prop · H3031d6 · 2015-09-21 00:00:00 — bestod missionen av drygt 350 internationella observatörer, varav 14 utsända från . bidrog även med sammanlagt till missionens budget. Stridigheterna i och det faktum att observatörerna har förhindrats tillträde till vissa områden har begränsat missionens möjligheter att verka fullt ut enligt sitt mandat. Svensk personal vid fältmissioner i , och har medverkat i arbete med mänskliga rättigheter, jämställdhet, antitrafficking, polisreform, förebyggande av konflikter och förebyggande av terrorism. bidrog EU:s civila observatörsinsats i (EUMM ) fortsatt till stabilisering genom sitt uppdrag att övervaka avtalet om eldupphör mellan och efter konflikten 2008. bidrog med omkring 30 personer, av den totala personalstyrkan, vilka huvudsakligen tjänstgjorde som observatörer längs de administrativa gränslinjerna till och . EUMM:s närvaro har lett till ett förbättrat säkerhetsläge och minskade spänningar. EU:s gränsstöds- och kapacitetsbyggnadsinsats (EUBAM ) verkar på gränsen mellan och . bidrog insatsen till utvecklingen av och gränshantering. EU:s kapacitetsstöd och arbete för att förebygga och stävja organiserad brottslighet och korruption har medfört en positiv lösning av konflikten i Transnistrien. har bidragit med monitorering och rådgivning till gränspersonal, framtagande av styrdokument för genomförandet av kontrollprocedurer vid gränsstationer och i arbetet med organiserad brottslighet. förberedde beredskapsperioden för den nordiska stridsgruppen (NBG), vilket bland annat innefattade en serie militära och politiska övningar samt certifiering av stridsgruppen. Den nordiska stridsgruppen står i beredskap att ställas till EU:s förfogande under svensk ledning. deltog i den internationella kommissionen mot straffrihet i (CICIG). Den svenska poliskontingenten har tillsammans med poliser och jurister från länder i , och arbetat i flera omfattande brottsutredningar och bidragit till att högt uppsatta personer inom statsapparaten och den organiserade brottsligheten har åtalats och dömts. är FN:s övervakningsinsats vid kontrollinjen mellan och . Området präglas av stor militär närvaro och brott mot vapenvilan förekommer ofta. fortsatte med ett bidrag av militärobservatörer till insatsen. På gränsen mellan och övervakar NNSC (Neutral Nations Supervisory Commission) vapenstilleståndsavtalet mellan länderna. bidrog med officerare till kommissionens arbete som framför allt syftar till att kontrollera att det redan spända läget inte trappas upp. Annan freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet Utöver krishanteringen använder sig också av andra freds- och säkerhetsfrämjande instrument. Ett av de viktigaste är EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. bidrar även till bland annat politik- och idéutveckling samt stöd till organisationer och institutioner som är verksamma inom det freds- och säkerhetsfrämjande området. har stärkt sitt engagemang inom FN och ger ett mångsidigt stöd till FN:s olika organ och verksamhet inom freds- och säkerhetsfrämjande. har gett bidrag till FN:s politiska avdelning, dess medlingskontor och FN:s utbildningsverksamhet. har även verkat för en förstärkning av FN:s fredsbevarande och konfliktförebyggande verksamhet genom att stödja doktrinutveckling och fortsatta reformer av . har innehaft ordförandeskapet för FN:s fredsbyggandekommissions landkonfiguration för . Ordförandeskapet i landkonfigurationen syftar dels till att bistå i återuppbyggnaden av landet, dels till att bidra till att utveckla FN- systemets förmåga att stödja konfliktdrabbade staters återhämtning. Utbrottet av ebola i ställde särskilda krav på konfigurationernas arbete. har , tillsammans med ordförandena för Sierra Leone- och Guinea-konfigurationerna, strävat efter att synliggöra krisens multidimens- P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 ionalitet och effekter, samt betonat vikten av att integrera freds- och statsbyggandeaspekter i återhämtningsarbetet. är också ordförande i organisatoriska kommitté. Som ordförande verkar för att effektivisera arbete och relevans. vill bland annat stärka samarbetet mellan landkonfigurationerna, mellan FN och regionala organisationer, samt mellan och länderna på dess agenda. och har fortsatt sitt samarbete med , i syfte att genomföra New , vars fokus är att länka samman politik, bistånd och ekonomiska aspekter i sviktande stater. Vissa framsteg nåddes innan ebolautbrottet gjorde att arbetet avbröts. Verksamheten kommer att återupptas inom ramen för återhämtningsplan. Biståndsminister har även varit medordförande tillsammans med finansminister i den Internationella dialogen om fredsbyggande och statsbyggande, vars syfte är att främja ett bättre utvecklingssamarbete med sviktande och konfliktdrabbade länder. För att ytterligare stärka genomförandet av 1325 om kvinnor, fred och säkerhet, har aktivt bidragit till de översyner som genomförs i FN av 1325, av FN:s fredsbevarande insatser och av den fredsbyggande arkitekturen inom FN. Vikten av att ett jämställdhetsperspektiv integreras i all verksamhet, samt att jämställdhet måste behandlas på ett samstämmigt sätt i de tre översynerna, har särskilt framhållits. har också aktivt drivit dessa frågor i EU, Nato och . Till exempel har , tillsammans med och , lyckats driva igenom ett förslag om att inrätta en särskild högnivåtjänst inom EU med uppdrag att säkerställa att unionen på ett effektivt sätt genomför resolution . Arbetet med att se över nationella handlingsplan har fortsatt genom konsultationer både med relevanta aktörer i och i ett antal konflikt- och postkonfliktländer. En ny handlingsplan kommer att träda i kraft . För att stärka medlingskompetensen hos, och skapa nätverk mellan, kvinnliga medlare i och i andra delar av världen har en särskild satsning på kvinnliga medlare P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 Ett projekt för att uppmärksamma 15- årsjubileet av resolutionen genomfördes och inkluderade aktiviteter om resolution vid flertalet svenska utlandsmyndigheter. I syfte att främja effektivitet och internationell samsyn kring FN:s fredsfrämjande insatser, har genom haft en ledande roll i for the Challenges of Peace Operations, bland annat genom forskning och kapacitetsbyggande inom det freds- och säkerhetsfrämjande området. För att öka koherensen mellan FN-insatser har den svenska Polisen varit drivande i framtagandet av en internationell polisdoktrin (SGF) samt varit medarrangör till det regionala mötet om polisledning i . Samarbetet har fortsatt inom ramen för det nordisk-amerikanska säkerhetspolitiska dialogforumet (Dialogue) som initierades i samband med president . Dialogen fokuserar på fredsfrämjande, fredsbyggande och konfliktförebyggande frågor inom FN:s ram. Ett andra möte hölls i . , som grundades av bland annat och har sitt säte i , har inlett sin verksamhet med bland annat internationella medlingsprojekt och ett första möte med . Institutet ska bidra till och komplettera EU:s globala arbete för fred, främst genom att självständigt bedriva medling och informell dialog. inledde också EU:s höga representant för utrikes- och säkerhetsfrågor arbetet med den strategiska översynen av EU:s globala utmaningar, vilket varit en stark drivkraft bakom, och som vid sitt möte gav henne i uppdrag att presentera . (FBA) förvaltar den så kallade Fredsmiljonen. Fredsmiljonens syfte är att bidra till att öka och fördjupa kunskapen om säkerhetspolitik, inklusive fredsfrämjande, nedrustning och icke-spridning, inom civilsamhället. har 12 organisationer beviljats verksamhetsstöd och 52 projektbidrag betalats ut. Ett exempel på projektmedel som har utbetalats är bidrag till för genomförande av projektet ”Säkerhet och risk” som syftar till att utveckla säkerhetsmedvetenheten hos biståndsorganisationer. har också aktivt bidragit till utvecklingen av global cyberpolitik som hanteras i en rad olika internationella sammanhang och i allt större utsträckning påverkar utrikes-, säkerhets, och utvecklingspolitiken i internationella organisationer och i regionala samt bilaterala dialoger. Den europeiska cybersäkerhetsstrategin har följts upp med aktiv svensk medverkan. har även ställt en svensk tjänsteman till förfogande för tjänstgöring vid den Europeiska utrikestjänstens grupp för cyberfrågor. I FN:s generalförsamlings första utskott initierade och höll ett anförande, med stöd av 40 länder, i generalförsamlingens första utskott med anledning av FN-resolutionen om informations- och telekommunikationsfrågor i en internationell säkerhetskontext (A/RES/69/28). har även rapporterat sin hållning i dessa frågor till FN:s generalsekreterare och fortsatt varit engagerade i arbete med förtroendeskapande åtgärder på området. Sanktioner har blivit ett allt viktigare komplement till andra freds- och säkerhetsfrämjande åtgärder i EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. Inräknat de sanktioner som har beslutats av FN finns det nu över trettio sanktionsregimer. tillkom sanktioner mot som följd av landets aggression mot och dessa vidgades efterhand. Åtgärder antogs även inom ramen för politiken för icke-erkännande av olagliga annektering av . I förhandlingarna om kärntekniska program är en gradvis avtrappning av de omfattande sanktionerna en viktig del av den eftersträvade uppgörelsen. Det har varit en prioriterad uppgift för att stödja en aktiv och adekvat respons på utvecklingen i olika delar av världen genom en effektiv och rättssäker användning av sanktionsinstrumentet. Det internationella arbetet med att bekämpa terrorism intensifierades avsevärt och har även fortsatt att vara en högt prioriterad fråga internationellt. FN:s säkerhetsråds resolution () om utländska terroriststridande ledde till översyner av existerande straffrättslig lagstiftning på terrorismområdet, både i och på regional nivå inom . Som ett viktigt led i förverkligandet av åtagandena i FN:s globala strategi mot terrorism, deltog aktivt i utformningen av för kampen mot terrorism och utländska terroriststridande i och , som antogs av utrikesministrarna . driver aktivt att kampen mot terrorism måste föras i full förenlighet med internationell rätt, mänskliga rättigheter och rättstatens principer. Under arbetet i FN:s generalförsamlings första utskott märktes regeringens höga profil för internationell nedrustning och arbetet mot massförstörelsevapen bland annat genom svenskt stöd för resolutioner och initiativ om kärnvapennedrustning. gick med i det humanitära initiativet, som samlar närmare 160 länder och verkar särskilt för att uppmärksamma kärnvapens humanitära konsekvenser. Det humanitära perspektivet blev därmed vägledande för fortsatta förberedelser inför ickespridningsfördraget . avslutades treåriga medlemskap i det internationella atomenergiorganet , där arbetet på det utrikespolitiska området dominerats av ickespridningsfrågorna rörande , och . bidrog finansiellt till utökade inspektioner i . En övergripande prioritering har varit att värna verifikationsuppdrag. arbete för att främja provstoppsavtalet (CTBT) fortsatte . Bland annat stod värd för ett möte med en internationell högnivågrupp med uppdrag att särskilt verka för avtalets ikraftträdande. Mötet finansierades under anslaget 1:6. deltog 2014 i mötet på stats- och regeringschefsnivå om nukleärt säkerhetsskydd. Arbetet syftar till att säkra känsligt nukleärt och radiologiskt material från terrorister och sabotage. ratificerade FN:s konvention för bekämpade av nukleär terrorism. verkade även fortsatt genom Globala partnerskapet mot spridning av massförstörelsevapen till icke-statliga aktörer. gick med i det nylanserade samarbetet Agenda (GHSA) som syftar till att motverka globala säkerhetshot från smittsamma human- och djursjukdomar (både avsiktliga och naturliga utbrott). P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 en ledande roll på området antimikrobiell resistens. har deltagit i arbetet för att främja och stärka de internationella konventionerna på nedrustningsområdet, bland annat vid översynskonferensen för om antipersonella landminor och statspartsmötena för konventionen om biologiska och toxiska vapen (BTWC), konventionen om kemiska vapen (CWC) respektive konventionen om klusterammunition (CCM). uttaxerade bidrag till dessa översynskonferenser och statspartsmöten finansieras under anslaget 1:1. har, i första hand genom EU, fortsatt verkat för att FN:s handlingsprogram liksom för att bekämpa illegal handel med små och lätta vapen (SALW) genomförs. () och () är de centrala myndigheterna på exportkontrollområdet. Verksamheten vid ISP finansieras under anslaget 1:5. Regeringen redovisar grunderna för den svenska exportkontrollpolitiken, arbetet och dess resultat, samt utvecklingen på området i en skrivelse till . Den senaste utgörs av rskr. 2014/15:114 Strategisk exportkontroll – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden . Skrivelsen innehåller också en redovisning av exporten av krigsmateriel och av produkter med dubbla användningsområden. hade 50 länder, däribland , ratificerat . Som en följd av detta trädde fördraget i kraft . Därigenom har ett viktigt steg tagits för få till stånd globala och rättsligt bindande åtaganden om ansvarsfull handel med krigsmateriel. Arbete har fortsatt i syfte att fler länder ska ansluta sig till fördraget, samt för att förbereda fördragets första statspartsmöte som avhölls i . För ISP har detta inneburit krav att även beakta vapenhandelsfördragets kriterier i myndighetens bedömningar av tillståndsärenden på krigsmaterielområdet. ISP har hanterat en fortsatt stor inströmning av ärenden med goda handläggningstider. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 det gäller förhandsbesked på krigsmateriel- Stärkandet av folkrätten och främjandet av de området, vilket tillhör de mest komplexa ansök- mänskliga rättigheterna och jämställdhets- ningarna, avgjordes av ärendena på frågorna är andra prioriterade områden för I ärenden om utförsel- tillstånd hade av ansökningarna fått olika politikområden utgör också grunden för ett positivt eller negativt beslut inom en månad. den svenska kandidaturen till en plats i FN:s 18 ärenden föredrogs för säkerhetsråd för perioden –2018. (EKR) . ISP har lämnat ett omfat- arbete för att främja kandidaturen, som också har nordiskt stöd, pågår för att stärka möjlighet- Ansökningarna om tillstånd enligt förordningen erna till inval vid omröstningen i general- (2013:707) om kontroll av vissa skjutvapen, delar till skjutvapen och ammunition har blivit fler Det svenska stödet för FN:s arbete sker Inom området kontroll av produk- genom politik- och idéutveckling, aktivt del- ter med dubbla användningsområden har utför- tagande i FN:s olika organ, ekonomiska bidrag selärendena ökat , vilket medfört och tillhandahållande av personalresurser till organisationens olika verksamheter. sanktioner mot har inneburit mer har bidragit med ett styrkebidrag till Antalet sanktionsärenden som rör FN:s insats i . har också ökat kraftigt. En fortsatt utmaning är stöd till olika FN-institutioner och organisat- det stora antalet sekretessärenden som krävt ioner nära kopplade till FN-systemet genom Stödet har bland annat gått till tidskrav och kvalitet. utbildningsinsatser för personal som deltar i minskat på grund av brist på tillsyns- uppbyggande samt till arbete som ökar transpa- med expertkompetens i internationella förhand- rensen inom FN och bidrar till kunskaps- lingar och i EU-arbetet. spridning i centrala säkerhetspolitiska frågor. som mycket värdefullt. har, , bidragit med militärobservatörer, polis och annan civil personal till FN-operationer och FN-ledda har verkat för en förstärkning av FN:s fredsbevarande och konfliktföre- byggande kapacitet genom att stödja fortsatta starka internationella engagemang och reformer och omstruktureringar av sekretariatet. svensk utrikespolitik har fortsatt att vara inrik- tade på bred internationell samerkan och samar- EU:s gemensamma utrikes- och har varit en aktiv aktör i FN, EU, , , och i sitt I linje med vad regeringen anfört i andra partnerskap i Nato. sammanhang utgör EU det centrala forumet för engagemang inom ramen för respektive inter- svensk utrikes- och säkerhetspolitik. utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet inom EU, inklusive krishantering och fredsfrämjande insatser, fortsatte att utvecklas , och Dagens största utmaningar är gränsöver- var pådrivande när det gäller utveckl- skridande och måste hanteras genom globalt ingen av EU som global aktör och i ett nära Genom FN bidrar till att partnerskap med och andra förebygga konflikter, stödja fredsansträngningar, var särskilt drivande i beslutet att ta fram en samlad ansats stater, samt verka för nedrustning och ickesprid- (Comprehensive Approach) i EU:s internat- FN utgör också en viktig kanal för humanitära arbete och för våra ansträngningar för att bekämpa fattigdom, främja en hållbar ställdhetsperspektivets viktiga roll i dessa har arbetat för att stärka EU:s partnerskap med NATO, inte minst genom att underlätta delaktighet för europeiska NATO-med- lemmar som inte är medlemmar i , däribland . Ett omfattande förberedelsearbete inklusive större militära samövningar i genomfördes som en del av förberedelserna för beredskapsperioden för den nordiska stridsgruppen (), som är en del av GUSP-samarbetet, och där bland annat ingår. har bidragit till EU:s samtliga krishanteringsinsatser och deltagit aktivt i utformningen av instrumenten för krishantering. Deltagandet i insatser inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) sker i huvudsak genom personalbidrag finansierade under utgiftsområdena 5, 6 och 7. Genom GUSP-budgeten gav stöd till för säkerhetsstudier (EUISS) samt EU:s satellitcentrum (EU SatCen). En närmare redogörelse för utvecklingen av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP) lämnas i skrivelse 2014/15:65 Verksamheten i Europeiska unionen som överlämnades till . har fortsatt att arbeta för att säkerställa att deltagande stater lever upp till normer, principer och åtaganden, samt för att stärka EU:s röst i organisationen. Detta har gällt inte minst i relation till normativa och praktiska hantering av den ryska aggressionen mot och den påföljande konflikten som har dominerat dagordning och arbete och prioriteringar i . har bidragit med politiskt, finansiellt och personalmässigt stöd till insatser i . Dessa inkluderar, den särskilda observatörsmissionen, valövervakningsmissionerna vid de ukrainska presidentrespektive parlamentsvalen samt granskningar av situationen för de mänskliga rättigheterna. Dessutom har deltagit i de militära besök och inspektioner som har genomförts inom ramen för rustningskontrollregimen, Wiendokumentet och de extraordinära flygningar som har genomförts i enlighet med fördraget om observationsflygningar (Open Skies). Tyngdpunkten för det svenska arbetet i har legat på den mänskliga dimensionen. har rollen som EU:s P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 koordinator för yttrande- och mediefrihetsfrågor i i . har arbetat för att Wiendokumentet och Open Skies upprätthålls trots den pågående konflikten. Bland annat har verkat för att verksamheten genomförs enligt plan, genom att genomföra extraordinära inspektioner och besök i och runt , samt genom att mot ersättning ställa ett observationsplan till förfogande för andra fördragsstater inom ramen för Open Skies. har ställt personal till förfogande för tjänster i sekretariatet, institutionerna och fältmissionerna, samt bidragit med observatörer till valobservationsinsatser. Det svenska stödet till projektverksamhet har varit inriktat på främjande av demokrati och mänskliga rättigheter, mediefrihet samt ökad kapacitet för civilsamhället. har fortsatt att aktivt stödja generalsekreterarens reformsträvanden och medverkat till ökat fokus i program och budget på organisationens kärnområden – respekt för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. bidrar som medlemsstat till ordinarie budget, delbudgetar samt budgetarna för vissa partsavtal. Den ryska aggressionen mot inklusive den olagliga annekteringen av har präglat arbete , och har aktivt verkat för att stödja genom organisationens instrument. har bland annat gett ett omfattande stöd till verksamhet i landet, vilken har stor betydelse för reformarbete. –2014 var största givare till detta arbete genom ett bidrag på sammanlagt . I en skrivelse som överlämnades till redogörs för verksamheten inom och (skr. 2014/15:66). partnerskap med Nato bygger på Partnerskap för fred och . Över tiden har samarbetet breddats och fördjupats, framför allt inom områden som krishantering, förmågeutveckling och politisk dialog. Inför i 2014 verkade för att utveckla möjligheten till ett mer skräddarsytt och förutsägbart samarbete inom ramen för partnerskapet. Vid toppmötet lanserades ett nytt samarbetsprogram för avan- P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 cerade partnerländer, Enhanced Opportunities Programme (EOP), som bedöms kunna tillgodose dessa behov. Som EOP-partner har bland annat verkat för utvecklad politisk dialog om säkerheten i och ökat samarbete om övningsverksamheten. I anslutning till toppmötet skrev också under ett avtal om värdlandsstöd med Nato. har vidare fattat beslut om att delta i Natos utbildnings- och rådgivningsinsats RSM i samt fortsatt lämna stöd till Natos insats KFOR i Kosovo. ställning som forum för politisk dialog, i tillägg till sitt mervärde för peer review, statistik, erfarenhetsutbyte och analys inom ett stort antal politikområden samt framtagande av evidensbaserade rekommendationer, riktlinjer och policys, har stärkts. arbete med att formulera en tankeram som beaktar den ekonomiska och finansiella krisen och dess konsekvenser genom projektet (New Approaches to ) har lett fram till en slutrapport till ministerrådsmötet . Avsikten är att med multidisciplinära utgångspunkter bredda och förbättra sin analyskapacitet och sina rekommendationer till medlemsländerna inom en rad områden. Insikter från NAEC ska genomsyra övrigt arbete. fokus på horisontellt arbete med det övergripande målet att bidra till högre inkluderande tillväxt och ökat välbefinnande för alla har starkt stöd från medlemskretsen. Fokus på sysselsättning, samt betydelsen av social dialog, ökar, också i det globala sammanhanget. Analys och dialog kring investeringars roll för ökad inklusiv tillväxt prioriteras. Ett prioriterat område är arbete för att motverka skattebaserosion och flyttning av vinster, Base Erosion and Profit Shifting (BEPS). Samverkan med enskilda icke medlemsländer har stärkts. Mot bakgrund av de pågående internationella processerna 2015, särskilt för en post- 2015 agenda och COP21, har samstämmighetsdimensionen intensifierats, samt arbete med grön tillväxt prioriterats. har till stöd för bland annat COP21 inlett analysarbete kring Ajustment of Policies for a Transition to a Low Carbon Economy. En första rapport har levererats till ministerrådsmötet . är ledande i arbetet med så kallad samstämmighet för hållbar utveckling och bidrar med viktig analys och metodutveckling inom området. Detta är bland annat centralt för bidraget till att genomföra de nya globala hållbarhetsmålen (Sustainable Development Goals, SDG). Arbetet på handelsområdet samt jordbrukspolitiska området är fortsatt till stort stöd för processer i andra fora. har granskat ekonomiska politik och utbildningsväsende. har fyra kandidatländer för medlemskap som genomför aktiva anslutningsprocesser, , , och . Anslutningsprocessen med är fortsatt suspenderad. externa relationer blir allt viktigare, särskilt närmandet till de så kallade (, , och ). Ett särskilt samarbete har inletts med efter undertecknande av MoU . De regionala ansatserna, särskilt vad gäller , Eurasia, och , är av ökad betydelse i strävan att sprida standards och bidra till level playing field. har en löpande bred och djup verksamhet i samverkan med G20-ordförande- skapen, samt , samt med G20:s arbetsorgan. Man kommer även att nära samarbeta med inför landets G20 ordförandeskap.