prop · H3031d2 · 2015-09-21 00:00:00 — Målet för politiken avseende nationella minori- teter är (prop. 2008/09:1 utg.omr. 1, bet. 2008/09:KU1, rskr. 2008/09:83): –att ge skydd för de nationella minoriteterna och stärka deras möjligheter till inflytande samt stödja de historiska minoritetsspråken så att de hålls levande. Målet ska följas upp inom följande delområden (prop. 2008/09:158, bet. 2008/09:KU23, rskr. 2008/09:272): –diskriminering och utsatthet, –inflytande och delaktighet, och –språk och kulturell identitet. I detta avsnitt redovisas resultaten av de åtgärder som bidragit till målsättningen om att ge skydd för de nationella minoriteterna och stärka deras möjligheter till inflytande samt stödja de historiska minoritetsspråken så att de hålls levande. I avsnittet saknas delvis könsuppdelad statistik. 10.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Bedömningen av resultatet inom minoritets- området utgår från: –Efterlevnaden av lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk och åtaganden inom området. –Informations- och kunskapshöjande insat- ser för att förstärka de nationella minorite- ternas rättigheter. Delområdet diskriminering och utsatthet syftar till att ge skydd åt de nationella minoriteterna. Bedömningen av resultatet utgår från: –() och andra aktörers arbete mot diskrimi- nering och utsatthet för nationella minori- teter. –Insatser för att främja jämställdhet och motverka diskriminering för nationella minoriteter. –Insatser för att minska den romska minori- tetens utsatthet inom ramen för strategin för romsk inkludering. Delområdet inflytande och delaktighet syftar till att stärka de nationella minoriteternas möjlighet till inflytande. Bedömningen av resultatet utgår från: –Insatser för att stärka samråd med och in- flytande för de nationella minoriteterna. –Särskilda insatser för att stärka samråden med den romska minoriteten inom ramen för strategin för romsk inkludering. Delområdet språk och kulturell identitet syftar till att stödja de nationella minoritetsspråken och möjligheten att utveckla en egen kulturell identitet. Bedömningen av resultatet utgår från: –Insatser i form av språk- och kultur- aktiviteter inom kommuner och landsting. –Insatser för att stärka de nationella minori- tetsspråken. –Särskilda insatser för att stärka den romska kulturen och det romska språket inom ramen för strategin för romsk inkludering. Bedömningarna utgår främst från och i Nationella minoriteter – minoritetspolitikens utveckling , i detta avsnitt Uppföljnings- rapport . Vidare utgår bedömningarna från återrapporteringar av uppdrag och Länsstyrel- sens i årliga rapport om strategin för romsk inkludering (Strategin för romsk inkludering – Lägesrapport ). Efterlevnaden av lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk och åtaganden Lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk tillförsäkrar samtliga fem natio- nella minoriteter i särskilda rättigheter. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Dessa rättigheter anger en miniminivå för arbe- tet med minoritetspolitiken. Därutöver har kommuner och landsting efter ansökan hos regeringen möjlighet att få ingå i ett förvaltningsområde för meänkieli, samiska eller finska. Inom förvaltningsområdet har torne- dalingar, samer och sverigefinnar vissa utökade rättigheter. För de merkostnader som detta innebär beviljas kommuner och landsting stats- bidrag. Antalet kommuner och landsting som ingår i förvaltningsområdena uppgår 2015 till 75 kommuner och 14 landsting (tabell 10.2). Totalt avsattes ca 2014 och ca 2015 för statsbidrag till kommuner och landsting i förvaltningsområden. Tabell 10.2 Antal anslutna kommuner och landsting till förvaltningsområde har ansökningar från åtta kom- muner inkommit till regeringen om att få ingå i ett förvaltningsområde. I likhet med 2013 avsåg största delen av stats- bidraget till kommunerna och landstingen 2014 samordning och språk- och kulturinsatser. av statsbidraget har använts till kostnader som rör förskola, till kostnader som rör äldreomsorg och har använts till kostnader för samråd (Uppfölj- ningsrapport ). Arbetet med att säkerställa de nationella minoriteternas rättigheter i förvaltningsområ- dena har utvecklats positivt . Utvecklingen är tydligt kopplad till stats- bidraget, aktiva samråd och informations- och utbildningsinsatser. Insatserna i kommunerna som ingår i förvaltningsområdena har dock avstannat till viss del. Nivån på insatserna är ungefär desamma som och i vissa fall har de även minskat. I kommuner och landsting utanför förvalt- ningsområdena är kunskapsbristen om minori- tetspolitiken och minoritetslagstiftningen allt- jämt utbredd, vilket leder till att de nationella minoriteternas rättigheter sällan uppmärk- sammas. Företrädare för de nationella minoriteterna har bl.a. vid samråd framfört syn- punkter på genomförandet av lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk, men även i övrigt när det gäller omfattningen av och tydligheten i lagstiftningen. Det sistnämnda är även synpunkter som förvaltnings- kommunerna tydligt lyfter fram (Upp- följningsrapport ). har och folk- minnen, , , , Sameskolstyrelsen, Uni- versitets- och högskolerådet och Folkhälso- myndigheten genomfört uppdrag i form av riktade insatser för de nationella minoriteterna i enlighet med myndigheternas regleringsbrev och instruktioner. har t.ex. genomfört samråd med företrädare för de nationella minoriteterna med syfte att undersöka behov, förutsättningar och metoder för datain- hämtning om hälsosituationen bland nationella minoriteter och urfolk. Uppdraget har resulterat i slutsatsen att arbetet framöver bör utgå från fortsatta samråd i kombination med anpassade åtgärder för de olika nationella mino- riteterna. Den Europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk övervakas av . offentliggjordes expertkommitténs rapport avseende och antog ministerkommittén rekom- mendationer i den femte övervakningsomgången med anledning av ratificering av den europeiska stadgan om landsdels- eller minori- tetsspråk. Enligt har betydande framsteg gjorts när det gäller skyddet av minoritetsspråk i . Dock kvarstår det, enligt , ett behov av ytterligare åtgärder, särskilt avseende utbildning i och på nationella minoritetsspråk och i fråga om genomförande av lagstiftning. Informations- och kunskapshöjande insatser för att förstärka de nationella minoriteternas rättigheter och i visar att samtliga kommuner och landsting som ingår i förval- tningsområdena på olika sätt har informerat de nationella minoriteterna om deras lagstadgade rättigheter. Informationen har getts på alla P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Bland kommuner som inte ingår i förvaltningsområdena, landsting inom och utanför förvaltningsområdena samt bland övriga myndigheter har information på respek- tive minoritetsspråk ökat . För att förstärka kunskapen om grundskyddet har och i anordnat två konferenser med deltagande från 60 kommuner, 7 landsting samt ett flertal deltagare från förvaltningsmyndigheter och representanter för de nationella minorite- terna. Utöver detta har och Läns- styrelsen i genomfört kunskaps- höjande insatser vid olika seminarier, konfe- renser och utbildningstillfällen. De nya kom- muner som anslöts till förvaltningsområdet för finska erbjöds även information och utbildning i lagstiftning och minoritetspolitiken. Besöksantalet på webbplatsen uppgick till 104 000 besökare, en ökning med 37 500 jämfört med . beviljade regeringen i extra anslag för att utveckla webbplatsen och förbättra dess tillgänglighet vilket resulterat i att en ny version av webbplatsen väntas . avsattes totalt för webbsidan. DO:s och andra aktörers arbete mot diskriminering och utsatthet för nationella minoriteter Antalet anmälningar till Diskrimineringsom- budsmannen (DO) om diskriminering av judar, romer, samer, sverigefinnar eller tornedalingar har bedömts vara minst 77, vilket är en ökning jämfört med . I likhet med tidigare bedöms att merparten av anmälningarna röra diskriminering av romer. Enligt DO är dock mörkertalet sannolikt stort. Antalet domar eller förlikningar utifrån förbuden i diskriminerings- lagen (2008:567) som rör någon av de nationella minoriteterna är fortsatt få. identifierade (Brå) 287 anmälningar om hatbrott med antiromska motiv, vilket är den högsta noterade nivån . 267 anmälningar med ett anti- semitiskt motiv identifierades, vilket är högre än 2013 och på samma nivå som 2009 då 250 anmälningar identifierades. Brå konstaterar att andelen uppklarade anmälda hatbrott är fortsatt låg. Även gällande hatbrott är skillnaden mellan faktisk och anmäld brotts- lighet stor. Förtroendet för rättsväsendet, eller myndigheter i allmänhet, varierar och kan enligt Brå påverka om de utsatta anmäler brott till polisen. Ungefär hälften av kommunerna inom för- valtningsområdena och övriga myndigheter har utbildat sin personal om diskrimineringsfrågor. Kommuner och landsting utanför förvaltnings- områdena har i lägre utsträckning utbildat sin personal men skillnaden mellan kommuner och landsting inom respektive utanför förvaltnings- områdena är relativt liten (Uppföljningsrapport ). Upplevelsen av diskriminering eller tra- kasserier hos nationella minoriteter är trots det stor. Av de 273 minoritetsrepresentanter som besvarat ett öppet frågeformulär på , hade upplevt att de utsatts för diskriminering eller trakasserier på grund av sin nationella minori- tetstillhörighet. I Kommissionen mot antiziganisms rapporter (dnr Ku2015/00416/DISK) anförs bl.a. att antiziganismen i är omfattande och att det bland romer finns en stark misstro mot myndigheter som är välbefogad. Kommissionen rapporterar även att romer upplever att de inte kan vända sig någonstans när deras rättigheter kränks. Insatser för att främja jämställdhet och motverka diskriminering för nationella minoriteter Myndigheten för ungdoms- och civilsam- hällesfrågor (MUCF) har slutfört uppdraget att fördela medel till nationella minoritetsorgani- sationer för jämställdhet mellan kvinnor och män och mot diskriminering internt inom deras verksamhet (dnr Ku2015/00737/DISK). Totalt beviljades 19 organisationer bidrag på för sammanlagt 34 projekt –2014 från utg.omr 13 anslag 3:1 Många av projek- ten har, enligt uppföljning av MUCF, påverkat deltagarna i positiv bemärkelse och flera deltagare har fått en ökad kunskap om jämställdhets- och diskrimineringsfrågor. Resul- taten av projekten förväntas även bli långsiktiga. i har tagit fram fördjupad kunskap om frågor som är relevanta för jämställdheten mellan romska kvinnor och män samt flickor och pojkar (dnr Ku2015/01603/DISK). Studien visar att det finns upplevelser av fördomar om romer som grupp och antiziganism, såväl som trakasserier och diskriminering, inom samtliga områden som omfattas av studien. De flesta i fokusgrupperna har således inte upplevt att det sämre bemö- tandet i första hand är kopplat till kön. Det identifieras dock några områden där ansvariga myndigheters bemötande av romer tyder på att romska kvinnor och män får sina rättigheter uppfyllda i olika stor utsträckning, t.ex. inom barnomsorgen, sjukvården och omsorgen av äldre, skolan och . Vidare har avslutat ett uppdrag med att bedriva ett nationellt resursstöd för myndigheter och idéburen sektor som har bi- dragit till att öka kunskapen om romska kvin- nors situation och behov vid förekomst av våld i nära relationer (dnr Ku2015/01325/DISK). Insatser för att minska den romska minoritetens utsatthet inom ramen för strategin för romsk inkludering På uppdrag av regeringen har i i samarbete med Folkhälso- myndigheten, , , , Arbetsförmedlingen, DO och romska sakkunniga gjort en nulägesbeskrivning av situa- tionen för romer i de fem kommuner som ingår i en pilotverksamhet för romsk inkludering 2012– 2015 (, , , Lin- och )(dnr Ku2015/01293/DISK). Nulägesbeskrivningarna visar att det har gjorts framsteg i utvecklingen mot att nå strategins mål men att det går långsamt och att myndigheter och kommuner behöver riktade uppdrag med finansiering för att situationen ska kunna för- ändras (Nulägesbeskrivning av hinder och möjligheter för romers rätt). Inom pilotverksamheten i de fem kommuner som får bidrag av regeringen har allt fler arbetat med långsiktigheten, hur erfarenheter och meto- der kan implementeras i ordinarie strukturer. Samtliga kommuner fortsätter att utveckla olika samrådsmodeller för att stärka den romska delaktigheten i arbetet. avsattes sammanlagt för pilot- verksamheten. i ansvarar därutöver för ett kommunalt nationellt nätverk bestående av 26 kommuner och ett landsting. I 11 av dessa kommuner finns ett tydligt uppdrag och mandat att arbeta med den nationella minoriteten romer. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Arbetsförmedlingens uppdrag inom ramen för strategin för romsk inkludering har resulterat i att de fem pilotkontorens kund- resurser (brobyggare) bidragit till att ca 120 personer har skrivit in sig på Arbetsför- medlingen (dnr Ku2015/00782/DISK). Ungefär 90 personer har kommit ut i arbete och ca 90 personer har kommit ut i praktik. Resultatet har försämrats något jämfört med bl.a. beroende på att de arbetssökande som kund- resurserna kom i kontakt med stod närmare arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen har även genomfört kompetensutbildningsinsatser för att säkerställa att det inom myndigheten finns kunskap om romer som nationell minoritet. Exempelvis ingår webbutbildningen Jämlikhet för romer på arbets- marknaden i myndighetens basutbildning för nyanställda, vilket resulterat i att 1 170 anställda inom myndigheten genomfört utbildningen . Sedan lanseringen har ca 2 400 anställda genomfört webbutbildningen. Totalt avsattes för arbets- marknadsåtgärder 2014. har, inom ramen för sitt uppdrag inom strategin för romsk inkludering (dnr A2012/01387/DISK), sett till att en uppdrags- utbildning av brobyggare inom skola och för- skola tagits fram (dnr Ku2015/00695/DISK). Uppdragsutbildningen har resulterat i att 16 personer genomgått utbildningen parallellt med sina arbetsuppgifter i de fem pilotverksam- heterna. Skolpersonal och romska föräldrar ger en bild av att allt fler romska barn går i för- skolan, att allt fler romska elever slutför samt att gymnasieskolan blir allt viktigare för romska elever (av hinder och möjligheter för romers rätt). Totalt avsattes ca för utbild- ningsåtgärder 2014. Vidare har sett till att en upp- dragsutbildning av personer med romsk språk- och kulturkompetens (brobyggare) för arbete inom och inom hälso- och sjuk- vården har påbörjats (dnr S2015/01949/FST). Insatsen har gett positiva resultat. Exempelvis upplever flera kommuner att bro- byggarna hjälpt till att lösa situationer på individ- nivå på ett bättre sätt och bidragit till att fler romer får tillit till myndigheterna. Sammantaget avsattes för dessa insatser. Härutöver har MUCF på uppdrag av regeringen fördelat till 11 P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 organisationer för arbete med hälsofrämjande insatser riktade till romer som genomförs (dnr Ku2015/00967/DISK). Samråd med och inflytande för de nationella minoriteterna I av kommunerna och av landstingen inom förvaltningsområdena har de nationella minoriteterna getts möjlighet till in- flytande genom formaliserade samråd . Av kommunerna utanför förvaltnings- områdena har haft formaliserade samråd och nära hälften uppger att de inte ger någon särskild möjlighet till inflytande. Inom landstingen som ingår i förvaltningsområdena och övriga myndigheter har det skett störst positiva förändringar (Uppfölj- ningsrapport ). Samråden har stor betydelse och uppfölj- ningsrapporten visar att de nationella minoriteter som bor inom ett förvaltningsområde vars kommun och landsting får statsbidrag för det egna minoritetsspråket, har störst möjlighet till inflytande. I av kommunerna och av landstingen inom förvaltningsområdena har dialogen med minoriteterna, som även kan omfatta annat än de formaliserade samråden, varit avgörande för beslut och inriktning på verksamheten. Utanför förvaltningsområdena är motsvarande siffra för kommunerna och för landstingen. Den största positiva förändringen uppvisar övriga myndigheter. En fjärdedel av myndigheterna uppger att inflytandet för de nationella minoriteterna har varit avgörande för myndighetens beslut jämfört med endast en tjugondel (Uppföljningsrapport ). För att stödja och underlätta verksamheten för de organisationer som företräder de natio- nella minoriteterna beviljas statsbidrag. Av de 12 organisationer som ansökte om statsbidrag beviljades 11 bidrag om totalt . Knappt hälften av kommunerna inom förvalt- ningsområdena ger någon form av ersättning till de representanter för de nationella minoriteterna som deltar i samråden. Det är en ökning jämfört med . i och Same- tinget har genomfört flera samråd. Vidare har ansvarigt statsråd genomfört sex samrådsmöten . Särskilda insatser för att stärka samråden för den romska minoriteten inom ramen för strategin för romsk inkludering , berörda myndigheter och kommuner har i olika former genomfört och vidareutvecklat samråden med romska sak- kunniga och representanter. Kommuner och Landstings (SKL) arbetsmodell, med stödinsatser för att utveckla kvalitativa och systematiska samråd med romer i tre av de fem pilotverksamheterna, har spridits till andra kommuner genom det kommunala nationella nätverket för romsk inkludering. Flera av kommunerna är intresserade av att delta i eventuella kommande satsningar. Arbetet för- väntas bli ett gott exempel på hur man kan gå tillväga i kommuner. Språk och kulturell identitet Språk- och kulturaktiviteter inom kommuner och landsting Samtliga kommuner som ingår i förvaltnings- områdena genomförde insatser för att skydda och främja de nationella minorite- ternas språk och kultur. Ett vanligt förekom- mande arbetssätt är att integrera språk- och kulturaktiviteter i kommunernas ordinarie kulturutbud. Kommunernas insatser har resulte- rat i ett fortsatt växande intresse för att ansöka om undervisning på modersmål i förskolan, även om ökningen 2014 är lägre än 2013. För kommunerna utanför förvaltningsom- rådena är situationen i stort sett oförändrad 2014 jämfört med . Relativt många kommuner redovisar att de genomfört någon språk- och kulturinsats medan en fjärdedel inte har genom- fört några insatser alls. av landstingen inom och utanför förvaltnings- områdena genomför inte några aktiviteter. Ungefär två tredjedelar av kommunerna inom förvaltningsområdena för samiska, finska och meänkieli har någon form av förskoleverksamhet på minoritetsspråk. Andelen kommuner som er- bjuder förskoleverksamhet på minoritetsspråk har minskat , medan andelen kom- muner som erbjuder annan pedagogisk verksam- het har ökat. Antalet som ansöker om undervisning på modersmål i förskolan har fortsatt att öka i drygt hälften av kommunerna som ingår i förvaltnings- områdena. Efterfrågan på förskoleundervisning är också fortsatt högre än vad kommunerna inom förvaltningsområdena kan möta. I Statens kulturråds () uppfölj- ning av de regionala kulturplanerna uppmärk- sammas särskilt landstingens arbete med att främja de nationella minoriteternas och i synner- het romers kultur och kulturarv. Genom utveck- lingsbidrag till regional kulturverksamhet för- delade (utg.omr. 17, anslag 1:6, ap. 1) till insatser som helt eller delvis främjar nationella minoriteters kultur 2014 (se även Nationella minoriteters kultur inom utg.omr.17 avsnitt 3.4.2). Ungefär hälften av landstingen inom förvalt- ningsområdena avsatte 2014 medel för kultur- verksamhet relaterad till nationella minoriteter i den regionala kulturplanen. Detta är dock en minskning jämfört med . Inom ramen för Kultursamverkans- modellen har initierat en utveck- lingsdialog med landstingen som kan förväntas leda till att insatser för att främja nationella minoriteters språk och kultur kommer att öka . Insatser för att stärka de nationella minoritets- språken trädde förändringar i skollagen (2010:800) i kraft som förväntas stärka de nationella minoritetsspråken. När det gäller modersmålsundervisning i nationella minoritets- språk krävs inte längre att elevens vårdnads- havare ska ha språket som modersmål för elever som tillhör en nationell minoritet. Elever som går i grundskola, grundsärskola, sameskola eller specialskola behöver heller inte längre ha grundläggande kunskaper i språket för att ha rätt till modersmålsundervisning. har i uppdrag att stödja utveckling och produktion av läromedel i och på de nationella minoritetsspråken (dnr U2013/06705/S). Uppdraget pågår och väntas resultera i en förstärkning av tillgången till läroverktyg och läromedel i och på de nationella minoritetsspråken. Vidare har uppdrag att utarbeta förslag till kurs- planer och att stödja utveckling och produktion P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 av lärverktyg på de nationella minoritetsspråken (dnr U2014/05037/S) resulterat i förslag till nya kursplaner för de nationella minoritetsspråken. , och har i enlighet med mål i regleringsbreven fortsatt att bygga upp och utveckla ämneslärarutbildning i de nationella minoritetsspråken. har det resulterat i att och har beviljats examenstillstånd för ämnes- lärarutbildning i finska respektive samiska som modersmål. har också fått i uppdrag att förstärka tillgången på modersmålslärare i natio- nella minoritetsspråk (dnr A2013/02958/DISK och dnr A2014/03289/DISK). Fler deltagare än beräknat har påbörjat utbildningen. Enligt Universitets- och högskolerådet har antalet sökande till högre utbildning på minori- tetsspråk ökat . Antalet antagna har dock inte ökat nämnvärt . Antalet sökande till högre utbildning om nationella minoriteters kultur har också ökat och där har även antalet antagna ökat något. Vidare har och folk- minnen (ISOF) fördelat till 33 olika projekt för re- vitalisering av minoritetsspråken. Totalt inkom 71 ansökningar 2014 om . Språkprojekt som riktats till barn och ungdomar har prioriterats. Frågan om revitaliserings- bidragen och hur effekten av dessa kan för- bättras utgör en del av det samråd som hålls av . Särskilda insatser för att stärka den romska kulturen och det romska språket inom ramen för strategin för romsk inkludering Forum för levande historia genomför en treårig satsning för att uppmärksamma förföljelse, diskriminering och andra övergrepp mot romer i historien fram till nutid. har en vandringsutställning och ett faktamaterial tagits fram om romerna under Förintelsen. öppnade romer – möt människorna bakom myten i Forum för levande historias lokaler. Hundratals pedagogledda workshoppar för elever har genomförts som utställningen varit öppen. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 10.4.3 Analys och slutsatser Arbetet med att säkerställa de nationella minoriteternas rättigheter i förvaltningsom- rådena har utvecklats positivt . Centralt för utvecklingen på området är stats- bidraget, att minoritetsarbetet integreras i den ordinarie verksamheten, förbättrade samråd med företrädare för minoriteterna samt informations- och utbildningsinsatser. visar uppföljningsrapport att den positiva utvecklingen inom förvaltnings- områdena avstannat något . Det beror delvis på otydligheter i lagen (2009:724) om nationella minoriteter och mino- ritetsspråk (minoritetslagen), som varit i kraft . Vidare beror det på förändrade och förtydligade behov och önskemål, från både minoritetsrepresentanter och uppföljande myndigheter, kopplade till konven- tionsåtaganden, minoritetslagen och prop. 2008/09:158 Från erkännande till egenmakt – regeringens strategi för de nationella minori- teterna. Ett konkret exempel är att det kan finnas behov av ytterligare insatser för att stärka grundskyddet, inte minst utanför förvaltnings- områdena där minoritetslagens bestämmelser uppfylls i liten utsträckning. Det kan även konstateras att de uppdrag som lagts på myndigheter haft en positiv inverkan och att det därför kan finnas anledning att överväga för- nyade eller nya uppdrag till ytterligare myndig- heter.