prop · H3031d22 · 2015-09-21 00:00:00 — Vidare är två bromerade flamskyddsmedel (HBCDD och dekaBDE) upptagna på kandidatförteckningen över särskilt farliga ämnen i Reach. Detta innebär att leverantörer av en vara har ett informationskrav till professionella användare och till de konsumenter som begär information om dessa bromerade flamskyddsmedel. Vidare pågår det substans- utvärderingar under Reach av sex bromerade flamskyddsmedel (EBP, Tetrabrom-DEHP, tribromfenol, TBBPA, ett TBBPA-derivat och tetrabromftalimide). EBP (dekabrom- difenyletan) som utvärderas har ersatt dekaBDE i många användningsområden. utökades kraven i det s.k. RoHS- direktivet till att även omfatta medicinteknisk utrustning och övervaknings- och kontroll- utrustning. Det innebär att ett antal farliga ämnen kraftigt begränsas i dessa utrustningar. RoHS-direktivet syftar till att minska riskerna för människors hälsa och för miljön genom att ersätta t.ex. kvicksilver, kadmium, bly och flamskyddsmedel i elektrisk och elektronisk utrustning med mindre farliga alternativ eller alternativ teknik. I pågående EU-förhandlingar om nya regler för medicintekniska produkter har varit drivande för skärpta krav på information om och utfasning av särskilt farliga ämnen. har särskilt pekat på att vetenskapliga kommitté identifierat risker för små barn vid användning av produkter som innehåller bisfenol A och mjukgöraren svenska påverkansarbetet har starkt bidragit till att rådet i fortsatta förhandlingar med kommer att verka för en obligatorisk märkning av produkter som innehåller särskilt farliga ämnen. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 En utredning om bisfenol A har rapporterats till regeringen . Den kartlägger användningsområden för bisfenol A. I utredningens betänkande lämnas förslag till hur en väsentlig minskning av exponeringen för bisfenol A från bl.a. termopapper och material i kontakt med livsmedel kan åstadkommas genom en utfasning. Utredningen bereds i . lät ta fram en studie som visar att kostnaderna för EU- samhället av sjukfrånvaro och sjukvårds- kostnader av att inte minska exponeringen av hormonstörande ämnen med inverkan på manlig fortplantning kan uppgå till . Ministrarna skickade gemensamt studien till berörda kommissionärer . Under partsmötet reglerades industrikemikalierna hexaklorbutadien (HCBD) och polyklorerade naftalener (PCN) samt bekämpningsmedlet pentaklorfenol (PCP) inom om långlivade organiska ämnen, s.k. POP:s. Dessa ämnen, som redan är reglerade eller förbjudna inom , kommer inte kunna produceras eller användas av parterna i konventionen. Partsmötet genom- fördes under svenskt ledarskap. Inom ramen för arbetet med ratificeringen av den nya globala konventionen om kvicksilver, Minamatakonventionen, som antogs 2013 avser regeringen att driva på för en skärpning av EU- reglerna gällande kvicksilver, bl.a. i frågan om dentalt amalgam. Preciseringen handlar om att åtgärda förorenade områden så att de inte utgör hot mot människors hälsa eller miljön. Det finns cirka 1 200 förorenade områden som bedöms utgöra mycket stor risk för miljön och människors hälsa. Ytterligare ca 13 000 områden bedöms utgöra stor risk och skulle också behöva åtgärdas. hade över 2 200 förorenade områden med höga (riskklass 2) eller mycket höga risker (riskklass 1) åtgärdats. De statliga pengarna går främst till åtgärder i områden med riskklass ett, i riskklass 2. tog beslut om en nationell plan för efterbehandlingsarbetet. Genom en effektiv administration av anslagsmedlen säkerställs att de viktigaste områdena saneras först och att de mest effektiva har också den riksomfattande kartläggningen av förorenade områden i slutförts förutom i de tre storstadsregionerna där den beräknas vara klar . Resultatet finns samlat i en databas som är tillgänglig för både myndigheter och kommuner. Kunskap om kemiska ämnens miljö- och hälsoegenskaper Preciseringen handlar om att ta fram kunskap om miljö- och hälsoegenskaper för de ämnen som företagen sätter ut på marknaden. En expertgrupp för hormonstörande ämnen inrättades under Echa:s ledning. Uppdraget är att vara rådgivande i frågor som rör att identifiera om kemiska ämnen har hormonstörande egenskaper. Kemikalie- inspektionen representerar i detta arbete. Formas beviljade 2014 medel till för det omfattande projektet 2020 som handlar om att möta framtida regulatoriska och samhälleliga krav kring hormonstörande ämnen, genom forskning om verkliga och potentiella hormonstörande kemikalier och deras effekter. Nanomaterial har ett brett användnings- område som utvecklas snabbt. råder brist på överblick om miljö- och hälsorisker med nanomaterial. släpar EU-lagstiftningen efter och behöver utvecklas för att bli fullt tillämpbar på nanomaterial. Särskilda informationskrav vid registrering av nanomaterial i kemikalielagstiftningen är en viktig åtgärd för att hantera risker med nanomaterial i EU:s lagstiftning. har frågan diskuterats på flera möten mellan kommissionen och medlemsländerna. deltar och verkar aktivt för att lämpliga standardinformationskrav ska införas. Kommissionen har aviserat sin avsikt att lägga fram förslag om bl.a. ändringar i bilagorna till EU:s kemikalieförordning Reach, se över definitionen av nanomaterial och se över frågan om behov av ett rapporteringssystem på EU- nivå. Kommissionens arbete har dock ytterligare försenats med ännu och det är oklart om och när kommissionen kommer att presentera några förslag till åtgärder. har , tillsammans m.fl. andra medlemsstater i EU, uppmanat kommissionen att agera för att kunna säkerställa att eventuella risker med nanomaterial kan hanteras, till skydd för människors hälsa och miljön. I avsaknad av ett gemensamt rapporteringssystem för nanomaterial har flera medlemsstater inrättat nationella rapporteringssystem. Regeringen gav Kemikalieinspektionen i uppdrag att utreda hur en skyldighet att lämna information om förekomst av nanomaterial i kemiska produkter och i varor skulle kunna utformas. Information om farliga ämnen i material, produkter och varor Preciseringen handlar om att information om miljö- och hälsofarliga ämnen i material, kemiska produkter och varor ska vara tillgänglig. Ett förslag till ett internationellt program för information om farliga ämnen i varor antogs inom ramen för den globala kemikaliestrategin SAICM (Strategic Approach to ). FN:s miljöprogram () ansvarar för ett projekt om utveckling av ett sådant program. En utredning om hur ett internationellt informationssystem skulle kunna utformas har gjorts. På uppdrag av regeringen har Kemikalie- inspektionen öppnat en upplysningstjänst och en särskild webbsida för konsumenter som informerar om kemikalier i vardagen så att konsumenter kan göra medvetna val och hantera produkter på ett säkert sätt. Kemikalieinspektionen är även en av de informationsansvariga myndigheterna för den upplysningstjänst till konsumenter som samordnar, Hallå konsument. Kemikalieinspektionen och redovisade sitt gemensamma uppdrag att utreda möjligheten att förenkla arbete för de företag som lämnar uppgifter både till Giftinformationscentralen och till Kemikalieinspektionens produktregister. Myndigheterna föreslår att en kompletterande utredning ska göras då de tekniska förutsätt- ningarna samt detaljerna i uppgiftslämnandet blivit klarlagda på EU-nivå. Etappmål med anknytning till miljökvalitetsmålet När det gäller etappmålen för särskilt farliga ämnen vill regeringen peka på några relevanta åtgärder. Hormonstörande ämnen pekas ut som särskilt farliga i relevanta regelverk. Europeiska kommissionen ansvarar för utvecklande av vetenskapliga kriterier för identifiering av 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 I detta arbete är pådrivande. Kommissionen skulle ha fastställt kriterier för att identifiera hormonstörande ämnen inom ramen för biocidförordningen senast men har ännu inte fattat något beslut om detta. anser att kommissionens passivitet är oacceptabel och har därför stämt kommissionen inför EU- domstolen. har fått ett brett stöd för sin talan. , rådet, , , och har intervenerat till stöd för . När det gäller kandidatförteckningen i Reach så finns det en färdplan för särskilt farliga ämnen (SVHC) som kommissionen, Echa och medlemsländerna i EU kom överens om 2013 och vars mål är att alla ”relevanta” SVHC ska finnas på kandidatlistan till 2020. tillfördes 10 nya ämnen så att förteckningen omfattade 161 ämnen . Minamatakonventionen om kvicksilver som slutförhandlades innehåller begränsningar och förbud av kvicksilver i både produkter och i industriella processer och kommer bl.a. att minska den långväga transporten av kvicksilver till . Den träder i kraft när 50 länder har ratificerat, vilket beräknas ske tidigast . Kommissionen planerar att återkomma med förslag till lagstiftning för kvicksilver som en del i EU:s och medlems- ländernas ratificering av Minamatakonventionen. Kemikalieinspektionen har lämnat kommentarer i ett offentligt samråd om hur konventionen bör införas i europeisk lagstiftning. Regeringen avser verka för att bromerade flamskyddsmedel fasas ut. När det gäller etappmålen för kunskap om ämnens hälso- och miljöegenskaper kan följande särskilt lyftas fram. Enligt EU:s sjunde miljö- handlingsprogram ska kommissionen utveckla en åtgärdsstrategi för en giftfri miljö. Fyra områden är prioriterade i strategin: nanomaterial, hormonstörande ämnen, kombinationseffekter och farliga ämnen i varor. Kraven i EU:s nya leksaksdirektiv som började gälla 2013 innebär väsentligt utökade och specifika kemikaliekrav jämfört med tidigare leksaksdirektiv. När det gäller etappmålen för information om farliga ämnen i varor fortsätter regeringen att lyfta fram följande åtgärder. Tillgången till information om farliga ämnen i varor är bristfällig men förbättringsarbeten pågår både i 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 EU och internationellt. Inom den globala kemikaliestrategin SAICM utreds ett förslag till informationssystem för kemikalier i produkter. Förslaget, som beräknas antas 2015, är viktigt för att utveckla krav och system som kan tillämpas på global varuhandel. Enligt EU:s kemikalielagstiftning Reach så har kunder rätt att efterfråga och få information om en varas innehåll av ett särskilt farligt ämne, om innehållet är . Flera EU- länder, däribland , har utarbetat en vägledning för att få fler varuleverantörer att leva upp till sina skyldigheter att informera kunder om varor som innehåller sådana ämnen. En process pågår även i om tolkningen av haltgränsen , dvs. om gränsen gäller hela varan (exempelvis en cykel) eller varje enskild del av varan (exempelvis ett cykelhandtag). Enligt en dom i i ett mål är m.fl. länders tolkning av informationskraven korrekt. Haltgränsen på ska således tillämpas på varje enskild del av varan (exempelvis ett cykelhandtag) och inte hela varan (exempelvis en cykel). När det gäller etappmålet för ökad miljöhänsyn i EU:s läkemedelslagstiftning och internationellt har gjort en fördjupad analys av olika handlingsalternativ för att nå etappmålet. Insatser för att minska miljöpåverkan av läkemedel vid både produktion och användning har identifierats och analysen utgör en viktig utgångspunkt för det fortsatta regelarbete som behövs kring miljöaspekter av läkemedel. har i pågående förhandlingar om en ny EU-förordning om veterinära läkemedel lagt fram förslag om att göra data över miljöegenskaper hos läkemedlen allmänt tillgängliga och att ställa minimikrav på utsläppskontroll vid produktion av läkemedel utanför EU. När det gäller etappmålet för giftfria och resurseffektiva kretslopp så har regeringen gett i uppdrag att kartlägga vilka avfallsströmmar som bör hanteras på särskilt sätt. Kartläggningen omfattar innehåll av särskilt farliga ämnen och risk för exponering samt vid behov föreslå åtgärder avseende ny behandlingsteknik för att säkerställa giftfria kretslopp, göra en noggrann analys av hur avfalls- och kemikalielagstiftningen i praktiken tillämpas för återvunna material, både vad gäller EU:s kemikalielagstiftning Reach samt förordning (EG) nr 1272/2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar (CLP) och när avfall upphör att vara avfall i enlighet med avfallslagstiftningen. I uppdraget ingår även att föreslå förändringar i samt stärka tillsynsvägledningen avseende avfallshanteringen särskilt med avseende på att minska risker med farliga ämnen och utfasning av särskilt farliga ämnen. Uppdraget ska redovisas . Vidare driver aktivt frågan om giftfria kretslopp i samband med översynen av EU:s avfallslagstiftning inom ramen för det s.k. cirkulära ekonomipaketet som kommissionen ska presentera . Exempelvis har i samarbete med anordnat ett seminarium om giftfria kretslopp i Europa- parlamentet i . Handlingsplan för en giftfri vardag I enlighet med regeringens budgetproposition beslutade om resurs- förstärkningar till Kemikalieinspektionen fram för att arbetet med handlingsplanen ska vidareutvecklas och intensifieras (prop. 2013/14:1 utg.omr. 20, bet. 2013/14:MJU1, rskr. 2013/14:122). gav regeringen i uppdrag att vidare- utveckla handlingsplanen. Enligt uppdraget bör handlingsplanen fortsatt fokusera på en giftfri vardag. Barn och unga vuxna är extra känsliga för risker förknippade med gifter och arbetet ska därför särskilt fokusera på att skolor, förskolor och andra miljöer där barn vistas ska vara fria från gifter. lämnade Kemikalieinspektionen en slutredovisning av sitt uppdrag om en handlingsplan för en giftfri vardag 2011–2014. Satsningen på handlingsplanen har möjliggjort en utökad insats nationellt, inom EU och internationellt. Arbetet har varit inriktat på åtgärder för att skydda barns och ungdomars hälsa och på att skydda människans fortplantning. Insatserna har fokuserat på att utveckla EU:s kemikalielagstiftning, öka kunskapen om hälsorisker, ökad tillsyn av farliga ämnen i varor och dialoger med företagen för att bistå i deras arbete med att byta ut farliga ämnen. Satsningen på handlingsplanen har gjort det möjligt att öka antalet förslag på reglering av hälso- och miljöfarliga ämnen. Utan handlings- planen hade endast enstaka förslag kunnat lämnas. Den ökade satsningen på EU:s kemikalielagstiftning har resulterat i att numera tillhör den grupp medlemsländer som lämnar flest förslag på åtgärder mot enskilda hälso- och miljöfarliga kemiska ämnen. Sedan starten av handlingsplanen och inom ramen för Reachförordningen har lämnat in sju ämnesutvärderingar, elva förslag på ämnen till kandidatförteckningen, tre förslag på begränsningar samt förslag på harmoniserande klassificering av tolv ämnen. Förslagen om begränsningar gäller kadmium i konstnärsfärger, det hormonstörande ämnet nonylfenoletoxylat i textilier samt bly- och blyföreningar i konsumentprodukter. Förslag om harmoniserande klassificering och ämnen till kandidatförteckningen omfattar bl.a. flera kadmiumföreningar samt ämnen med cancer- framkallande eller fortplantningsstörande egenskaper som kan finnas i plast, textilier eller rengöringsmedel. Ämnena har valts ut för förslag på åtgärder därför att de förekommer i varor som hanteras av konsumenter och för att barn kan utsättas för dem. Bly- och kadmium- föreningar har också prioriterats, eftersom det trots alla tidigare åtgärder är fortsatt viktigt att minska de nivåer som människa och miljö utsätts för. Kemikalieinspektionen har kraftigt utökat de resurser som läggs på operativ tillsyn och tillsynsvägledning samt på kemiska analyser för kontroll av hur företagen följer regler om farliga ämnen i varor. När det gäller tillsynen ökade den kraftigt och den höga nivån behölls även . Fler inspektioner har utförts på plats hos företagen. genomförde Kemikalie- inspektionen ett samverkansprojekt, Smycken i detaljhandeln, med närmare 100 kommuner. Knappt 1 200 smycken analyserades av Kemikalieinspektionen. Av alla analyserade smycken visade sig innehålla för höga halter av bly eller kadmium eller avge för mycket nickel. Reglerna om nickel visade sig vara väl kända i detaljhandlen till skillnad från reglerna om bly och kadmium. genomfördes ett tillsynsprojekt inriktat på leksaker och varor för barn. Andelen varor som inte följer lagstiftningen och som lett till åtalsanmälningar har varit störst för leksaker (drygt 80 av 550 analyserade varor), smycken (125 av ungefär 1 200) och enklare hemelektronik (drygt 35 av 240). 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Överträdelserna har främst gällt att gränsvärden för olika hälso- och miljöfarliga ämnen, såsom bly, kadmium, ftalater och bromerade flamskyddsmedel, har överskridits. Inom ramen för handlingsplanen har frågor om företagens eget arbete med att byta ut farliga ämnen prioriterats. Dialoger med företag inom leksaksbranschen och textilbranschen samt företag som säljer kosmetika och hygien- produkter har förts i syfte att stödja företagens arbete med att byta ut farliga ämnen. Utbildning och information om lagstiftning, substitution, allergirisker, metoder för förebyggande arbete m.m. har också erbjudits dessa branscher. Utbildning om kemikalieregler och om hur företagen kan arbeta med att byta ut farliga ämnen kan förväntas ge resultat på i form av minskade risker. På uppdrag från regeringen har Konkurrens- verket tagit fram förslag på upphandlings- kriterier för en giftfri förskola. Syftet är att lägga en grund för kemikaliekrav i offentliga upphandlingar som berör förskolans områden. Det går inte att se en tydlig riktning för utvecklingen i miljön. Förutsättningar att nå målet förbättras genom att allt fler farliga ämnen begränsas och omfattas av gemensam lagstiftning inom EU och internationella överenskommelser. Regeringen bedömer att ytterligare insatser behövs utöver de beslutade och planerade styrmedlen för att nå miljö- kvalitetsmålet. Sedan miljömålen infördes har användningen av flera särskilt farliga ämnen begränsats. En del välkända och begränsade miljögifter, som undersökts i långa tidsserier, uppvisar minskande halter i miljön. Halterna av andra ämnen, som t.ex. vissa långlivade högfluorerade ämnen, ökar. Farliga ämnen som ingår i och sprids från varor, byggnadsverk m.m. kan påverka människor och miljö . Målet motverkas av en ökande konsumtion som leder till ökad kemikalie- och varuproduktion globalt, vilket bidrar till ökad diffus spridning av farliga ämnen. En stor del av de varor som konsumeras i tillverkas dessutom utanför EU där många länder fortfarande har en svagt utvecklad kemikaliekontroll. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Det globala målet om att nå en hållbar kemikalie- och avfallshantering till 2020, som antogs 2002 på i , kommer med all sannolikhet inte att nås. Den sammanlagda exponeringen för kemiska ämnen Kunskap om effekter av den sammanlagda exponeringen för kemiska ämnen är mycket begränsad. Den snabbt ökande produktionen, konsumtionen och handeln med varor som ökar spridningen av kemiska ämnen ställer stora krav på att effektiva styrmedel och åtgärder införs för att motverka den ökande exponeringen. Många varor finns kvar i samhället och kan därför bidra till emissioner och exponering av kemiska ämnen . Därför tar det innan förbud och begränsningar av kemiska ämnen i varor leder till minskad spridning till miljön. Kontrollen av farliga ämnen i varor behöver bli bättre och regler behöver utvecklas inom EU och internationellt. Regler behöver i större utsträckning utformas så att de tar hänsyn till barnens större känslighet. Användningen av särskilt farliga ämnen Enligt det sjunde miljöhandlingsprogrammet ska det till 2018 utvecklas en EU-strategi för en giftfri miljö. Strategin ska bygga på åtgärder som vidtas senast och som adresserar nanomaterial, hormonstörande ämnen, kombinationseffekter och kemikalier i varor. Det praktiska genomförandet av handlings- programmet blir av stor betydelse för att minska användningen av särskilt farliga ämnen. I Kemikalieinspektionens genomförande av Handlingsplanen för en giftfri vardag ligger att aktivt bidra till detta arbete. Oavsiktligt bildade ämnen med farliga egenskaper Av de kända oavsiktligt bildade ämnena med farliga egenskaper är dioxiner, furaner och PAH de mest betydande. Kunskapen om oavsiktligt bildade ämnen har ökat kontinuerligt, men t.ex. i vilken omfattning de bildas och sprids är fortfarande dåligt känd. En viktig källa är utsläpp från industriella processer. Industriemissionsdirektivet förväntas att bidra till minskad spridning av oavsiktligt bildade ämnen från industrin i . I finns fortfarande många områden som förorenats av tidigare verksamheter. Dessa områden måste åtgärdas så att de inte utgör något hot. Efterbehandlingsåtgärderna skyddar människors hälsa och miljön. Det behövs ett jämnt flöde av undersökningar som leder till åtgärder för att takten i saneringsarbetet ska öka. Efterbehandlingsarbetet får dock alltmer fokus på åtgärder och det finns nu en kö av undersökta områden som väntar på att åtgärdas, antingen med statliga medel eller av ansvariga verksamheter. Utredningar och åtgärder som finansieras av den ansvariga verksamheten spelar en avgörande roll för att uppnå en giftfri miljö inom rimlig tid. Tillsynsarbetet på länsstyrelserna har därför förstärkts genom ökade resurser. Det statliga anslaget är en annan viktig förutsättning för arbetet. Efterbehandling av förorenade områden ger också arbetstillfällen. Stora efterbehandlings- projekt har 60–80 personer direkt sysselsatta inom olika yrkeskategorier såsom mark- och miljökonsulter, analyslaboratorier, entreprenadföretag och återvinnings- anläggningar. En viktig slutsats är att saneringarna leder till att belastningen på miljö och i viss mån hälsa minskar och att anslaget på så sätt har en viktig funktion att fylla i arbetet med att nå miljömålen. Kunskap om kemiska ämnens miljö- och hälsoegenskaper Processen med att registrera ämnen i Reach fortsätter och omfattar allt fler ämnen. Registreringarna i Reach uppvisar emellertid stora brister och luckor i den information om ämnens hälso- och miljöfarliga egenskaper som ska lämnas. Allt fler ämnen granskas också inom programmen för utvärdering av verksamma ämnen i biocidprodukter eller växtskyddsmedel. Det innebär att tillgången till kunskap om ämnens egenskaper har ökat och kommer fortsätta öka . Än så länge är dock kunskapen om hälso- och miljöfarliga egenskaper för det stora flertalet ämnen bristfällig. Detta gäller särskilt kunskap om hälso- och miljöegenskaper för lågvolymämnen och för nanomaterial, hormonstörande ämnen samt om kombinationseffekter vid exponering från flera ämnen. En särskilt svår fråga att bedöma är när det kan finnas tillräckliga förutsättningar för hur man ska hantera de särskilda utmaningar som riskbedömning av kombinationseffekter innebär och att anpassa regelverken så att de tar hänsyn till sådana. Det är dock viktigt att steg i den riktningen tas. Information om farliga ämnen i material, produkter och varor Utökade krav på information om farliga ämnen i varor kommer sannolikt att kunna vara införda för vissa grupper av konsumentprodukter till 2020. Arbetet i FN:s globala kemikaliestrategi, SAICM, fortsätter med att ta fram och genomföra ett frivilligt internationellt program för information om ämnen i varor som ska innehålla principer för informationsöverföring i leverantörskedjor och till aktörer under en varas livscykel. Initiativet är mycket betydelsefullt för förutsättningarna att nå preciseringen. Miljökvalitetsmålet är att ozonskiktet ska utvecklas så att det långsiktigt ger skydd mot skadlig UV-strålning. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer och bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området är följande: –ozonskiktets tjocklek och –halter och utsläpp av ozonnedbrytande ämnen. Uttunningen av ozonskiktet har avstannat och mycket tyder på att återväxten påbörjats. Flertalet av de ämnen som bryter ned ozonskiktet regleras framgångsrikt under Montrealprotokollet som har ratificerats universellt av samtliga . Det finns dock fortsatt hot mot ozonskiktet på grund av fortsatt användning av ozonnedbrytande ämnen samt utsläpp från uttjänta produkter. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20