prop · H3033 · 2015-09-29 00:00:00 — 4 kap. 12 § om redovisning bestämd mängd och fast värde, och bestämd mängd och fast värde, 4 kap. 13 § om omräkning av 4 kap. 13 § om fordringar och skulder i utländsk fordringar och skulder i utländsk 4 kap. 15 a § 1 Senaste lydelse 2010:1514. I årsbokslutet ska företaget lämna de ytterligare upplysningar som anges i andra och tredje styckena. Upplysningar ska lämnas om: 1. vilka principer för värdering av tillgångar, avsättningar och skulder som har tillämpats, 2. hur värdet av varje post som 2. hur värdet av varje post som tas upp som anläggningstillgång i tas upp som anläggningstillgång i balansräkningen har beräknats, och balansräkningen har beräknats, 3. hur stor del av de totala skuld- 3. hur stor del av de totala skuld- erna som förfaller till betalning erna som ska betalas senare än ett senare än efter balansdagen. år efter balansdagen, 4. ställda säkerheter, med angiv- ande av säkerheternas omfattning, art och form, och 5. summan av garantiåtaganden, ekonomiska åtaganden och eventu- ella förpliktelser som inte tas upp i Om företaget har ändrat redovisningsprinciper, ska en upplysning lämnas om detta. Skälen för ändringen ska anges. Trots bestämmelserna i 2 § får ett företag förvara maskinläsbara medier och hålla maskinutrustning och system tillgängliga i ett annat land inom Europeiska unionen om 1.platsen för förvaring och varje ändring av denna plats anmäls till eller, när det gäller företag som står under Finans- inspektionens tillsyn, till , 2.företaget på begäran av eller medger omed- elbar elektronisk åtkomst till räkenskapsinformationen för kontroll- ändamål , och 3.företaget genom omedelbar utskrift kan ta fram räkenskaps- informationen i i sådan form som avses i 1 § 1 eller 2. Första stycket gäller också förvaring i ett land utanför Europeiska unionen med vilket det finns rättsliga instrument om ömsesidigt bistånd med en räckvidd som är likartad med de som föreskrivs i – rådets direktiv /308/EEG av om ömsesidigt bistånd för indrivning av fordrin- gar uppkomna till följd av verksam- het som utgör en del av finans- ieringssystemet för Europeiska utvecklings- och garantifonden för – rådets direktiv /24/EU av om ömsesidigt bistånd för indrivning av fordring- ar som avser skatter, avgifter och andra åtgärder, i den ursprungliga lydelsen, 2 Senaste lydelse 2010:1514. 3 Senaste lydelse 2003:1135. jordbruket och av jordbruksavgi- fter och tullar samt med avseende på mervärdeskatt, –rådets direktiv /799/EEG av om ömse- sidigt bistånd av medlemsstaternas behöriga myndigheter på direkt- beskattningens område, och –rådets förordning (EEG) nr 218/92 av om administrativt samarbete inom området för indirekt beskattning (mervärdesskatt). –rådets direktiv /16/EU av om admi- nistrativt samarbete i fråga om be- skattning och om upphävande av direktiv /799/EEG, i lydelsen enligt rådets direktiv /107/EU, och –rådets förordning (EU) nr 904/2010 av om administrativt samarbete och kampen mot mervärdesskattebe- drägeri, i lydelsen enligt rådets förordning (EU) nr 517/2013. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas första gången för det räkenskapsår som inleds närmast efter . Förslag till lag om ändring i revisionslagen Härigenom föreskrivs att 6 § revisionslagen (1999:1079) ska ha Revisorn ska efter varje räken- Revisorn skall efter varje räken- skapsår lämna en revisionsberättelse skapsår lämna en revisionsberättelse berättelsens innehåll och den tid- berättelsens innehåll och den tid- punkt då den skall lämnas till före- punkt då den ska lämnas till före- tagsledningen finns i 27–32 §§. tagsledningen finns i 27–32 §§. Om företaget är ett moderföretag, Om företaget är ett moderföretag, skall revisorn även lämna en ska revisorn även lämna en bestämmelserna i 33 §. bestämmelserna i 33 §. inte om moderföretaget enligt 7 kap. inte om moderföretaget enligt 7 kap. 2, 3 eller 3 a § årsredovisningslagen (1995:1554) inte behöver upprätta (1995:1554) inte behöver 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas första gången för det räkenskapsår som inleds närmast efter . Förslag till lag om ändring i lagen (2004:46) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 3 a § lagen (2004:46) om värde- pappersfonder1 ska ha följande lydelse. Vid tillämpningen av 5 kap. 20 Vid tillämpningen av 5 kap. 40 (1995:1554) skall fondbolag anses som publika aktiebolag. som publika aktiebolag. Vid tillämpningen av 9 kap. 17 § Vid tillämpningen av 9 kap. 17 § och 10 kap. 10 § aktiebolagslagen och 10 kap. 10 § aktiebolagslagen (2005:551) om jäv för revisor och (2005:551) om jäv för revisor och anses som aktiebolag som avses i 9 anses som aktiebolag som avses i 9 kap. 13 eller 14 § samma lag. kap. 13 eller 14 § samma lag. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas första gången för det räkenskapsår som inleds närmast efter . 1Senaste lydelse av lagens rubrik 2013:563. 2Senaste lydelse 2006:573. Förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen Härigenom föreskrivs att 9 kap. 31 §, 12 kap. 1 och 4 §§, 22 kap. 27 § och 25 kap. 37 § aktiebolagslagen (2005:551) ska ha följande lydelse. Revisionsberättelsen ska innehålla ett uttalande om huruvida årsredo- visningen har upprättats i överensstämmelse med tillämplig lag om årsredovisning. I uttalandet ska det särskilt anges 1.om årsredovisningen ger en rättvisande bild av bolagets resultat och ställning, och 2.om förvaltningsberättelsen är förenlig med årsredovisningens övriga delar. Om det i årsredovisningen inte har lämnats sådana upplysningar som ska lämnas enligt tillämplig lag om årsredovisning, ska revisorn ange detta och, om det är möjligt, lämna behövliga upplysningar i sin berättelse. Första och andra styckena gäller inte i fråga om revision av en sådan bolagsstyrningsrapport som avses i 6 kap. 6 § årsredovisningslagen (1995:1554). I den delen ska revisionsberättelsen i stället inne- hålla ett uttalande om huruvida en sådan rapport har upprättats eller inte. När det gäller sådana upp- lysningar i rapporten som avses i 6 kap. 6 § andra stycket 2–6 års- redovisningslagen ska berättelsen vidare innehålla ett uttalande om huruvida upplysningarna är fören- liga med årsredovisningens övriga delar. Första och andra styckena gäller inte i fråga om revision av en sådan bolagsstyrningsrapport som avses i 6 kap. 6 § årsredovisnings- lagen (1995:1554). I den delen ska revisionsberättelsen i stället inne- hålla ett uttalande om huruvida en sådan rapport har upprättats eller inte. När det gäller sådana upp- lysningar i rapporten som avses i 6 kap. 6 § andra stycket 2–6 års- redovisningslagen, ska berättelsen vidare innehålla ett uttalande om huruvida upplysningarna är fören- liga med årsredovisningens övriga delar och i överensstämmelse med tillämplig lag om årsredovisning. Om upplysningarna innehåller väsentliga fel, ska revisorn ange detta och peka på vilka slags fel det rör sig om. Vid fondemission ökas aktiekapitalet genom att 1 Senaste lydelse 2009:37. I förslaget till beslut om fond- emission ska följande anges:1. det belopp som aktiekapitalet ska ökas med,2. om nya aktier ska ges ut i samband med ökningen av aktie- kapitalet, och3. i vilken utsträckning det belopp som aktiekapitalet ska ökas med ska tillföras aktiekapitaleta. från fritt eget kapital, b. från reservfonden,c. från uppskrivningsfonden,d. från fonden för utvecklings- utgifter, ellere. genom uppskrivning av värdet på en anläggningstillgång. 1. belopp överförs från reserv- 1. belopp överförs från uppskriv- fonden, uppskrivningsfonden eller ningsfonden, reservfonden, fonden fritt eget kapital enligt den senast för utvecklingsutgifter eller fritt fastställda balansräkningen, eller eget kapital enligt den senast fastställda balansräkningen, eller 2. värdet av en anläggningstillgång skrivs upp. Vid beräkning av utrymmet för Vid beräkning av utrymmet för fondemission enligt första stycket 1 fondemission enligt första stycket 1 skall ändringar i det bundna egna ska ändringar i det bundna egna kapitalet och värdeöverföringar som kapitalet och värdeöverföringar som har skett efter balansdagen beaktas. har skett efter balansdagen beaktas. En fondemission kan ske med eller utan utgivande av nya aktier. 4 § I förslaget till beslut om fond- emission skall följande anges: 1. det belopp som aktiekapitalet skall ökas med, 2. om nya aktier skall ges ut i samband med ökningen av aktie- kapitalet, och 3. i vilken utsträckning det belopp som aktiekapitalet skall ökas med skall tillföras aktiekapitalet a. från fritt eget kapital, b. från reservfonden, c. från uppskrivningsfonden, eller d. genom uppskrivning av värdet på en anläggningstillgång. att såväl en tvist om inlösen av begärt att såväl en tvist om inlösen aktier som en tvist om inlösen av av aktier som en tvist om inlösen av teckningsoptioner eller konver- tibler skall avgöras av skiljemän, tibler ska avgöras av skiljemän, skall tvisterna handläggas i samma ska tvisterna handläggas i samma I en tvist om inlösen av teck- I en tvist om inlösen av teck- skall 1–11 §§ och 15–25 §§ tilläm- ska 1–11 §§ och 15–25 §§ tilläm- Om en tvist om inlösen avser Om en tvist om inlösen avser såväl aktier som teckningsoptioner såväl aktier som teckningsoptioner eller konvertibler och god man eller konvertibler och en god man enligt 7 § har enligt 8 § har utsetts, är han eller också behörig att företräda från- hon också behörig att företräda optioner eller konvertibler. ningsoptioner eller konvertibler. Likvidatorn ska för varje räkenskapsår upprätta en årsredovisning, som ska läggas fram på årsstämman. I fråga om stämman och redovisningen ska följande bestämmelser inte tillämpas: 7 kap. 11 § 2 denna lag, 2 kap. 1 § andra stycket, 5 kap. 20, 2 kap. 1 § stycket, 5 kap. 18–25 §§, 6 kap. 2 och 5 §§ årsredo- 37–44 och 48 §§, 6 kap. 2 § första visningslagen (1995:1554), stycket och 5 § årsredovisningslagen (1995:1554), 5 kap. 2 § 3 och 6 kap. 3 § lagen 5 kap. 2 § 4 och 6 kap. 3 § lagen 5 kap. 2 § 8 och 9 och 6 kap. 2 5 kap. 2 § 6 och 7 och 6 kap. 2 och 3 §§ lagen (1995:1560) om och 3 §§ lagen (1995:1560) om I balansräkningen får det egna kapitalet tas upp i en post. räkningen ska innehålla uppgift om aktiekapitalet, i förekommande fall fördelat på olika aktieslag. En tillgång får inte tas upp till högre värde än den beräknas inbringa efter avdrag för försäljningskostnaderna. Om en tillgång kan beräknas inbringa ett väsentligt högre belopp än det värde som tas upp i balans- räkningen, ska det beräknade beloppet anges särskilt vid tillgångsposten. Om en skuld eller likvidationskostnad kan beräknas kräva ett belopp som väsentligt avviker från vad som har redovisats som skuld, ska det beräk- nade beloppet anges vid skuldposten. Bestämmelserna om koncernredovisning och om delårsrapport i tillämplig lag om årsredovisning ska inte tillämpas på bolag i likvidation. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas första gången för det räkenskapsår som inleds närmast efter . 2 Senaste lydelse 2010:2071. Förslag till lag om ändring i lagen (2006:531) om särskild tillsyn över finansiella konglomerat Härigenom föreskrivs att 1 kap. 5 § lagen (2006:531) om särskild tillsyn över finansiella konglomerat ska ha följande lydelse. Det finns ett ägarintresse om 1. en juridisk person 1. en juridisk person företag till ett företag enligt 1 kap. 5 § (1995:1554), styrt företag enligt 1 kap. 5 respekti- (1995:1554), eller 2. ett företag direkt eller indirekt äger av kapitalet eller av samtliga röster i ett annat företag. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas första gången för det räkenskapsår som inleds närmast efter . För ett livförsäkringsaktiebolag som driver verksamhet utan villkor om vinstutdelning i bolagsordningen och som ska övergå till vinstut- delande verksamhet får sådana villkor om vinstutdelning som av- ses i 20 § godkännas bara om upp- skrivningsfonden, konsoliderings- fonden, kapitalandelsfonden, fonden för verkligt värde, fonden för ut- vecklingsutgifter och andra över- värden i bolaget, med avdrag för aktiekapitalet och överkursfonden, gottskrivs försäkringstagarna och andra ersättningsberättigade på grund av försäkringarna som åter- bäring eller på annat sätt. Förslag till lag om ändring i försäkringsrörelselagen (2010:2043) 11 kap. 21 och 48 §§, 12 kap. 76 § och 13 kap. 29 § försäkringsrörelselagen (2010:2043) ska ha följande lydelse. 21 § För ett livförsäkringsaktiebolag som driver verksamhet utan villkor om vinstutdelning i bolagsordningen och som ska övergå till vinstut- delande verksamhet får sådana villkor om vinstutdelning som av- ses i 20 § godkännas bara om upp- skrivningsfonden, konsoliderings- fonden, fonden för verkligt värde och andra övervärden i bolaget, med avdrag för aktiekapitalet och överkursfonden, gottskrivs försäk- ringstagarna och andra ersättnings- berättigade på grund av försäk- ringarna som återbäring eller på annat sätt. Utöver det som föreskrivs i 25 kap. 14 § aktiebolagslagen (2005:551) om kontrollbalansräkningens innehåll gäller för försäkringsaktiebolag Vid beräkningen av det egna Vid beräkningen av det egna kapitalets storlek ska inom linjen kapitalets storlek ska det lämnas tilläggas en post som utvisar den uppgift om den ökning av tillgång- ökning av tillgångarnas samman- lagda värde som skulle följa, om skulle följa om de redovisades till de redovisades till försäljnings- försäljningsvärdet med avdrag för värdet med avdrag för de förväntade I fråga om sådana tillgångar sådana tillgångar som anges i 4 kap. anges i 4 kap. 2 § 4 och 5 lagen (1995:1560) om lagen (1995:1560) om årsredovis- ning i försäkringsföretag gäller att gäller att de tas upp till anskaff- de tas upp till anskaffningsvärdet ningsvärdet minskat med nödvän- minskat med nödvändiga avskriv- diga avskrivningar och nedskriv- ningar och nedskrivningar, om ett ningar, om ett högre värde erhålls högre värde fås genom detta. Värdehandlingar som används för skuldtäckning enligt 6 kap. 3 § 1–4, Be- stämmelserna i 5 kap. 1 § och 2 § 6 och 7 lagen (1995:1560) om års- redovisning i försäkringsföretag om tillämpning av 5 kap. 20, 37– 44 och 48 §§ årsredovisningslagen (1995:1554) ska inte heller tilläm- pas. 9–11, 16 och 17 får tas upp till högre värde än det som följer av lagen om årsredovisning i försäkringsföretag. Detta gäller bara om värde- handlingarna kan avyttras till detta högre värde att förutsättningarna att infria de försäkringsåtaganden som värdehand- lingarna säkerställer kan anses tillfredsställande. Andra värdehandlingar än de som avses i tredje stycket och som som avses i tredje stycket och som utgörs av reversfordringar som ska förfaller eller kan sägas upp till betalas eller kan sägas upp till först än får, först än får, om det finns särskilda skäl för det, om det finns särskilda skäl för det, tas upp över det verkliga värdet, tas upp över det verkliga värdet, dock högst till anskaffningsvärdet. dock högst till anskaffningsvärdet. 76 § I 11 kap. 12 § första stycket lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar anges att vissa bestäm- melser inte ska tillämpas på lik- vidatorernas årsredovisning och dess behandling på stämman. Be- stämmelserna i 5 kap. 1 § och 2 § 9 och 10 lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag om tillämpning av 5 kap. 18–25 §§ årsredovisningslagen (1995:1554) ska inte heller tillämpas. I 11 kap. 12 § första stycket lagen I 11 kap. 12 § första stycket lagen (1987:667) om ekonomiska fören- (1987:667) om ekonomiska fören- ingar anges att vissa bestämmelser ingar anges att vissa bestämmelser inte ska tillämpas på likvidatorernas inte ska tillämpas på likvidatorernas årsredovisning och dess behandling årsredovisning och dess behandling 5 kap. 1 § och 2 § 9 och 10 lagen 5 kap. 1 § och 2 § 6 och 7 lagen (1995:1560) om årsredovisning 18–25 §§ årsredovis- 5 kap. 20, (1995:1554) ska inte ska inte heller tillämpas. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas första gången för det räkenskapsår som inleds närmast efter . Ärendet och dess beredning antog och rådet ett direktiv om årsredovisning och koncernredovisning samt om rapportering av betal- ningar till regeringar från företag verksamma inom utvinningsindustrin (nedan benämnt redovisningsdirektivet)1, se bilaga 1. Direktivet ersätter de fjärde och sjunde bolagsrättsliga direktiven om årsredovisning respektive koncernredovisning. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att i ett delbetänkande lämna förslag till åtgärder som är nödvändiga för att genomföra direktivet (dir. 2012:126). I upp- draget ingick även att i ett slutbetänkande föreslå de ytterligare för- enklingar av redovisningslagstiftningen som kan göras. Utredningen tog namnet (Ju 2013:01). överlämnade utredningen delbetänkandet Genomförande av EU:s nya redovisnings- direktiv (SOU 2014:22). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 2. Utredningens lagförslag finns i bilaga 3. I kommissionens regi har sex möten hållits om genomförandet av direktivet. Betänkandet har remissbehandlats. Remissvaren finns tillgängliga i lagstiftningsärendet (Ju2014/2963/L1). En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 4. I denna proposition behandlas de förslag som läggs fram i betänkandet. Vidare föreslås vissa ändringar av rättelsekaraktär i 7 kap. 3 a § bok- föringslagen (1999:1078) och 22 kap. 27 § aktiebolagslagen (2005:551). I och med propositionen vidtas inga ytterligare åtgärder i anledning av förslag i anknytande frågor från , och i ärende Ju2003/5364/L1, 2004/8927/L1 och Ju2005/5999/L1. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 7. Lagrådets yttrande finns i bi- laga 8. Regeringen följer Lagrådets förslag. Lagrådets synpunkt i anslutning till 1 kap. 4 a § årsredovisningslagen (1995:1554) behandlas i författningskommentaren till den paragrafen. I förhållande till lagrådsremissen görs även vissa språkliga och redak- ändringar. 1 och rådets direktiv /34/EU av om årsbokslut, koncernredovisning och rapporter i vissa typer av företag, om ändring av och rådets direktiv /43/EG och om upphävande av rådets direktiv /660/EEG och 83/349/EEG. Svenska lagregler om offentlig redovisning Svenska lagregler om offentlig redovisning finns framför allt i årsredo- visningslagen (1995:1554), lagen (1995:1559) om årsredovisning i kredit- institut och värdepappersbolag och lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag. Årsredovisningslagen ska tillämpas av i stort sett samtliga företag som är skyldiga att upprätta en årsredovisning. Så kallade finansiella företag ska i stället tillämpa de särskilda årsredovisningslagarna, som dock till stora delar överensstämmer med årsredovisningslagen. Företagens offentliga redovisning består i huvudsak av årsredovisning och koncernredovisning. Årsredovisningen är en sammanfattande beskrivning av ett företags ställning och resultat. Den består av en balansräkning, en resultaträkning, tilläggsupplysningar (noter) och en förvaltningsberättelse. I balansräk- ningen redovisas företagets samtliga tillgångar, avsättningar och skulder samt eget kapital i sammandrag. Intäkter och kostnader redovisas i resultaträkningen. I noterna och i förvaltningsberättelsen ska därutöver lämnas ytterligare information. Det rör sig t.ex. om vilka principer som har tillämpats för att värdera tillgångar och skulder respektive händelser av väsentlig betydelse som har inträffat under räkenskapsåret eller efter dess slut. I vissa fall ska årsredovisningen även innehålla en kassaflödes- analys som visar företagets in- och utbetalningar under räkenskapsåret. Koncernredovisningen kan sägas utgöra en gemensam redovisning för flera företag som ingår i samma koncern. Koncernredovisningens delar är desamma som de som ingår i en årsredovisning. Årsredovisningen och koncernredovisningen ska som regel offentlig- göras genom att skickas in till . Lagarna om årsredovisning har karaktär av ramlag. Inom de ramar som lagarna ger sker en kompletterande normgivning av vissa myndigheter och organisationer, t.ex. , och Rådet för finansiell rapportering. I lagarna anges att årsredovisningen ska upprättas i enlighet med god redovisningssed. God redovisningssed beskrivs i förarbetena som en allmän rättslig standard som grundas på – utöver lag – redovisningspraxis samt rekommendationer och uttalanden från myndigheter och organisationer (prop. 1995/96:10 del 2 s. 11). Vidare sägs god redovisningssed innebära att företagen normalt ska följa redovisningsnormer som är allmänt accepterade, även om de inte är reglerade i lag. Allmänna råd och rekommendationer från normgivande organ har här en särskilt stor betydelse (a. prop. s. 13, se även prop. 1998/99:130 s. 187). Även om uttalanden från normgivande organ inte utgör bindande föreskrifter i regeringsformens mening, har det ansetts naturligt att tillmäta dem mycket stor betydelse när man tar ställning till vad som utgör god redovisningssed. EU:s normgivning på redovisningsområdet De svenska reglerna om årsredovisning och koncernredovisning grundar sig till stor del på EU:s redovisningsdirektiv. Det fjärde bolagsrättsliga direktivet innehåller de grundläggande bestämmelserna om skyldighet att upprätta årsredovisning (årsbokslut och förvaltningsberättelse med direk- tivets terminologi).2 Direktivet är tillämpligt på aktiebolag och vissa handelsbolag. Det sjunde bolagsrättsliga direktivet behandlar skyldig- heten att upprätta redovisning för en koncern (koncernredovisning).3 I bankredovisningsdirektivet4 och försäkringsredovisningsdirektivet5 finns särskilda redovisningsbestämmelser för finansiella företag. Bank- och försäkringsredovisningsdirektiven hänvisar i åtskilliga avseenden till de fjärde och sjunde bolagsrättsliga direktiven och avviker endast från dem där detta har ansetts vara motiverat av de särdrag som utmärker de finansiella företagen. antog EU också en förordning om tillämpning av internatio- nella redovisningsstandarder (den s.k. IAS-förordningen).6 Förordningen föreskriver att alla börsnoterade europeiska företag i sina koncern- redovisningar ska tillämpa de internationella redovisningsstandarder som har antagits för tillämpning inom EU. De standarder som förordningen syftar på är de som har getts ut av () och dess tidigare motsvarighet (). IASB är en privaträttslig organisation som har till uppdrag att verka för en internationell harmonisering av de redo- visningsprinciper som används i olika delar av världen. De standarder som ges ut av IASB kallas International Financial Reporting Standards (IFRS), medan de som har utarbetats av benämns International Accounting Standards (IAS). Uttalanden om tolkningen av IAS/IFRS ut- färdas av (), tidigare benämnd (). Redovisningskraven är betungande för företagen Den administrativa bördan av redovisningskraven är betungande. har flera reformer genomförts i syfte att minska företagens administrativa börda, på detta område senast genom avskaffandet av vissa krav på upp- lysningar i års- och koncernredovisningen, se prop. 2009/10:235. Utgångs- punkten har varit att upplysningskraven inte ska gå längre än vad som är nödvändigt för att trygga utomstående intressenters – t.ex. investerares, borgenärers och anställdas – behov av information för att kunna bedöma företagens ekonomiska förhållanden och utvecklingsmöjligheter. 2Rådets fjärde direktiv /660/EEG av om årsbokslut i vissa typer av bolag. 3Rådets sjunde direktiv /349/EEG av om sammanställd redovisning. 4Rådets direktiv /635/EEG av om årsbokslut och sammanställd redovisning för banker och andra finansiella institut. 5Rådets direktiv /674/EEG av om årsbokslut och sammanställd redovisning för försäkringsföretag. 6Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av om tillämpning av internationella redovisningsstandarder. finns fortsatt ett behov av att pröva möjligheterna att göra ytterligare lättnader, särskilt sådana som är inriktade mot mindre företag. Ett nytt EU-direktiv med syfte att förenkla Det nya redovisningsdirektivet är ett led i EU:s strävan att förenkla regel- verken för företag som verkar inom EU, framför allt för små företag.