företagens administrativa börda bedöms inte påverkas negativt. Förslaget kan ge likviditetsförsämring för enskilda företag, men troligen påverkas endast ett fåtal företag. Förslaget medför försumbara effekter för . Förslaget medför inga effekter för de allmänna förvaltningsdomstolarna. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig i denna del. Skälen för regeringens bedömning: Offentligfinansiellt har reformen en ytterst svag positiv effekt då staten minskar sitt lånesaldo marginellt. Effekten bedöms som försumbar.