prop · H3031d18 · 2015-09-21 00:00:00 — Science for Life Laboratory (SciLifeLab) har mycket framgångsrikt byggts upp av Kungl. Tekniska högskolan, , och till ett väl fungerande forsknings- centrum. Övergången till att vara en nationell resurs har genomförts väl. De tekniker som finns representerade och som utvecklas av forskarna ligger i forskningens framkant och förutom akademiska forskare används SciLifeLab för samarbeten med hälso- och sjukvården och näringslivet. överlämnade sitt förslag till nationella riktlinjer för öppen tillgång till vetenskaplig information till regeringen (U2015/00206/F). I rapporten föreslår att en grundprincip i de föreslagna nationella riktlinjerna ska vara att vetenskapliga publikationer och konstnärliga verk samt forskningsdata som ligger till grund för vetenskapliga publikationer, som är resultatet av offentligt finansierad forskning, ska vara öppet tillgängliga. föreslår att ska ha en målbild som innebär att alla vetenskapliga publikationer och konstnärliga verk, som är ett resultat av forskning finansierad av offentliga medel, ska publiceras och vara öppet tillgängliga. För forskningsdata är målbilden inte tidsbestämd, utan rådet föreslår att all forskningsdata som helt eller delvis tas fram med offentliga medel görs öppet tillgäng- liga så snart det är möjligt. lämnar i rapporten även rekommendationer för vad som behöver utredas vidare. Regeringen avser att undersöka förutsätt- ningarna för att implementera öppen tillgång till vetenskaplig information i enlighet med förslag. föreslår också i sin rapport att en nationell samordningsfunktion ska upprättas vid en för uppgiften lämplig myndighet, med uppdrag att koordinera arbetet med öppen tillgång till vetenskaplig information. Regeringen avser att undersöka förutsätt- ningarna för att ge ett nationellt samordningsuppdrag för öppen tillgång till forskningsdata. På samma sätt avser regeringen att undersöka förutsättningarna för att ge Kungl. ett nationellt samordningsuppdrag för öppen tillgång till vetenskapliga publika- tioner. har återigen visat sig framgångsrika i att genomföra stora internationella forskningsexpeditioner. har även ett utökat forsknings- samarbete med i börjat formaliseras. Detta har möjliggjorts genom bl.a. anslags- förstärkning från och Formas vilket kommer att medföra att expeditioner med till kan ske betydligt mer frekvent . ansträngningar med vidareutveckling av naturveten- skapliga station har lett till att stationen kvalitetsgodkänts. Ansträngningarna att vidare- utveckla stationen har skapat stort interna- tionellt intresse i forskarsamhället med av de besökande forskarna från internationella lärosäten, vilket ytterligare stärker som internationell forsknings- aktör. har även framgångsrikt fortsatt att vidareutveckla sekretariatets kontakter och nätverk i ett tvärvetenskapligt perspektiv genom att bl.a. inneha värdskapet för det MISTRA-finansierade forskningsprogrammet in Global Context. Beslutet av att bilda en Scientific Cooperation Task Force (SCTF) kan leda till att de internationella samarbetena inom forskning i och om underlättas. SCTF har under det kanadensiska ordförandeskapet i diskuterat hur samarbeten bäst kan främjas. Slutsatsen är att de arktiska staterna behöver ingå ett forskningsavtal. Under det amerikanska ordförandeskapet 2015–2017 kommer SCTF att förhandla om hur ett sådant ska utformas. utför sitt uppdrag som forsk- ningsbibliotek väl, inom givna ramar och med omsorg om alla de delar som ingår i myndig- hetens uppdrag. Arbetet med genomförandet av den nya lagen (2012:492) om pliktleveranser av elektroniskt material fungerar väl inom Kungl. Universitet och högskolor fortsätter att integrera nyttiggörande i sin ordinarie verksamhet. Vid många universitet är exempelvis innovationskontoret och dess verksamhet väl sammanlänkat med lärosätets övriga strategier och visioner. Inrapportering från innovationskontoren visar på skillnader i hur forskare, anställda och studenter hanteras, där vissa kontor enbart riktar sig till forskare och anställda medan andra vänder sig till alla grupper. Uppdraget till innovations- kontoren har därför förtydligats och inkluderas forskare, anställda och studenter i uppdraget till innovationskontoret att nyttiggöra forskningsbaserad kunskap (U2014/5731/UH,U2015/01103,01229,01347/ UH, U2015/02675/UH). I inrapporteringen av innovationskontorens flödestal framgår en viss minskning av antalet inkomna idéer från forskare medan antalet från studenter nästan är oförändrat. Skälen till minskningen kan vara flera. Det kan bero på att vissa innovationskontor har valt att fokusera på nya ämnesområden där antalet idéer är färre till dess att verksamheten är känd. Det kan också bero på att det ställs högre kvalitetskrav för att idéer ska registreras av innovationskontoret och i vissa fall kan definitionen av en idé ha 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 förändrats mellan inrapporteringstillfällena. Nedgången kan också förklaras av att idéflödet stabiliserats från en tidigare hög nivå. Dock krävs inrapportering för att kunna dra säkra slutsatser. Holdingbolagen som förvaltas av universitet och högskolor bedriver sin verksamhet på olika sätt. Vissa utför innovationskontorets verksam- het på uppdrag av universiteten medan andra holdingbolag huvudsakligen fokuserar på investeringar i bolag och uppdragsutbildning. Idébankerna vid holdingbolagen är i en etableringsfas och det finns skillnader i antalet hanterade idéer och licenser till idébankerna. Det kan finnas olika anledningar till detta. Kännedomen om idébanken kan vara liten och beroende på hur processen kring idébankerna är uppbyggd tas också olika antal idéer in. Sidoeffekter från idébankerna har dock framkommit på vissa universitet, där forskare efter rådgivning inom ramen för idébanken väljer att fullföra patentering och kommersialisering på egen hand, något som inte hade gjorts utan denna rådgivning. Svenska aktörer deltar fortfarande framgångsrikt i EU:s ramprogram, trots att man nu kan se att uppvisar en svagt nedåtgående utveckling i deltagandet i det tidigare ramprogrammet FP7. Betydande resurser tillförs därmed svensk forskning som svenska aktörer skapar nya nätverk och samarbeten. Under flera ramprogram har haft ett deltagande på av de beviljade medlen. I sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (FP7) låg nivån på av medlen. Historiska jämförelser av deltagandet i ramprogrammet bör dock göras med försiktighet, eftersom ramprogrammen har varit utformade på olika sätt. Konkurrensen om medlen tillgängliga i EU:s ramprogram har hårdnat genom att fler länder kan söka till programmet samt genom generellt sett nationellt minskade forskningsbudgetar. har den tillgängliga budgeten ökat gradvis under FP7 och finansieringsmöjligheterna blir framöver ännu större i och med den ökande ramprograms- budgeten från dryga under FP7 till Horisont 2020:s avsatta budget på nära . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Den ökade konkurrensen innebär att svenska intressenter behöver öka sina ansträngningar för att erhålla finansiering. Även det faktum att Horisont 2020 fokuserar på samhällsutmaningar och inkluderar innovation innebär att svenska aktörer behöver se över sina strategier för deltagande. Samverkan mellan länder och mellan sektorer blir sannolikt allt viktigare för ett framgångsrikt svenskt deltagande i Horisont . Liksom under det tidigare ramprogrammet FP7 kommer det proaktiva arbetet med att på- verka ramprogrammets utlysningar vara centralt, liksom den informations- och rådgivnings- verkssamhet som bedrivs till stöd för svenska aktörer. Eftersom innehållet i Horisont skiljer sig betydligt från FP7 kommer uppföljningen av det svenska deltagandet vara viktig för att tidigt upptäcka och förklara nivåer av deltagande i programmets olika delar. Nivån på de medel som satsas nationellt har visat sig vara en viktig förklaring till varför vissa länder lyckas bättre än andra inom ramprogrammet. Då än så länge tillhör de länder i världen som per capita satsar mest på forskning och utveckling har svenska aktörer bra grundförutsättningar. Även de satsningar på strategiska forskningsområden och strategiska innovationsområden som har presenterats i de senaste två forsknings- och innovations- propositionerna skapar goda möjligheter för deltagande. Även andra insatser som görs, t.ex. den EU-samordningsfunktion som inrättats, förväntas kunna stärka möjligheter. Erfarenheterna från deltagandet i FP7 visar att har kapacitet till ett konkurrenskraftigt deltagande. Det bör noteras att det svenska deltagandet i FP7 har varit koncentrerat till ett fåtal lärosäten och ett fåtal stora företag. Det finns därför en outnyttjad potential för svenskt deltagande. Fler lärosäten och företag bör kunna delta fram- gångsrikt i Horisont . Även statliga myndigheter, forskningsinstitut, kommuner och landsting samt civilsamhället bedöms kunna öka sitt deltagande inom ramen för befintliga resurser. Det svenska deltagandet har också avsevärt breddats, såväl aktörsmässigt som regionalt löpande för FP7. Det svenska deltagandet för utlysningar inom det () med fokus på forskningsexcellens uppvisar en nedåtgående trend för FP7 som är särskilt tydligt avseende det kvinnliga deltagandet, men även för utlysningar inom humaniora. Inför Horisont 2020 har ERC:s budget ytterligare stärkts och utgör nu av den totala programbudgeten. Det blir viktigt för att arbeta för att förbättra det svenska deltagandet inom ERC-utlysningarna, särskilt avseende dessa två utpekade områden. Utvecklingen av det Europeiska forsknings- området (ERA) är central för EU:s forsknings- politik och är en särskild målsättning i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF- fördraget). Rådsslutsatser rörande färdplanen för den fortsatta implementeringen av ERA antogs vid . Som en följd av antagandet av rådsslutsatserna uppmanas medlemsländerna att påbörja implementeringen av färdplanens åtgärder . I rådsslutsatserna om den rådgivande strukturen för ERA som antogs av Konkurrens- kraftsrådet anges bl.a. att ERAC – en kommitté som ger medlemsstaterna, rådet och strategisk rådgivning i frågor som rör ERA, ska fortsätta att se över de så kallade ERA-relaterade gruppernas mandat och koordinering. har goda förutsättningar att fortsätta vara en framgångsrik forsknings- och innovations- nation. I den ökade globala konkurrensen är emellertid det internationella samarbetet ett område som det finns skäl att stärka ytterligare t.ex. genom att eftersträva möjliga synergi- effekter med aktiviteter på EU- och interna- tionell nivå. Redan etablerade processer på EU- nivå för att detta är möjligt. Synergier med andra politikområden bör också uppmärk- sammas, bl.a. i förhållande till tillväxtländer. Svenska myndigheter och forskningsutförare har genomfört flera insatser för att stärka det internationella samarbetet. Arbetet med dessa satsningar bör fortsätta. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ska vara en kunskapsnation som är världsledande när det gäller utbildning, forskning och nya innovationer. Varje barn och ungdom, oavsett kön, bakgrund och funktions- nedsättning, ska ges en god grund att stå på och vuxna ska ha god tillgång till utbildning under hela livet. Utbildningspolitiken lägger grunden för en framgångsrik jobbpolitik där såväl inrikes som utrikes föddas kompetens effektivt ska tas till vara. Dessutom är den viktig för att ge människor tillgång till bildning för personlig utveckling och förutsättningar till ett aktivt deltagande i ett demokratiskt samhälle. Utbildningspolitiken är också en central del i arbetet för en omställning till en hållbar utveck- ling. Regeringens utbildningspolitik strävar efter att utjämna socioekonomiska skillnader och att ge alla människor möjlighet att utvecklas. Alla barn, unga och vuxna ska också ges förut- sättningar att pröva och utveckla sin förmåga och sina kunskaper till sin fulla potential oberoende av ålder, könstillhörighet och funktionsnedsättning. En redogörelse för de reformer som regeringen föreslår som berör flera områden inom skolväsendet finns i avsnitt 9.1. Det avsnittet följs av avsnitt där reformer med tyngdpunkt på specifika områden inom skolväsendet presenteras: 9.2 Förskola och grundskola, 9.3 Gymnasieskola, 9.4 Vuxen- utbildning ̶ett nytt kunskapslyft, 9.5 Universitet och högskolor och 9.6 Forskning. 9.1Investeringar för hela skolväsendet 9.1.1Nationell samling för läraryrket Skickliga och engagerade lärare är en nyckel för att vända utvecklingen i den svenska skolan, men är utvecklingen av läraryrkets status oroande. Enligt den internationella studien 2013 anser av lärare att läraryrket har hög status, och bara varannan lärare skulle välja att bli lärare igen. Även om intresset för lärar- och förskol- lärarutbildningarna har ökat något är söktrycket fortsatt relativt lågt, med endast 1,3 behöriga förstahandssökande per antagen . Enligt och riskerar det att saknas 65 000 lärare . Regeringen ser utifrån detta investeringar i höjda lärarlöner som en nödvändig åtgärd för att öka läraryrkets attraktivitet. En investering i högre löner för lärare rekommenderas även av som en åtgärd för att vända utvecklingen i den svenska skolan (Improving Schools in : An Perspective 2015). Sett ur ett jämställdhetsperspektiv finns det ett starkt samband mellan andelen kvinnor och män i ett yrke och yrkets genomsnittliga lönenivå. Eftersom läraryrket totalt sett har en väsentligt större andel kvinnor () än män () så bör satsningen också vara positiv 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 för jämställdheten i form av bättre löneut- veckling för många kvinnor. Regeringen föreslår att en investering i höjda lärarlöner genomförs. Reformen innebär att medel tillförs för höjda löner till vissa lärare i syfte att premiera skicklighet och utveckling i yrket. Reformen, som aviserades i budget- propositionen (prop. 2014/15:1) och ekonomiska vårproposition (prop. 2014/15:100), utgör en central del av den nationella samling för läraryrket som regeringen har tagit initiativ till. Modellen för detta lärarlönelyft har tagits fram i dialog med de centrala arbetsgivarorganisationerna inom skolan och lärarnas fackliga organisationer: Kommuner och Landsting, , , och . Genom lärarlönelyftet föreslår regeringen att det investeras på årsbasis i höjda lärarlöner med syfte att öka läraryrkets attraktionskraft och därigenom resultaten i skolan. Lärarlönelyftet ska bidra till en långsiktig löneförhöjning till de lärare som kommer i fråga, utöver den ordinarie lönerevisionen. Det genomsnittliga lönepåslaget uppgår till och lärare. Reformen beräknas på årsbasis omfatta ca 60 000 lärare, vilket kan jämföras med karriärtjänstreformen som fullt utbyggd omfattar ca 17 000 förstelärare. Reformen bygger på att skolhuvudmännen lokalt fattar beslut om lönehöjningar. Huvudmännen bestämmer utifrån vissa kriterier, som kommer att anges i statsbidragsförordning, hur många och vilka lärare som ska erhålla lönehöjningen och hur mycket dessa ska få i höjd lön. Reformens främsta syfte är att höja resultaten i grund- och gymnasieskolan och av medlen kommer därför att avsättas för förskoleklass, grundskola och motsvarande skolformer samt gymnasieskola och gymnasiesärskola. I övrigt kommer medel att även kunna användas för lönehöjningar inom förskola och fritidshem. För att kunna omfattas av satsningen ska en lärare uppfylla skollagens (2010:800) krav på legitimation och behörighet. Från legitimationskravet undantas dock vissa lärarkategorier som inte omfattats av skollagens krav på lärarlegitimation i samma utsträckning som andra, nämligen yrkeslärare och modersmålslärare i de skolformer som är aktuella. Även förskollärare och fritidspedagoger kommer att kunna ta del av satsningen. Som nämnts kommer villkoren för att skolhuvudmännen ska få ta del av medel för höjda lärarlöner att anges i statsbidrags- förordning. Regeringen avser att säkerställa att det sker en noggrann utvärdering av hur modellen implementeras, fungerar och hanteras av huvudmännen. Bland annat avser regeringen ge separata uppföljnings- och utvärderings- uppdrag till lämpliga aktörer vid sidan av Statens skolverks uppföljning av statsbidraget. Regeringen föreslår att det för avsätts till ett statsbidrag för höjda löner för lärare. Enskilda huvudmän ska ersättas på lika villkor som kommunala och övriga offentliga huvudmän. , när modellen etablerats och fungerar, är avsikten att medlen ska fördelas till kommunerna via det generella statsbidraget. Regeringen avser att remittera förslag till statsbidragsförordning. Den enskilt viktigaste faktorn i skolan för elevernas studieresultat är att de där möter skickliga och engagerade lärare. För att eleverna ska få behålla de skickligaste lärarna ska lärare ha möjlighet att göra karriär utan att behöva lämna undervisningen. Möjligheten att göra karriär bidrar också till att öka läraryrkets attraktivitet och i förlängningen till förbättrad undervisning och förbättrade studieresultat. Lärare kan göra karriär genom att utses till förstelärare eller lektor med därtill kopplad lönehöjning på i genomsnitt respektive per lärare och månad. har medel motsvarande 15 000 förstelärare avsatts. I tidigare budgetpropositioner har medel om beräknats , vilket motsvarar statsbidrag för löneökningar för ca 16 000 förstelärare. har dessutom i tidigare budgetpropositioner medel för motsvarande ytterligare 1 000 förstelärare beräknats. Det innebär att det beräknats för detta ändamål. Det beräknas då motsvara ca 17 000 lärare. På samma sätt som lärarlönelyftet kan bättre karriärvägar för lärare ha en positiv jämställdhetseffekt, eftersom en majoritet av lärarna är kvinnor. Systemet med karriärtjänster har genomförts med brett politiskt stöd och ger möjlighet för lärare att utvecklas i sitt yrke och öka sina löner. är det viktigt att en så omfattande reform följs upp och kvalitetssäkras. Regeringen kommer därför noggrant att följa det fortsatta genomförandet av systemet med karriärtjänster och vid behov föreslå och genomföra åtgärder för att säkerställa att lärare med karriärtjänster har tydliga och goda förutsättningar för uppdraget att utveckla och förbättra under- visningens kvalitet. Lärarutbildning för fler lärare och förskollärare Fler lärare och förskollärare Enligt kommer det att råda brist på lärare och förskollärare framöver (Trender och Prognoser 2014). bedömer i sin prognos att antalet lärare som examineras nästan behöver fördubblas jämfört med dagens nivåer för att täcka behovet av olika lärarkategorier (Redo- visning av uppdrag om prognos över behovet av olika lärarkategorier 2015). Dessutom föreslår regeringen reformer som ytterligare kommer att öka efterfrågan på behöriga lärare, t.ex. satsningen på fler anställda i lågstadiet. Därför föreslår regeringen att universitet och högskolor tillförs medel för att kunna utöka antalet platser på några av lärar- och förskollärarutbildningarna liksom på speciallärar- och specialpedagog- utbildningarna (se avsnitt 9.5.2). Regeringen föreslår också en kvalitetssatsning på lärar- och förskollärarutbildningarna (se avsnitt 9.5.3). Regeringen avser även att utöka möjligheterna att gå en särskild kompletterande pedagogisk utbildning för att attrahera fler personer med annan yrkeserfarenhet eller utbildning till läraryrket, se nedan om förslag angående stöd till särskilda kompletterande pedagogiska utbild- ningar samt särskild kompletterande utbildning för forskarutbildade. Därutöver vill regeringen bättre ta till vara pedagogisk kompetens hos nyanlända (se avsnitt 9.5.5). Ökad kvalitet i verksamhetsförlagd utbildning En stark arbetslivsanknytning är viktig inom lärar- och förskollärarutbildningarna. De verk- samhetsförlagda utbildningsdelarna (VFU) i 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 lärar- och förskollärarutbildningarna ger studenterna möjlighet att på plats i förskola och skola tillämpa sina teoretiska kunskaper och utveckla sitt praktiska yrkeskunnande. Det är viktigt att både lärosätena och skolhuvudmännen tar ansvar för att erbjuda studenterna av hög kvalitet. har fått regeringens uppdrag att genomföra en särskild uppföljning av VFU inom lärar- och förskollärarutbildningarna (U2014/3010/UH). Syftet är att följa upp olika kvalitetsaspekter när det gäller hur lärosätenas utformning och genomförande av VFU fungerar och att iden- tifiera förbättringsområden. Uppdraget ska redovisas till (Utbildnings- departementet) . –2019 pågår en försöksverksamhet med övningsskolor och övningsförskolor vid femton lärosäten i landet. Syftet är att bidra till att höja kvaliteten i VFU, bl.a. genom att stärka kvaliteten när det gäller handledningen under VFU:n och kontakterna mellan en högskola och en övningsskola eller en övningsförskola. har getts i uppdrag att följa upp och utvärdera försöksverksamheten. Regeringen följer noga utvecklingen av kvaliteten i VFU:n och avser att vid behov vidta fler åtgärder för att stärka kvaliteten i VFU:n, bl.a. utifrån vad som framkommer i ovan nämnda uppföljningar. Stöd till särskild kompletterande pedagogisk utbildning pågår försöksverksamheter med särskild kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) vid några lärosäten med syfte att bl.a. öka rekryteringen av ämneslärare i matematik, naturorienterade ämnen och teknik. Detta sker bl.a. vid och vid några lärosäten som samarbetar med organisationen for . I Teach for projekt ges studenter med en examen, och som har genomfört sin utbildning med goda studieresultat, möjlighet att läsa en KPU för att nå en ämneslärarexamen som de arbetar i en skola med låg måluppfyllelse. Regeringen ser positivt på försöks- verksamheterna och avser att fortsatt stödja dessa. Därför föreslår regeringen att totalt avsätts för ändamålet 2016. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 för verksamheten 2017 och 2018. Regeringen följer utvecklingen av pågående försöksverksamheter och avser att utvärdera dem. Särskild kompletterande pedagogisk utbildning för forskarutbildade Utöver en brist på t.ex. ämneslärare i matematik, naturorienterande ämnen och teknik råder det också brist på lektorer i skolan inom bl.a. dessa ämnen. Regeringen avser därför att genomföra en satsning på en särskild kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) för personer med examen på forskarnivå. Satsningen avses pågå och utbildningen bör anordnas vid något eller några lärosäten med relevanta förutsättningar. Utbildningen bör genomföras () och omfatta den utbildningsvetenskapliga kärnan, vilken innefattar bl.a. kunskaper om bedömning och betygssättning och didaktik, samt verksamhets- förlagd utbildning. Utbildningen bör anordnas för personer med examen på forskarnivå och som i första hand har ämneskunskaper relevanta för undervisning i matematik, biologi, kemi, fysik eller teknik. För att utbildningen ska bli attraktiv avser regeringen också att införa ett tillfälligt utbildningsbidrag till studenter som genomgår utbildningen. En särskild utvärdering av satsningen och dess effekter bör genomföras. Regeringen föreslår att det inom ramen för avsatta medel för karriärtjänstreformen avsätts 2016 för satsningen. , 2018 och 2019 beräknas avsättas . Departementspromemorian En mer flexibel ämneslärarutbildning (U2015/00500/UH) remitterades . Syftet med förslagen i promemorian är att skapa förutsättningar för universitet och högskolor att anordna en mer attraktiv ämneslärarutbildning med inriktning mot årskurs 7–9 och därmed öka söktrycket till utbildningen, inte minst i de ämnen där bristen på lärare är eller kommer att bli stor, t.ex. naturorienterade ämnen. Ärendet bereds inom . Krav vid antagning till lärar- och förskollärarutbildning Lärar- och förskollärarutbildningarna ska hålla hög kvalitet och vara eftertraktade utbildningar som är gångbara på arbetsmarknaden. Utbildningarna ska också ställa höga krav, ha god pedagogik och på bästa sätt förbereda studenterna för arbetslivet. Genom att vara attraktiva utbildningar lockas fler att söka. Att fler söker till en utbildning innebär en ökad konkurrens om platserna och därmed att kraven för att kunna antas höjs.