prop · H20399 · 2015-04-15 00:00:00 — Beträffande redovisningen av egenavgifter och allmän löneavgift, som enskilda näringsidkare och handelsbolagsdelägare betalar, bedöms förslaget inte påverka den administrativa bördan vid redovisningen. Företagarna och anser att för- slaget framförallt kommer att drabba små före- tag då de allra flesta företag i är små och dessa saknar möjlighet att kompensera ökade personalkostnader genom att höja priserna. För- visso kommer fler små företag att initialt få höjda arbetskostnader, eftersom de är fler till antalet, men de stora företagen får i genomsnitt en större initial kostnadsökning, eftersom de har fler anställda. av de anställda i privat sektor arbetade 2013 i företag med 50 eller fler anställda, enligt SCB:s företagsdatabas. Relativt få småföretag har anställda utöver äga- ren och det är få av dessa egenföretagare som är . av ned- sättningen ges till egenföretagare. En alternativ lösning till den föreslagna av- vecklingen av nedsättningen av socialavgifterna för unga – där nedsättningen i reducerad form får leva kvar under delar av 2015 och 2016 för att helt upphöra av 2016 – skulle vara att nedsättningen slopas helt . En sådan lösning har dock bedömts vara mindre lämplig. NNR anser att lägre skattekilar på arbete minskar incitament till svartarbete och därmed främjar en mer sund konkurrens på marknader med arbetsintensiv produktion som i många fall utmärker olika former av tjänster. Det är angelä- get att komma till rätta med svartarbete men detta kan i sig inte användas som ett argument för lägre skattetryck generellt sett. Förslaget förväntas förbättra konkurrensför- hållandena eftersom det innebär ett slopande av en nedsättning och således en ökad likformighet i beskattningen. Det finns inga starka skäl att anta att åldersstrukturen bland unga anställda skulle variera kraftigt mellan företag i samma bransch, men däremot mellan branscher. Det har inte bedömts som möjligt att beräkna hur många företag som kommer att påverkas av förslaget, till följd av att officiell statistik saknas. I avsnitt 5.2.4 behandlas frågan om särskilda hänsyn behöver tas till tidpunkten för ikraftträ- dande eller om det finns behov av speciella in- formationsinsatser. Effekter för och de allmänna förvalt- ningsdomstolarna uppskattar tillkommande kostnader om för ändringar i arbetsgivar- deklarationen och informationsmaterial samt ökade ärenden till Skatteupplysningen. Till- kommande utgifter för ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. För de allmänna förvaltningsdomstolarna bedöms förslaget inte få någon budgetpåverkan. LRF, , , , Beman- ningsföretagen anser att för- slaget kommer få negativa sysselsättningsef- fekter för unga. Företagarna, och Visita efterfrågar en analys av sysselsättnings- effekterna av förslaget och och Visita vill att sysselsättningseffekterna av de nedsatta socialavgifterna för unga för hela peri- oden utreds. och Visita framhåller, baserat på en rapport från , att de negativa effekterna på sysselsättningen av en höjd arbetsgivaravgift är betydligt större än de positiva effekter på syssel- sättningen som en sänkning av arbetsgivaravgif- terna ger. IFAU påpekar dock att man inte kun- nat finna varken någon tydlig empirisk evidens eller teoretiskt stöd för idén om asymmetriska responser, dvs. att en höjning av socialavgifterna skulle ha stora negativa sysselsättningseffekter trots att nedsättningen av socialavgifterna tycks haft sysselsättningseffekter. ESV, Arbetsförmedlingen och SSR framhåller vidare att nedsättningen är en ineffektiv åtgärd mot ungdomsarbetslösheten. TCO ifrågasätter också dess effektivitet. Resultaten i IFAU:s utvärdering indikerar att nedsättningen gett små effekter på sysselsätt- ningen i förhållande till dess kostnad och att den inte haft någon effekt för grupper av unga med svag anknytning till arbetsmarknaden. I Skedinger (2014) utvärderas effekterna av ung- domsnedsättningen i detaljhandeln (se Skedinger (2014) ”Effects of payroll tax cuts for young workers”, Nordic economic policy review, no. 1, p 125-170). Resultaten indikerar generellt sett att effekten på nyanställningar, avsked och antalet arbetade timmar är liten. Det finns inte något direkt empiriskt eller teo- retisk skäl att tro att den långsiktiga sysselsätt- ningen skulle minska mer vid ett slopande av nedsättningen än vad den eventuellt ökat vid Baserat på den empiriska evidens som finns är det således troligt att den varaktiga negativa effekten på sysselsättningen av att slopa de nedsatta socialavgifterna för unga blir liten i förhållande till intäkten. Effekter på jämställdhet och inkomstfördelning Ungdomars sysselsättningsgrad är relativt jämn mellan könen. Förslaget om slopad nedsättning av socialavgifterna för unga bedöms inte få några större konsekvenser för jämställdheten på arbetsmarknaden för ungdomar. Den bedöms inte heller ha några direkta effekter på inkomst- fördelningen. 5.3.1Ärendet och dess beredning Inom har promemorian Vissa punktskattefrågor inför budget- propositionen tagits fram (dnr Fi2014/3332). En sammanfattning av prome- förslag finns i bilaga 2, avsnitt 1. Promemorian har remitterats och innehåller bl.a. förslag om att höja skatten på bekämp- ningsmedel. Promemorians lagförslag i denna del finns i bilaga 2, avsnitt 2. Förslaget har remiss- behandlats. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 2, avsnitt 3. Remissyttrandena finns tillgängliga i (dnr Fi2014/3332). Regeringen föreslog i budgetpropositionen att skatten på bekämpningsmedel skulle höjas (prop. 2014/15:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor avsnitt 6.23.3). beslutade dock att avslå förslaget (bet. 2014/15:FiU1, rskr. 2014/15:29). Regeringen anser alltjämt att förslaget bör genomföras. I detta avsnitt behandlas därför förslaget. Förslaget om höjd skatt på bekämpningsmedel är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande. Lagen (1984:410) om skatt på bekämpnings- medel infördes . Syftet med skatten var att av hälso- och miljöskäl minska användningen av bekämpningsmedel (prop. 1983/84:176, bet. 1983/84:SkU47, rskr 1983/84:383). När skatten infördes uppgick den till för varje helt kilogram verksam beståndsdel i bekämpningsmedlet och har sedan höjts . tas skatt på bekämpningsmedel ut med för varje helt kilogram verksam beståndsdel i bekämpningsmedlet. Med bekämp- ningsmedel avses ämnen eller beredningar som är avsedda att användas till skydd mot egendomsskada eller olägenhet för människors hälsa, förorsakade av växter, djur, bakterier eller virus. Från skatt på bekämpningsmedel undantas bl.a. vara som är avsedd att användas vid beredning av livsmedel och läkemedel, trä- skyddsmedel samt ättika. Skatt på bekämp- ningsmedel ska betalas vid omsättning eller ianspråktagande inom landet av bekämp- ningsmedel. Skattskyldig är dels den som tillverkar bekämpningsmedel yrkesmässigt inom landet, dels den som från ett annat land för in eller tar emot bekämpningsmedel för yrkes- mässig återförsäljning eller för egen yrkesmässig användning inom landet. AB, Innovations- och Kemiindustrierna i , , , berg- materialindustri, , och Återvinningsindustrierna har inte lämnat några synpunkter på förslaget. är inte emot att skatten på bekämpningsmedel höjs i enlighet med förslaget men anser att det bör utredas om allmänkemikalier ska undantas från skatten. instämmer endast delvis i regeringens bedömning att skatte- höjningen påverkar företagen i ringa omfattning. För att uppnå en effekt vid användning med allmänkemikalier behövs stora volymer per hektar. Det medför att även en liten höjning kan ge en betydande påverkan på företagens kostnader. Kemikalieinspektionen bedömer att den föreslagna höjningen av skatten kan ge vissa oönskade effekter. Detta p.g.a. att skatten enbart baseras på mängden verksamt ämne. Kemikalieinspektionen anser vidare att det nuvarande skattesystemet för bekämpnings- medel samt undantaget för bl.a. träskyddsmedel bör utredas. avvisar förslaget om ökad skatt på bekämpningsmedel utan återföring till jordbruks- och träd- gårdsnäringen. geologiska undersökning anser att det krävs utförligare analyser där det redogörs för vid vilken nivå skatten kan ge eftersträvade miljöeffekter. Skogsindustrierna avstyrker förslaget och är av uppfattningen att konsekvensanalyserna i promemorian är bristfälliga. 5.3.3Höjd skatt på bekämpningsmedel beräkning som gjorts i promemorian av Regeringens förslag: Skatten på bekämpnings- medel höjs från per kilogram verksam beståndsdel i bekämpningsmedlet till per kilogram verksam beståndsdel i bekämp- ningsmedlet. Ändringen träder i kraft . Promemorians förslag: överensstämmer med regeringens. I promemorian föreslogs dock att ändringen skulle träda i kraft . , och Förvaltningsrätten i har inget att erinra mot förslaget. Kommuner och Landsting, Energimarknads- inspektionen, , Avfall , Ekologiska Lantbrukarna, Forsmarks Kraftgrupp prisutvecklingen från den senaste höjningen av skatten inte är rimlig. Ett flertal remissinstanser har också lämnat synpunkter utan direkt koppling till detta lagstift- ningsärende. Skälen för regeringens förslag: Skatten på bekämpningsmedel syftar till att minska användningen av bekämpningsmedel. Detta är motiverat av hälso- och miljöskäl. Det är därför lämpligt att skatten följer den allmänna prisutvecklingen. Detta för att skatten ska bibehålla samma styrande effekt. Den nuvarande skattenivån på per kilogram verksam beståndsdel i bekämpningsmedlet har inte höjts . Om skatten på bekämpningsmedel justeras med hänsyn till den allmänna prisutvecklingen, med nivå som utgångspunkt, beräknas skatten till per kilogram verksam beståndsdel 2015. Det innebär att beräkningen av skatte- satsen sker med utgångspunkt från konsument- prisindex till konsumentprisindex . Regeringen föreslår därför att skatten på bekämpningsmedel höjs från till . Ändringen föreslås träda i kraft . Det som , Kemikalieinspektionen, Lantbrukarnas Riksför- bund, geologiska undersökningar och Skogsindustrierna anfört ändrar inte regeringens bedömning. Förslaget föranleder ändring i 2 § lagen (1984:410) om skatt på bekämpningsmedel, se avsnitt 2.3. En höjning av skatten på bekämpningsmedel med , per kilo- gram verksam beståndsdel, beräknas öka skatteintäkterna med 2015 och därefter . Effekter för myndigheter och domstolar Åtgärderna kommer att medföra vissa kostnader för för anpassningar av system, blanketter, m.m. Tillkommande kostnader för ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Förslaget bedöms inte påverka antalet mål eller på annat sätt påverka arbetsbelastningen i förvaltningsdomstolarna och inte heller medföra några ökade kostnader för andra myndigheter. Förslaget medför sannolikt att priset på bekämpningsmedel ökar något. Det medför att företag som använder bekämpningsmedel får en högre kostnad. Effekten för berörda företag bedöms dock vara ringa. Höjningen av skatten bedöms innebära att den styreffekt som fanns vid senaste höjning återupprättas. 5.4.1Ärendet och dess beredning Inom har promemorian Vissa punktskattefrågor inför budget- propositionen tagits fram (dnr Fi2014/3332). En sammanfattning av prome- förslag finns i bilaga 2, avsnitt 1. Promemorian har remitterats och innehåller bl.a. förslag om att höja skatten på naturgrus. Promemorians lagförslag i denna del finns i bilaga 2, avsnitt 2. Förslaget har remiss- behandlats. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 2, avsnitt 3. Remissyttrandena finns tillgängliga i (dnr Fi2014/3332). Regeringen föreslog i budgetpropositionen att skatten på naturgrus skulle höjas (prop. 2014/15:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor avsnitt 6.24.3). beslutade dock att avslå förslaget (bet. 2014/15:FiU1, rskr. 2014/15:29). Regeringen anser alltjämt att förslaget bör genomföras. I detta avsnitt behandlas därför förslaget. Förslaget om höjd skatt på naturgrus är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet av Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande. Lagen (1995:1667) om skatt på naturgrus infördes . Syftet med lagen är att åstadkomma bättre hushållning med en icke förnybar naturresurs och påskynda utvecklingen mot användning av alternativa material (prop. 1995/96:87, bet. 1995/96:SkU18, rskr. 1995/96:122). Vid införandet uppgick skatten till per ton naturgrus och har sedan införandet höjts två gånger. uppgår skatten till per ton. Skatt ska betalas för brutet naturgrus om utvinningen av naturgruset sker för annat ändamål än markinnehavarens husbehov och utvinningen sker med stöd av särskilda tillstånd. Den som exploaterar en naturgrustäkt är skattskyldig. I vissa fall kan en tillståndshavare bli solidariskt skattskyldig tillsammans med exploatören. 5.4.3Höjd skatt på naturgrus Regeringens förslag: Skatten på naturgrus höjs från per ton naturgrus till per ton naturgrus. Ändringen träder i kraft . Promemorians förslag: överensstämmer med regeringens. I promemorian föreslogs dock att ändringen skulle träda i kraft . , och Förvaltningsrätten i har inget att erinra mot förslaget. , Kemikalieinspektionen, Lant- brukarnas , Kommuner och Landsting, , Energi- marknadsinspektionen, , Avfall , Ekologiska Lantbrukarna, , Innovations- och Kemi- industrierna i , , , , , och Återvinningsindustrierna har inte lämnat några synpunkter på förslaget. Bergmaterialindustri (SMBI) konstaterar att användningen av naturgrus har minskat men anser att naturgrusskatten inte torde haft stor betydelse för att minska användningen. SMBI är vidare av uppfattningen att det finns andra mer effektiva medel för att få onödig naturgrus- användning att upphöra. Skatt på naturgrus kommer bara att fördyra viktigt samhälls- byggande. geologiska undersökning anser att punktskatter kan vara ett av flera effektiva verktyg för att driva igenom de politiska satta miljökvalitetsmål som åtagit sig att uppfylla. En förändring av punktskatterna kräver dock en mer komplex konsekvensanalys än den som presenteras i den remitterade promemorian. anför att den beräkning som gjorts i promemorian av prisutvecklingen från den senaste höjningen av skatten inte är rimlig. Ett antal remissinstanser har också lämnat synpunkter utan direkt koppling till detta lagstiftningsärende. Skälen för regeringens förslag: Syftet med skatten på naturgrus är att åstadkomma bättre hushållning med naturgrus och påskynda utvecklingen mot alternativa material. Naturgrus är en ändlig resurs och har sin största betydelse som vattenreningsfilter och grundvattenmagasin. Brutet naturgrus används främst som ballast för väggbyggnad, betongtillverkning och i utfyll- nadsändamål. I många fall är det möjligt att ersätta naturgrus med andra material, t.ex. krossat berg. Det är lämpligt att skatten anpassas efter förändringar i den allmänna prisut- vecklingen. Detta för att skatten ska bibehålla samma styrande effekt. Nuvarande skattenivå är per ton naturgrus och den senaste höjningen trädde i kraft . Om skatten på naturgrus justeras med hänsyn till den allmänna prisutvecklingen, med nivå som utgångspunkt, beräknas skatten till per ton naturgrus 2015. Det innebär att beräkningen av skattesatsen sker med utgångspunkt från konsumentprisindex till konsumentprisindex . Regeringen föreslår därför att skatten höjs till per ton naturgrus. Ändringen föreslås träda i kraft . Det som SMBI och geologiska undersökningar har anfört ändrar inte regeringens bedömning. Förslaget föranleder ändring i 3 § lagen (1995:1667) om skatt på naturgrus, se avsnitt 2.6. En höjning av skatten på naturgrus med per ton, per ton, beräknas öka skatteintäkterna med 2015 och därefter . Effekter för myndigheter och domstolar Åtgärderna kommer att medföra vissa kostnader för för anpassningar av system, blanketter, m.m. Tillkommande kostnader för ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Förslaget bedöms inte påverka antalet mål eller på annat sätt påverka arbetsbelastningen i förvaltningsdomstolarna och inte heller medföra några ökade kostnader för andra myndigheter. Förslaget medför att företag som bryter naturgrus får en något högre kostnad. Sannolikt kommer denna kostnad att leda till ökat pris för naturgrusanvändare. Effekten för berörda företag bedöms dock vara ringa. Höjningen av skatten bedöms innebära att den styreffekt som fanns vid senaste höjning återupprättas. 5.5Skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer 5.5.1Ärendet och dess beredning Inom har promemorian Vissa punktskattefrågor inför budget- propositionen tagits fram (dnr Fi2014/3332). En sammanfattning av promemorians förslag finns i bilaga 2, avsnitt 1. Promemorian har remitterats och innehåller bl.a. förslag om att höja skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer. Promemorians lagförslag i denna del finns i bilaga 2 avsnitt 2. Förslaget har remissbehandlats. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 2, avsnitt 3. Remiss- yttrandena finns tillgängliga i (dnr Fi2014/3332). Regeringen föreslog i budgetpropositionen att skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer skulle höjas (prop. 2014/15:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor, avsnitt 6.26.3). beslutade dock att avslå propositionen (bet. 2014/15:FiU1, rskr. 2014/15:29). Regeringen anser alltjämt att förslaget ska genomföras. I detta avsnitt behandlas därför förslaget. Förslaget om höjd skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet av Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande. Lagen (2000:466) om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer infördes och ersatte då lagen (1983:1104) om särskild skatt för elektrisk kraft från kärnkraftverk. Skatten på termisk effekt är en skatt som betalas av kärnkraftsproducenterna och som tas ut med ett fast belopp per megawatt och månad på den högsta tillåtna termiska effekten enligt de driftstillstånd som innehavarna av kärnkrafts- reaktorer beviljats. Skatten är således oberoende av hur mycket el som produceras i en kärnkrafts- reaktor. Vid införandet av skatten på termisk effekt på kärnkraftsreaktorer uppgick skattesatsen till per megawatt och månad. Efter införandet har skatten höjts . uppgår skatten på termisk effekt till per megawatt och månad. För att undvika oskäliga effekter i samband med onormala stillestånd medges avdrag när en reaktor varit ur drift som överstiger 90 kalenderdygn. Avdrag medges i sådana undantagssituationer enbart för överskjutande kalenderdygn. 5.5.3Höjd skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer Regeringens förslag: Skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer höjs från till per megawatt och månad av den högsta tillåtna termiska effekten i kärnkrafts- reaktorn. Det avdrag som medges när en kärnkraftsreaktor varit ur drift av mer än 90 kalenderdygn höjs från till per megawatt och överskjutande kalenderdygn. Ändringen träder i kraft . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. I promemorian föreslogs dock att ändringen skulle träda i kraft . Remissinstanserna: , , , , Kemikalie- inspektionen, , Energi- marknadsinspektionen, Avfall , , Geologiska undersökning, Bergmaterialindustri, , Kommuner och Landsting samt Återvinningsindustrierna har inga synpunkter eller har inte lämnat några synpunkter på förslaget. () avstyrker förslaget och anför bl.a. följande. Marknads- priser på el har halverats , förnyelseinvesteringar medför att anlägg- ningarna inte är väl avskrivna samt att förväntade nya säkerhetskrav förväntas kräva ytterligare stora investeringar . och FKA har inte någon lönsamhet med dagens marknadspriser. Den relevanta prisutvecklingen för kärnkraften borde vara elpriset, som gått ner från ca till per kWh. Lagen (2000:466) om skatt på termisk effekt är föremål för ett förhandsavgörande av EU- domstolen. Det är inte rimligt att höja en skatt vars existens kan ifrågasättas. Förslaget kan innebära att en eller flera reaktorer måste stängas av vilket kan leda till att försörjnings- tryggheten av el i prisområde 3 och 4 är hotad samt att det kommer leda till prishöjningar. Innovations- och kemiindustrierna (IKEM) avstyrker förslaget och anger att det föregår och begränsar den breda och långsiktiga uppgörelse på energiområdet som efterfrågas av regeringen. avstyrker förslaget och har i huvudsak framfört följande. Förslaget står i strid med utgångspunkterna i regeringsförklaringen och baseras på ett felaktigt antagande om den allmänna prisutvecklingen. Konsekvensanalysen bygger felaktigt på att de rörliga produktions- kostnaderna är relativt låga och på att kapital- kostnaderna i kärnkraften är väl avskrivna. Det har inte heller beaktats att lagligheten av skatten på termisk effekt är föremål för prövning. Skogsindustrierna avstyrker förslaget på grund av den inverkan det skulle få på dess medlemmars konkurrenskraft och framtida tillgång på baskraft. avstyrker förslaget av följande skäl. Det finns inget rimligt skäl att höja skatten. Det allmänna prisutvecklingen har sjunkit och det finns inte utrymme för ytterligare uttag av skatt på termisk effekt. Tidpunkten att ändra är olämplig. Skatten är ifrågasatt då den kan vara i strid med . Regeringen har aviserat tillsättandet av en . Förslaget kan ge betydande konsekvenser. Kraftigt ökade kostnader ökar risk för förtida avveckling vilket kan leda till ökad risk för brist på effekt i energisystemet. Vidare leder förtida avveckling till att skatteintäkterna minskar. har i huvudsak framfört följande. Ytterligare faktorer, utöver de som behandlats i promemorian, måste beaktas vid bedömningen av det ekonomiska utrymmet för att höja skatten. hyser oro för att ytterligare reduktioner av kärnkraftens lönsamhet kan komma att påverka ägarnas intresse av att driva produktionsanläggningarna vidare. En enkel analys grundad på Svenska kraftnäts årliga kraftbalansrapport indikerar att en stängning av 1 och 2 samt markant skulle öka risken för effektbrist i (elområde 3 och 4). Svenska kraftnäts bedömning är att en sådan situation inte kan bemästras endast med ökad förbrukarflexibilitet och ökad vindkrafts- produktion, utan att ytterligare åtgärder måste vidtas för att säkerställa en alternativ tillförsel av kraft till området. Att få till stånd ny produktion alternativt ökad importkapacitet tar tid, sannolikt i storleksordningen 5–. avstyrker förslaget samt framför i huvudsak följande. Förslaget snedvrider konkurrensen mellan olika kraftslag till kärnkraftens nackdel. Skattehöjningen motverkar målsättningen om en god och tillförlitlig tillgång på el till konkurrenskraftiga priser genom att den minskar tillgången på el, skapar osäkerhet om den framtida elför- sörjningen och verkar långsiktigt prishöjande. Prisbildningen på elmarknaden kan påverkas genom att priset går upp till följd av att investeringsnivån och kapacitetstillväxten i elproduktionen blir lägre. Detta är allvarligt för det svenska näringslivet och då särskilt för elberoende och internationellt konkurrensutsatt verksamhet. Det är en tydlig inskränkning av möjligheterna till lönsam investering i elproduktion i kärnkraftsanläggningar redan innan blocköverskridande samtal i en särskild påbörjats. Vidare påpekas att skatten har ifrågasatts ur ett EU perspektiv. Kärntekniska Sällskap har i huvudsak framfört följande. har priset på el fallit med . Slutsatsen om att kärnkraftsbolagen kan bära den kostnadsökning som den höjda skatten innebär är felaktig. Det är inte uteslutet att någon eller några reaktorer kan komma att stänga till följd av en eventuell skattehöjning. Om flera reaktorer skulle stänga kan få allvarliga problem med kraft- balansen. En stängning av en eller flera svenska reaktorer påverkar kraftigt utsläppen av klimat- gaser. avstyrker förslaget och framför i huvudsak följande. Det är viktigt att den som ska tillsättas får starta utan alltför låsta positioner och ges en möjlighet till en ordentlig genomlysning av energibehov och hur det ska uppfyllas.