prop · H30359 · 2015-12-07 00:00:00 — Regeringens proposition 2015/16:59 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås ändringar i . Ändringarna utgör ett led i genomförandet av ett omarbetat EU-direktiv, och rådets direktiv /33/EU om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om hissar och säkerhetskomponenter till hissar. Förslaget innebär att den myndighet som utövar tillsyn på området ges rätt att hos den som installerar hissar få tillgång till produkter för kontroll, på begäran få de upplysningar och handlingar som behövs och få tillträde till områden, lokaler och andra utrymmen, dock inte bostäder. Vidare föreslås att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får rätt att meddela föreskrifter om på vilket eller vilka språk handlingar och information inom lagens tillämpningsområde ska tillhandahållas, när krav på tillhandahållande är en följd av medlemskap i unionen. Direktivet kräver i övrigt genomförande på förordnings- och föreskriftsnivå. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i (2010:900).......... Ärendet och dess beredning .............................................................. Det svenska regelverket behöver ändras till följd av det nya hissdirektivet.......................................................... Det nya hissdirektivet......................................................... Överväganden och förslag ................................................................ Utgångspunkt för genomförandet....................................... rätt till tillträde m.m. hos den som installerar hissar........................................................ Rätt att meddela föreskrifter om att handlingar och information ska finnas på visst språk ............................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Konsekvenser för staten ................................................... Konsekvenser för kommuner ........................................... Konsekvenser för företag ................................................. Konsekvenser för enskilda ............................................... Konsekvenser för miljön .................................................. och rådets direktiv /33/EU Genomförande av EU:s nya hissdirektiv i svensk rätt (Rapport 2015:2) .............................................................. Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i (2010:900). 2015/16:59 2 Förslag till lag om ändring i plan- och bygglagen (2010:900) Härigenom föreskrivs1 att 11 kap. 8 § och 16 kap. 6 § (2010:900) ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse För att fullgöra sina uppgifter enligt denna lag har 1.byggnadsnämnden och samt den som på nämndens eller uppdrag utför ett arbete rätt att få tillträde till fastigheter och byggnadsverk samt att där vidta de åtgärder som behövs för att utföra arbetet, 2.en tillsynsmyndighet rätt att på begäran få de upplysningar och handlingar från byggherren som behövs för tillsynen över bygg-, rivnings- och markåtgärder, och 3.en tillsynsmyndighet rätt att hos den som tillverkar eller representerar den som tillverkar och hos den som importerar eller saluför byggprodukter som omfattas av tillsynen a) få tillgång till produkter för kontroll, b) på begäran få de upplysningar och handlingar som behövs, och c) få tillträde till områden, lokaler och andra utrymmen, dock inte bostäder. En myndighet som framställer kartor för samhällets behov har för att fullgöra sin kartläggningsuppgift också en sådan rätt till tillträde som anges i första stycket 1, dock inte till bostäder. Om det behövs för att tillsynsmyndigheten ska kunna ta del av innehållet i ett utländskt certifikat, intyg eller annan handling, ska handlingen på myndighetens begäran visas i översättning till svenska. Översättningen behöver inte vara auktoriserad. rätt enligt första stycket 3 gäller även hos den som installerar hissar. En myndighet som framställer kartor för samhällets behov har för att fullgöra sin kartläggningsuppgift också en sådan rätt till tillträde som anges i första stycket 1, dock inte till bostäder. 1 Jfr och rådets direktiv /33/EU av om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om hissar och säkerhetskomponenter till hissar, i den ursprungliga lydelsen. 2 Senaste lydelse 2013:306. Om det behövs för att tillsyns- Prop. 2015/16:59 myndigheten ska kunna ta del av innehållet i ett utländskt certifikat, intyg eller annan handling, ska handlingen på myndighetens begäran visas i översättning till svenska. Översättningen behöver inte vara auktoriserad. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om 1.vad som krävs för att en byggprodukt enligt 8 kap. 19 § ska anses lämplig för att ingå i ett byggnadsverk, 2.märkning av byggprodukter enligt 8 kap. 21 § 2 som förutsättning för att de ska få släppas ut på marknaden och användas, 3.typgodkännanden och tillverkningskontroll enligt 8 kap. 22 och 23 §§, 4.att en byggprodukt måste vara typgodkänd enligt 8 kap. 22 § för att få användas i ett byggnadsverk, 5. på vilket eller vilka språk pre- 5. på vilket eller vilka språk hand- lingar och information inom denna ningar och säkerhetsföreskrifter en- lags tillämpningsområde ska till- ligt artiklarna 7.4, 11.6, 13.4 och handahållas, när krav på tillhanda- 14.2 i förordning (EU) nr 305/2011 hållande är en följd av medlemskap i unionen, 6. på vilket eller vilka språk till- verkarna, importörerna och distri- butörerna ska förse tillsynsmyn- digheten med information och doku- mentation enligt artiklarna 11.8, 13.9 och 14.5 i förordning (EU) nr 305/2011, 6. sådan ersättning som anges i 7. sådan ersättning som anges i 11 kap. 8 b och 8 c §§, och 11 kap. 8 b och 8 c §§, och 8. avgift vid tillsyn enligt 11 kap. 7. avgift vid tillsyn enligt 11 kap. Föreskrifter enligt första stycket 4 får endast avse typgodkännande som behövs till skydd för liv, personlig säkerhet eller hälsa. Denna lag träder i kraft . 3 Senaste lydelse 2013:306. 2015/16:59 3 Ärendet och dess beredning och rådets direktiv /33/EU av om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om hissar och säkerhetskomponenter till hissar, nedan kallat nya hissdirektivet, ska tilllämpas . Direktivet finns i bilaga 1. Regeringen gav i uppdrag att klarlägga behovet av lag- och förordningsändringar till följd av det nya hissdirektivet, och att föreslå de lag- och förordningsändringar som behövs. Bo- verket redovisade uppdraget i rapporten nya hissdirektiv i svensk rätt (Rapport 2015:2). En sammanfattning av rapporten finns i bilaga 2 och lagförslag i bilaga 3. Rapporten kompletterades med en konsekvensbeskrivning av förslagen, som i för propositionen relevanta delar motsvarar det som redovisas i avsnitt 7. och konsekvensbeskrivning har remitterats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 4. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i (dnr N2015/00430/ PUB). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 5. Lagrådets yttrande finns i bilaga 6. Regeringen följer Lagrådets förslag. 4.1Det svenska regelverket behöver ändras till följd av det nya hissdirektivet Det nya hissdirektivet ska tillämpas . Det ersätter och rådets direktiv /16/EG av om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om hissar, nedan kallat gamla hissdirektivet. Det nya hissdirektivet ansluter i hög grad till det gamla hissdirektivet. En skillnad jämfört med den tidigare EU-regleringen är att det nya hissdirektivet betonar de olika ekonomiska aktörernas ansvar för att hissar och säkerhetskomponenter till hissar uppfyller de grundläggande hälso- och säkerhetskraven för att få släppas ut på marknaden. Med ekonomiska aktörer menas installatörer av hissar samt tillverkare, importörer och distributörer av säkerhetskomponenter till hissar. Däremot ändras inte säkerhetskraven i sig, bortsett från att vissa felaktigheter korrigeras. Som framgår av den rapport från som nämns i avsnitt 3 medför det nya hissdirektivet att det svenska regelverket behöver ändras i vissa avseenden. Kraven på hissar ingår i det svenska regelverket om krav på byggnadsverk och omfattas av det kontrollsystem som syftar till att säkerställa att kraven uppfylls. Regleringen finns framför allt i (2010:900), förkortad PBL, och i plan- och byggförordningen (2011:338), förkortad PBF. Därutöver finns detaljerade föreskrifter i föreskrifter och allmänna råd (2011:12) om hissar och vissa andra motordrivna anordningar. I PBL finns de grundläggande tekniska egenskapskraven som bl.a. gäller för hissar och vissa motordrivna anordningar. Där finns även övergripande bestämmelser om tillsyn samt krav på anmälan för vissa åtgärder m.m. I PBF finns bestämmelser om bl.a. krav på byggprodukter, funktions- och säkerhetsåtgärder samt s.k. byggsanktionsavgifter. I föreskrifter om hissar och vissa andra motordrivna anordningar finns bl.a. bestämmelser om utförande, installation och kontroll av hissar samt om drift, tillsyn, skötsel och underhåll. I föreskrifternas bilagor 5–5:14 finns de regler för hissar som behövs för att uppfylla det gamla hissdirektivet. Den harmoniserade lagstiftningen inom EU har länge utgjort en metod för att säkerställa den fria rörligheten för varor. Genom antagandet 1985 av den s.k. nya metoden för harmonisering av produktregler effektiviserades processen för att ta fram regler. Den nya metoden bygger på principen att detaljerade tekniska regler inte ska regleras i lagstiftning utan i stället ska följa av harmoniserade standarder. Rättsakter enligt den nya metoden innehåller endast mer övergripande produktkrav. Det gamla hissdirektivet anger minimikrav för i princip alla hissar avsedda för persontransport. Vidare finns krav på att alla nyinstallerade hissar ska vara CE-märkta och att det ska finnas en s.k. EU-försäkran om överensstämmelse, dvs. ett intyg om att de grundläggande hälso- och säkerhetskraven är uppfyllda. För att en hiss eller en ingående säkerhetskomponent ska få tas i bruk krävs också att verifieringsproceduren utförs av ett s.k. anmält organ. Anmälda organ är sådana organ som en medlemsstat har bedömt kompetenta att utföra provning, kontroll eller certifiering enligt en viss produkträttsakt (t.ex. det gamla hissdirektivet). Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac) är den anmälande myndigheten i . Swedac bedömer och utser genom ackreditering organ efter samråd med berörda myndigheter och anmäler sedan organet till Europeiska kommissionen. En förteckning över de anmälda organen finns i kommissionens offentliga databas . Det finns sex svenska anmälda organ enligt det gamla hissdirektivet (). För hissar gäller att ett anmält organ ska besikta och bedöma den färdiga hissen efter installation. Myndigheternas roll enligt den nya metoden begränsas till regelgivning och tillsyn av att reglerna följs. Tillsynen bedrivs främst genom marknadskontroll, dvs. kontroll på marknaden av att produkter uppfyller ställda krav. Marknadskontroll syftar till att garantera säkerhet, hälsa och konsumentskydd och att motverka snedvridning av konkurrens mellan företag. I fråga om hissar och säkerhetskomponenter till hissar är det som är ansvarig myndighet för marknadskontrollen. Det är byggherren, dvs. den som för egen räkning utför eller låter utföra t.ex. projekte- 2015/16:59 rings- och byggnadsarbeten, som har ansvar enligt PBL för att installationer och ändringar av en hiss utförs på ett sätt som uppfyller kraven i gällande regler. Innan en installation eller väsentlig ändring av en hiss påbörjas ska åtgärden anmälas till . Byggherren ska se till att den kontrolleras enligt den kontrollplan som fastställer i startbeskedet. ska bl.a. se till att byggherren har en tillräcklig egenkontroll för installations- eller ändringsarbeten så att den färdiga hissen uppfyller uppställda krav. utövar även tillsyn över att t.ex. återkommande besiktningar sker i den omfattning som krävs. Det nya hissdirektivet ska tillämpas på permanent installerade hissar som betjänar byggnader och anläggningar och som är avsedda för transport av –personer och gods, eller –enbart gods om lastbäraren är beträdbar, dvs. utan svårighet kan beträdas av en person, och utrustad med manöverknappar inne i lastbäraren eller inom räckhåll för en person som befinner sig i lastbäraren. Direktivet ska också tillämpas på de säkerhetskomponenter till hissar som är förtecknade i en bilaga till direktivet och som används i de hissar som omfattas av direktivet. Nyheter i det nya hissdirektivet I det nya hissdirektivet betonas tydligare de olika ekonomiska aktörernas ansvar för att permanent installerade hissar och säkerhetskomponenter uppfyller grundläggande hälso- och säkerhetskrav för att få släppas ut på marknaden. Vidare skärps kraven på de anmälda organ som ska utföra bedömning av överensstämmelse, liksom kraven på spårbarhet i distributionskedjan och bestämmelserna om den marknadskontroll som medlemsstaterna är skyldiga att utföra. Däremot ändras inte säkerhetskraven i sig, endast några uppenbara felaktigheter korrigeras. I övrigt har redaktionella ändringar gjorts i de materiella skyddsbestämmelserna. I det nya hissdirektivet finns också definitioner av viktiga begrepp som anpassats till förordning (EG) 765/2008 om krav för ackreditering och marknadskontroll i samband med saluföring av produkter, och till referensartiklar i rambeslutet 768/2008/EG om en gemensam ram för saluföring av produkter, som tillsammans utgör en del av det s.k. varupaketet. Undantagna från anpassning är begrepp som är unika för hissdirektivet och tar sikte på den som installerar hissar. Direktivet har förhandlats fram inom ramen för det s.k. anpassningspaketet. Paketet utgörs av nio direktiv som har anpassats till varupaketet. Det rör bl.a. direktiv om explosiva varor, mätinstrument och pyrotekniska artiklar. Direktiven har inget i sak med varandra att göra, utan anpassningen har skett för att uppnå en mer enhetlig struktur och terminologi. Produkternas grundläggande hälso- och säkerhetskrav har inte ändrats. Det nya hissdirektivet är, i likhet med det gamla, fullharmoniserat. 2015/16:59 innebär att medlemsstaterna inte får besluta om ytterligare begränsningar av produkternas fria rörlighet på den inre marknaden än de som direktivets regler medger. Den säkerhetsnivå som fastställs i direktivets regler får inte höjas eller sänkas på nationell nivå och de konkretiseringar av de allmänna säkerhetskraven som finns i bilaga I till direktivet får inte förändras. 5 Överväganden och förslag Regeringens bedömning: Det nya hissdirektivet bör, i likhet med det gamla direktivet, genomföras med övergripande bestämmelser på lagnivå och i övrigt på förordnings- och föreskriftsnivå. bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har inte några synpunkter i Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac) anser att en lösning där direktivets olika delar införs på flera författningsnivåer gör regelverket oöverskådligt och svårt att tillämpa. Skälen för regeringens bedömning: Det nya hissdirektivet innehåller många bestämmelser som rör skyldigheter för enskilda aktörer. Det talar för att direktivet i dessa delar bör genomföras på lagnivå. Så skedde t.ex. när det gäller och rådets direktiv /48/EG av om leksakers säkerhet. I det fallet infördes de mest centrala kraven på enskilda aktörer i huvudsak i en ny lag, lagen (2011:579) om leksakers säkerhet, medan andra krav infördes på förordnings- och föreskriftsnivå. För hissar gäller i stället, som framgår av avsnitt 4.2, att endast grundläggande tekniska egenskapskrav och övergripande bestämmelser anges på lagnivå. PBL, där bestämmelserna finns, är omfattande och komplex. Den innehåller flera generella bestämmelser om plan- och byggprocessens olika skeden. har i sin rapport förordat att merparten av det nya hissdirektivet bör införas genom ändringar i PBF och i föreskrifter och allmänna råd om hissar och vissa andra motordrivna anordningar. Swedac anser dock att en lösning där direktivets olika delar införs på flera författningsnivåer gör regelverket oöverskådligt och svårt att tillämpa. Regeringen delar uppfattning. Att tynga PBL med omfattande regler om krav på enskilda aktörer kopplade till en specifik typ av byggprodukt är inte lämpligt, eftersom detta skulle bryta mot lagens systematik och göra den mindre överskådlig. Därmed är de ändringar som behöver göras i PBL för att genomföra det nya hissdirektivet av begränsad omfattning. Den eventuella olägenhet som kan uppstå för tillämparna som en följd av ett genomförande på flera författningsnivåer bör enligt regeringens uppfattning kunna undvikas genom riktade informationsinsatser från sida. 2015/16:59 5.2 rätt till tillträde m.m. hos den som installerar hissar Regeringens förslag: kompletteras med en rätt för en tillsynsmyndighet att hos den som installerar hissar få tillgång till produkter för kontroll, på begäran få de upplysningar och handlingar som behövs och få tillträde till områden, lokaler och andra utrymmen, dock inte bostäder. förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Remissinstanserna är i huvudsak positiva eller har inget att erinra mot förslaget. anser, med anledning av en föreslagen redaktionell ändring i paragrafen, att det är önskvärt att näringsidkare även ska kunna kommunicera med svenska myndigheter på engelska eller på övriga språk som myndigheten behärskar. Skälen för regeringens förslag Enligt PBL ska en tillsynsmyndighet pröva förutsättningarna för och behovet av att ingripa eller besluta om en påföljd, så snart det finns anledning att anta att någon inte har följt en bestämmelse i PBL, föreskrifter, domar eller andra beslut som har meddelats med stöd av lagen eller i EU- förordningar som rör frågor inom lagens tillämpningsområde. För att fullgöra sina uppgifter enligt PBL har en tillsynsmyndighet rätt att hos den som tillverkar eller representerar den som tillverkar och hos den som importerar eller saluför byggprodukter som omfattas av tillsynen få tillgång till produkter för kontroll, på begäran få de upplysningar och handlingar som behövs och få tillträde till områden, lokaler och andra utrymmen, dock inte bostäder (11 kap. 8 § PBL). När det gäller hissar är tillsynsmyndighet och ansvarigt för den marknadskontroll som ska ske enligt förordning (EG) nr 765/2008 om krav för ackreditering och marknadskontroll i samband med saluföring av produkter (8 kap. 3 § PBF). Det nya hissdirektivet lägger samma ansvar på den som installerar hissar som på den krets av ekonomiska aktörer som nämns ovan. Med installatör avses enligt direktivet en fysisk eller juridisk person som åtar sig ansvaret för hissens konstruktion, tillverkning, installation och utsläppande på marknaden. Installatörens skyldigheter omfattar bl.a. att en hiss som släpps ut på marknaden ska ha konstruerats, tillverkats, installerats och provats i enlighet med vissa grundläggande hälso- och säkerhetskrav (artikel 7). Enligt direktivet ska medlemsstaterna bl.a. föreskriva regler om sanktioner för sådana överträdelser av bestämmelser i nationell rätt som har utfärdats med tillämpning av hissdirektivet och ska vidta de åtgärder som krävs för att se till att dessa sanktioner tillämpas (artikel 43). För att svensk rätt ska uppfylla hissdirektivets krav på sanktioner, behöver PBL ändras för att säkerställa att tillsynsmyndigheten ges möjlighet att bedriva en effektiv tillsyn även av installatörer av hissar. Det innebär att de rättigheter som tillsynsmyndigheten har i förhållande till den som tillverkar, importerar eller saluför byggprodukter bör utsträckas till att omfatta även den som installerar hissar. heten ges rätt att hos den som installerar hissar få tillgång till produkter Prop. 2015/16:59 för kontroll, på begäran få de upplysningar och handlingar som behövs samt få tillträde till områden, lokaler och andra utrymmen, dock inte bostäder. Bestämmelsen finns i 11 kap. 8 § PBL. rätt att få del av handlingar i svensk översättning Vid sidan av lagändringar som föranleds av genomförandet av det nya hissdirektivet har föreslagit att de två sista meningarna i 11 kap. 8 § andra stycket PBL, som avser tillsynsmyndighetens rätt att få tillgång till vissa handlingar i svensk översättning, ska brytas ut och läggas i ett eget stycke. Motivet till förslaget är att det ska vara tydligt att rätten att få tillgång till vissa handlingar i svensk översättning tar sikte på samtliga tillsynsmyndigheter som avses i bestämmelsen. Bestämmelsen att en tillsynsmyndighet har rätt att få tillgång till vissa handlingar i svensk översättning infördes i PBL till följd av det s.k. tjänstedirektivet, dvs. och rådets direktiv /123/EG om tjänster på den inre marknaden av . Bestämmelsen syftar till att genomföra artikel 5.3 i direktivet (prop. 2009/10: 170, del 1, s. 374 och 490). Av såväl bestämmelsens ordalydelse som motiven till den framgår att de två sista meningarna i 11 kap. 8 § andra stycket PBL inte tar sikte på den första meningen i stycket. Det kan även noteras att stycket var uppdelat i olika stycken i lagrådsremissen En enklare plan- och bygglag (a. prop., del 2, s. 333 och s. 463). Det är enligt regeringen därför uppenbart att den sammanslagning till ett och samma stycke som gjordes i propositionens författningsförslag (a. prop., del 1, s. 57) beror på ett förbiseende. För att öka läsbarheten anser regeringen att bestämmelsen bör placeras i ett eget stycke på det sätt som ursprungligen avsågs. framför i sammanhanget att det generellt, från ett handelsperspektiv, är önskvärt att näringsidkare i största möjliga utsträckning även ska kunna kommunicera med svenska myndigheter på engelska eller på övriga språk som myndigheten behärskar. Enligt bör detta särskilt beaktas i samband med den redaktionella lagändringen. Som framgår av bestämmelsen får en tillsynsmyndighet begära att en handling visas i svensk översättning i de fall det behövs för att tillsynsmyndigheten ska kunna ta del av innehållet i ett utländskt certifikat, intyg eller annan handling. I den mån tillsynsmyndigheten har möjlighet att ta del av innehållet på originalspråket bör det enligt regeringen ligga i sakens natur att myndigheten inte heller kräver att handlingen översätts (jfr 7 § förvaltningslagen [1986:223]). Det finns således inte skäl att i detta sammanhang överväga en lagändring som innebär att tillsynsmyndigheten inte ska få kräva en svensk översättning i de fall där originalhandlingen är författad på engelska eller på något annat språk som myndigheten behärskar. Bestämmelsen finns i 11 kap. 8 § PBL. 2015/16:59 5.3 Rätt att meddela föreskrifter om att handlingar och information ska finnas på visst språk Regeringens förslag: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om på vilket eller vilka språk handlingar och information inom lagens tillämpningsområde ska tillhandahållas, när krav på tillhandahållande är en följd av medlemskap i unionen. förslag överensstämmer delvis med regeringens, men avser ett snävare bemyndigande. Remissinstanserna framför inte några synpunkter på förslaget. Skälen för regeringens förslag: Det nya hissdirektivet ställer krav på att viss information ska anges på ett språk som lätt kan förstås av slutanvändarna och marknadskontrollmyndigheterna. Det gäller bl.a. hur kontaktuppgifter anges av installatörerna, tillverkarna och importörerna och hur bruksanvisningar utformas (artikel 7.6, 7.7, 8.6, 8.7, 10.3 och 10.4), hur en s.k. EU-försäkran ska utformas (artikel 17.2) och hur dokumentation och information ska tillhandahållas marknadskontrollmyndigheten (artikel 7.9, 8.9 och 10.9).