prop · H30333 · 2015-10-22 00:00:00 — Ett sätt att frigöra kapital för att finansiera nyinvesteringar utan att förlora ägarkontrollen är att avyttra andelar på av ägandet i befintliga anläggningar. Samverkansform i projekt, medfinansiering. – KONKURRENSKRAFTIGT OCH LEDANDE I ENERGIOMSTÄLLNINGEN? Kapitel 1 utgörs av rapportens bakgrund, syfte och metod. Kapitel 2 ska ses som ett inledande kapitel till granskningen som redogör för givna omständigheter Kapitlet beskriver grundläggande förutsättningar för på energimarknaden genom en översikt över energimarknadens aktuella utveckling. Vidare ges en beskrivning av EU:s klimat- och energimål och hur koldioxidutsläpp påverkas av EU:s mål. och 5 redovisas granskningens operationaliserade bedömningsgrunder och de fördjupade iakttagelser som ligger till grund för slutsatser och rekommendationer i kapitlen 6 och 7. Kapitel 3 behandlar revisionsfrågan om hållbarhetsmål, planering och genomförande av sin verksamhet. Kapitel 4 redovisar framväxten av hållbart företagande och ägarförvaltningens organisation63, arbetssätt och styrmedel och utgör en bakgrund till kapitel 5. Kapitel 5 behandlar revisionsfrågorna om regeringens styrning av och regeringens redovisning till . I kapitel 6 redovisas slutsatser och svaret på granskningens första revisionsfråga samt rekommendationer till . I kapitel 7 redogörs för slutsatser och svaren på granskningens andra och tredje revisionsfråga samt rekommendationer till regeringen. menar att verkställer regeringens beslut och styrning av de statliga bolagen. Allt arbete som utför görs på regeringens uppdrag och regeringen är därmed ytterst ansvarig för ägarförvaltningens arbete. När frågor av organisatorisk och administrativ karaktär behandlas har valt att tala om . I övriga fall används regeringen. 63Under granskning av organisationen och arbetssättet i har denna organisatoriskt tillhört . har ägarförvaltningen organisatoriskt flyttats till . 2Vattenfalls förutsättningar på energimarknaden I detta bakgrundskapitel beskrivs översiktligt energimarknaden samt och EU:s klimat- och energimål och hur de påverkar . 2.1.1Förutsättningarna på den europeiska energimarknaden är inte så stabila som tidigare Energibranschens förväntningar om fortsatt ökande energipriser, storskalig produktion och stark efterfrågan från industrin infriades inte på grund av den finansiella krisen /2009.64 Energipriserna steg fram till finanskrisen, om än med stora variationer mellan åren, men har sedan fallit kraftigt. kännetecknas energimarknaden av överkapacitet till följd av låg efterfrågan på el som många nya produktionsanläggningar tagits i drift. Prisnivån ser ut att bli låg framöver. har ökat sin utvinning av skiffergas och har till stor del exporterat sitt överskott av stenkol till med sjunkande kolpriser globalt som följd. EU:s gemensamma handelssystem för utsläppsrätter för koldioxid har inte fungerat som avsett. Det finns en osäkerhet hos energimarknadens aktörer om regleringens utformning både på nationell nivå och EU-nivå. Kundernas intresse för ursprungsmärkt el och värme ökar och småskalig lokal produktion växer. Omvärldsförändringarna innebär en ökad finansiell press och strategiska utmaningar för energimarknadens aktörer.65 Det finns ett behov av en ökad förmåga hos energibolagen att agera strategiskt under dessa mindre stabila och mer föränderliga marknadsförhållanden. 2.1.2Vattenfall ser över sin strategi och söker ny ägare till sin tyska brunkolsverksamhet strategi syftade till ökad lönsamhet och ökat värdeskapande, med fokus på tre huvudmarknader (, och ), tre huvudprodukter (el, värme och gas), minskad koldioxidexponering och tillväxt inom energiproduktion med låga 64Vattenfall, Års- och hållbarhetsredovisning 2013, s.10–12. – KONKURRENSKRAFTIGT OCH LEDANDE I ENERGIOMSTÄLLNINGEN? koldioxidutsläpp och inom gas.66 modifierades strategin till följd av ändrade marknadsförutsättningar och beslut att avveckla kärnkraften till 2022. Fokus för den reviderade strategin var effektivitet och kostnadsbesparingar, fortsatt stark och lönsam nordisk position samt fler åtgärder för att minska koldioxidutsläpp och tillväxt inom förnybar energi. antog tre miljörelaterade hållbarhetsmål67, vilka kan ses som en konkretisering till uppdraget i bolagsordningen.68 har en geografisk organisation indelad i två regioner – och /. Bakgrunden till den nya strukturen för verksamheten var en ökad osäkerhet om den gemensamma energimarknadens utveckling i . Avsikten var att möjliggöra för de båda regionerna att bättre hantera nationella skillnader och förändringar på energimarknaden. Bolagets strategiska och finansiella flexibilitet väntades också öka.69 fattade beslut om att utreda alternativ för ägandet av bolagets brunkolsverksamhet i Tyskland.70 vision, strategi och investeringsprogram ska ses över och kostnadsreduceringsprogrammet för 201571 utökas från två till tre miljarder kronor.72 fick som en konsekvens av den pågående strategiska översynen en ny koncernstruktur från , vilken utgörs av sex nya affärsområden: Heat, , , Distribution, Generation och Markets. ska fortsatt ha en position på den europeiska energimarknaden med fokus på utsläppsfria eller utsläppseffektiva lösningar. Brunkolsverksamheten har lagts i en separat enhet, i linje med ambitionen att hitta en ny ägare till denna del av organisationen.73 66Vattenfall, Årsredovisning 2010, s.5. 67Vattenfall, Års- och hållbarhetsredovisning 2013, s. 16. 69Vattenfalls pressmeddelande gör omfattande nedskrivningar och delar upp bolaget, och Års- och hållbarhetsredovisning 2013, s. 43. 70Vattenfalls pressmeddelande utreder alternativ för ägandet av brunkolsverksamheten, 71Vattenfall, Delårsrapport januari – , s. 2. 72Vattenfalls pressmeddelande Betydande nedskrivningar – ytterligare kostnadsbesparingar och strategisk översyn, . 73Vattenfalls pressmeddelande Ny organisation för framtida strategi, . 2.1.3Vattenfall i jämförelse med andra bolag vad gäller vindkraft och utsläppsminskningar har gjort en egen jämförelse med 14 andra europeiska energibolag som visar att bolaget 2013 låg under genomsnittet för dessa jämförelsebolag vad gäller installerad kapacitet i vindkraft, trots en tillväxt på 2008–2013. Dock överskred tillväxt kraftigt den genomsnittliga marknadstillväxten i som ökade . har också jämfört bolagets utveckling med andra bolag vad gäller utsläpp av koldioxid 2008–2013. Enligt jämförelsen har minskat sina utsläpp . Detta ligger nära den genomsnittliga minskningen för bolagen på . Statkraft minskade sina utsläpp med 70 procent74 medan Fortum och Eon ökade utsläppen respektive 4 procent.75 2.1.4Energibolagen fokuserar mer på förnybar energiproduktion En trend bland energibolagen är att alltfler av dem minskar den produktion som baseras på fossila energislag. I konkurrerar framför allt med bolagen . Fortums strategi är att bygga vidare på bolagets nordiska kärna med fokus på vattenkraft och kärnkraft. Bolaget har beslutat att avyttra sitt eldistributionsnät i , och . Fortum investerar också i kraftvärmeproduktion i Fortums strategi omfattar även satsningar på att bygga en plattform för framtida tillväxt exempelvis inom solkraft, men även forskning och utveckling inom koldioxidfria verksamheter till exempel vågkraft och nya kraftvärmekoncept är en del av Fortums strategi.76 Fortum har kontinuerligt ökat sina forsknings- och utvecklingskostnader i förhållande till omsättningen, vilket inte , Statkraft eller Eon gjort på samma sätt.77 Fortum är börsnoterat med som största aktieägare av aktierna.78 Statkraft är helägt av den och producerar till största delen vattenkraft men bolaget har även vindkraft, gaskraft och fjärrvärme i sin produktionsportfölj. Statkrafts strategiska inriktning inbegriper en satsning på europeisk flexibel kraftproduktion med satsning på vattenkraft i , på 74Vattenfall anför att detta skedde på grund av kraftigt minskat antal drifttimmar i gasanläggningar eftersom dessa med dagens pris inte var lönsamma att ha i drift. synpunkter på rapportutkast för faktagranskning, . 75Vattenfall, comparison, 2014. 76Fortum Annual Report 2013. corea-areas-of-the-strategy/, . 77Fortum, Årsredovisningar 2005–2013. 78Fortum, default.aspx, . – KONKURRENSKRAFTIGT OCH LEDANDE I ENERGIOMSTÄLLNINGEN? kontinenten och i samt även på gaskraft. Satsningen innefattar uppgraderingar av befintliga anläggningar och nyinvesteringar i vattenkraft. Bolaget satsar också på energihandel och tjänster för mindre decentraliserade producenter och på vattenkraft inom tillväxtmarknader. Statkraft ska fortsätta bygga vindkraft i , och , och man satsar även på fjärrvärme i och Sverige.79 Eon beslutade om en ny strategi och organisation som innebär att bolaget ska fokusera på förnybar energi, distribution av el genom tekniskt avancerade elnät samt kundlösningar. Konventionella anläggningar i elproduktionsverksamhet (som vattenkraft, kärnkraft, kol- och gaskraftverk), energihandel samt olje- och gasutvinningsverksamhet samlas i ett bolag som är fristående från Eon.80 2.2Vattenfalls koldioxidutsläpp i påverkas av EU:s klimatmål Avsnittet inleds med en beskrivning av bland annat och EU:s klimat- och energimål inklusive en redogörelse för EU:s handelssystem för utsläppsrätter. Detta görs mot bakgrund av att är ett av de bolag som har de största koldioxidutsläppen i och bolaget berörs av de internationella riktlinjer som och EU antagit på motsvarande sätt som Vidare redogörs för statliga bolags olika möjligheter att bidra till EU:s klimat- och energimål. 2.2.1Sveriges utsläpps- och förnybarhetsmål i en internationell jämförelse Parterna i har kommit överens om att den globala medeltemperaturen inte ska tillåtas öka med mer än jämfört med förindustriell nivå.81 Utgångspunkten för klimatpolitik är miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan, som i sin tur utgår från FN:s Det övergripande temperaturmålet gäller globala utsläpp oavsett sektor och ska ta sin del av det globala ansvaret för att ökningen inte ska bli större.82 79Statkraft, Årsrapport , s.15. 80Eons pressmeddelande, New corporate strategy: E.ON to focus on renewables, distribution networks, and customer solutions and to spin off the majority of a new, publicly listed company specializing in power generation, global energy trading, and exploration and production, . 81Sverige antog om klimatförändringar 1993, se SÖ 1993:13.Tvågradersmålet antogs i United Nations, Conference of the Parties Report of the Conference of the Parties on its sixteenth session, held in Cancùn from to . Addendum Part Two: Action taken by the Conference of the Parties at its sixteenth session, 15 2011, FCCC/ CP/2010/7/Add.1. 2008/09:MJU28, Riktlinjer för klimatpolitiken m.m., s. 28–29, rskr. 2008/09:300. EU:s grundpelare för klimat- och energipolitiken ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet gäller också för klimat-och energipolitik.83 Det svenska miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan har ett etappmål . Etappmålet gäller de verksamheter som inte omfattas av EU:s handelssystem för utsläppsrätter84 och innebär att utsläppen ska vara lägre än utsläppen . Detta motsvarar en minskning med jämfört med . Etappmålet ser ut att nås om utsläppen följer prognoserna.85 har inget eget mål om att minska utsläppen för verksamheter som omfattas av EU:s handelssystem till 2020, det vill säga den handlande sektorn. För den handlande sektorn är det EU:s mål som gäller. Regeringen presenterade 2009 följande vision ”har en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och inga nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären.”86 Visionen gör ingen avgränsning mellan den handlande och den icke handlande sektorn. Andelen förnybar energi till 2020 ska enligt det svenska målet vara av den totala energianvändningen.87 Detta mål ser ut att kunna nås.88 Inom ramen för elcertifikatsystemet89 fastställde 2010 ett nytt mål för förnybar elproduktion, motsvarande en ökning med till 2020 jämfört med 2002.90 trädde ett avtal mellan och om en gemensam marknad för elcertifikat i kraft. 2008/09:162. En sammanhållen klimat- och energipolitik – Klimat s. 11, bet. 2008/09:MJU28, rskr. 2008/09:300. 84De verksamheter som inte omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter är exempelvis bostäder, transporter, service, och jordbruk. Dessa brukar benämnas den icke handlande sektorn. Anläggningar som ingår i EU:s system för handel med utsläppsrätter är exempelvis kraftverk, förbränningsanläggningar, oljeraffinaderier, järn- och stålverk samt fabriker som tillverkar cement, glas, keramik, pappersmassa, papper och papp. Dessa anläggningar brukar benämnas den handlande sektorn. 85Riksrevisionen, RiR 2013:19, Klimat för pengarna? Granskningar inom miljöområdet 2009–2013, s. 10. 2008/09:162, En sammanhållen klimat- och energipolitik – Klimat, s. 12, bet. 2008/09:MJU28, rskr.2008/09:300, se även prop. 2010/11:100, ekonomiska vårproposition, s. 58. 2008/09:NU25. Riktlinjer för energipolitiken, s. 16, rskr. 2008/09:301. 88År uppgick andelen förnybar energi till . Energiläget 2013, s. 96. 89Elcertifikatsystemet är ett marknadsbaserat styrmedel som syftar till att öka andelen förnybar elproduktion. 2009/10:133, Höjda mål och vidareutveckling av elcertifikatsystemet, bet. 2009/10:NU16, rskr. 2009/10:279, jfr prop. 2012/13:1 UO 21 s. 38. – KONKURRENSKRAFTIGT OCH LEDANDE I ENERGIOMSTÄLLNINGEN? var färdigförhandlat och att det trädde i kraft blev den svenska utbyggnaden av förnybar elproduktion något större än vad som prognostiserats. Denna ytterligare utbyggnad kan inte tillgodoräknas i åtagande i avtalet med I praktiken innebär detta att har ett något mer ambitiöst åtagande för förnybar elproduktion än vad det av fastställda målet anger.91 2.2.2EU:s klimat- och energimål 2020, 2030 och 2050 EU har satt upp tre övergripande klimat- och energimål, som ska uppfyllas , de så kallade ”20–20–20” -målen. Målen gäller all verksamhet och omfattar både industri och hushåll. Målen anger att utsläppen av växthusgaser ska minska , att av den energi som används inom EU ska komma från förnybara energikällor och att energieffektiviseringen ska öka . Målen om minskade växthusgasutsläpp och ökad tillförsel av förnybar energi är bindande medan målet om energieffektivisering inte är bindande. Utsläppsminskningarna om minskade utsläpp till 2020 fördelas mellan den handlande och den icke handlande sektorn utifrån utsläppsnivån . Den handlande sektorn ska minska utsläppen jämfört med . Den icke handlande sektorn ska minska utsläppen jämfört med . Utsläppstaket för EU:s handelssystem är bestämt för handelsperioden – 2020. Utsläppstaket ska minska linjärt , från och med mitten av handelsperioden –2012 (det vill säga 2010).92 För sektorer utanför EU:s handelssystem för utsläppsrätter, beslutade Europarlamentet och 2009 om hur utsläppsminskningar ska fördelas mellan medlemsstaterna.93 Beslutet gäller och innebär att varje medlemsstat ska begränsa sina utsläpp för varje enskilt år genom att underskrida en linjär utsläppsbana. Startpunkten motsvarar genomsnittet av medlemsstatens verkliga utsläpp . För del ska en utsläppsminskning i den icke handlande sektorn ske till 2020 jämfört med . 91Riksrevisionen, RIR 2013:19, Klimat för pengarna? Granskningar inom miljöområdet 2009–2013, bilaga 3. 9 och rådets direktiv /87/EG av om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen och om ändring av rådets direktiv /61/EG. 93Europaparlamentets och rådets beslut nr 406/2009/EG av om medlemsstaternas insatser för att minska sina växthusgasutsläpp i enlighet med gemenskapens åtaganden om minskning av växthusgasutsläppen till 2020. har enats om ett ramverk för EU:s klimat- och energipolitik fram till 2030.94 I beslutet sattes målet för minskade utsläpp av växthusgaser till jämfört med . Målet för andel förnybar energianvändning sattes till och målet för energieffektivisering till minst 27 procent.95 EU:s mål om utsläppsminskningar till 2030 är bindande på medlemsstatsnivå. Detta mål fördelas mellan den handlande och den icke handlande sektorn. innebär att utsläppen för anläggningar inom den handlande sektorn ska minska jämfört med medan den icke handlande sektorn ska minska med 30 procent.96 Förnybarhetsmålet och energieffektiviseringsmålet är bara bindande på EU-nivå. Medlemsstaterna är fria att själva besluta om sina mål men EU-länderna ska som ett genomsnitt uppnå förnybar energi och energieffektivisering. och har uttalat att de globala växthusgasutsläppen till 2050 bör ha minskats med jämfört med nivåer, vilket för de industrialiserade länderna innebär utsläppsminskningar på 80–95 procent.97 2.2.3Styrmedel för att nå och EU:s utsläppsmål EU:s handelssystem för utsläppsrätter EU:s handelssystem för utsläppsrätter (, ETS) berör den handlande sektorn och är ett styrmedel för att minska utsläppen av växthusgaser. ETS är det första större handelssystemet för växthusgaser i världen. ETS är en av hörnstenarna i EU:s ”20–20–20” -mål. Syftet är att minska utsläppen av växthusgaser på ett kostnadseffektivt och ekonomiskt verkningsfullt sätt. Systemet bygger på principen om utsläppstak och handel med utsläppsrätter. Utsläppstaket är den totala mängden tillåtna utsläpp för systemet som helhet och för alla anläggningar som släpper ut växthusgaser. Det innebär att systemet ska säkerställa att utsläppen inte överskrider utsläppstaket. Utsläppstaket kan dock öka genom att företagen köper utsläppskrediter genom klimatinsatser 94Europeiska kommissionen, Communication from the Commission to Parliament, the Council, Economic and and , A policy framework for climate and energy in the period from 2020 to 2030, , 22.1.2014, COM (2014) 15 final. , , SN 79/14, (23–), Slutsatser om ramen för klimat- och energipolitiken . 95Målet för att förbättra energieffektiviteten 2030 med mäts i förhållande till prognoserna för den framtida energiförbrukningen. 96Energimyndigheten 2014:30, Utvecklingen på utsläppsrättsmarknaden , s. 9. , 29/30 October 2009 Presidency Conclusions, , 15265/1/09, REV 1, punkt II 7. – KONKURRENSKRAFTIGT OCH LEDANDE I ENERGIOMSTÄLLNINGEN? På så sätt ökar det faktiska antalet utsläppsrätter i handelssystemet upp till en viss gräns över utsläppstaket.98 ETS omfattar tre tidsperioder. Den första perioden var en försöksperiod som avsåg 2005–2007. Den andra handelsperioden avsåg 2008–2012. Den tredje handelsperioden kommer att löpa –2020. Anläggningar som ingår i handelssystemet får släppa ut växthusgaser, om de lämnar utsläppsrätter som motsvarar de faktiska utsläppen till respektive medlemsstats tillsynsmyndighet. En utsläppsrätt ger anläggningen rätt att släppa ut ett ton koldioxidekvivalenter . Om anläggningen har underskott på utsläppsrätter i förhållande till dess utsläpp kan anläggningen köpa fler på marknaden. Om anläggningen har överskott på utsläppsrätter kan den sälja överskottet. ETS-systemet omfattar utsläppen av växthusgaser från anläggningar inom den handlande sektorn. omfattar ETS även viss flygtrafik. utökades ETS till att också omfatta bland annat kemisk industri och företag för framställning av ammoniak och aluminium samt ytterligare gaser. Även tilldelningsprinciperna har ändrats . För den tredje handelsperioden gäller ett gemensamt utsläppstak, beslutat av Europeiska kommissionen, för hela EU. Ungefär hälften av utsläppsrätterna fördelas genom auktionering. värmesektorn får utsläppsrätter gratis.99 De nya tilldelningsprinciperna gynnar företag som har förhållandevis låga utsläpp per producerad enhet. Svenska företag kompenseras därför med betydligt fler gratis utsläppsrätter än de behöver.100 Klimatskatter är det ekonomiskt mest betydelsefulla styrmedlet inom den svenska klimatpolitiken.101 Bolag inom den handlande sektorn är undantagna koldioxidskatt men betalar delvis andra klimatskatter. Klimatskatter sätter ett pris på utsläpp på samma sätt som EU:s handelssystem för utsläppsrätter. De totala utsläppen inom handelssystemet påverkas dock inte av klimatskatter, 98Det absoluta taket regleras i den kommande så kallade RICE-förordningen. I specificeras hur stora utsläppskrediter som kan användas i EU ETS . kommer att ersätta alla tidigare regler för användandet av krediter inom EU ETS. kommer att beräkna vad innebär i praktiken för respektive anläggning i . Se bilaga 2 till RIR 2013:19, Klimat för pengarna? Granskningar inom miljöområdet 2009–2013. 99Elproduktion är inte berättigad till gratis tilldelning. 100Riksrevisionen, RIR 2013:19, Klimat för pengarna? Granskningar inom klimatområdet 2009–2013, s. 49. 101Riksrevisionen, RiR 2012:1, Klimatrelaterade skatter – Vem betalar? eftersom utsläppen i handelssystemet regleras av ett utsläppstak.102 Däremot kan klimatskatter påverka priset på utsläppsrätter genom att efterfrågan på utsläppsrätter i systemet minskar. 2.2.4 har möjlighet att bidra till EU:s klimat- och energimål elproduktion i är i stort sett fossilfri, medan bolagets elproduktion i till övervägande del är baserad på fossil kraft som ger stora utsläpp av koldioxid. koldioxidutsläpp uppgick till . Utsläppen sker till största delen i (), se figur 2.1. Figur 2.1 utsläpp av koldioxid 2014 per land, procent Källa: års- och hållbarhetsredovisning 2014, Koldioxidutsläpp pro rata, s. 153 (bearbetning). Incitamenten till åtgärder för att minska utsläppen påverkas av EU:s handelssystem EU:s handelssystem för utsläppsrätter ska ge näringslivet incitament att på lång sikt vidta reella utsläppsminskande åtgärder. Om efterfrågan på utsläppsrätter är liten sjunker priset på utsläppsrätter. Det blir då mindre lönsamt för företag att investera i teknik som minskar utsläppen. Om däremot efterfrågan på utsläppsrätter ökar stiger priset på utsläppsrätter, vilket ökar incitamenten för bolag att göra utsläppsreducerande åtgärder. finns det dock ett stort överskott av utsläppsrätter. Detta har lett till att priset på dessa sjunkit. I och med att utsläppsrätterna är billiga minskar de redan låga incitamenten för bolagen att göra reella utsläppsminskande åtgärder. En förutsättning för att utsläppen ska minska inom EU är att utsläppsrätterna tas bort från marknaden. Om detta inte sker och utsläppsrätterna i stället säljs kommer utsläppen att ske någon annanstans inom EU.103 Ett enkelt sätt 102Riksrevisionen RiR 2013:19, Klimat för pengarna? Granskningar inom klimatområdet 2009–2013, s. 50–51. 103Riksrevisionen, RiR 2013:19, Klimat för pengarna? Granskningar inom klimatområdet 2009–2013. – KONKURRENSKRAFTIGT OCH LEDANDE I ENERGIOMSTÄLLNINGEN? för bolag att bidra till minskade utsläpp på EU-nivå är därför att inte nyttja utsläppsrätter inom EU:s handelssystem. Utsläppsreducerande åtgärder kan minska utsläppen på lång sikt Eftersom handelssystemet med utsläppsrätter inte fungerar som det var tänkt104 behövs det ytterligare styrmedel på nationell nivå för att bidra till klimat- och energimålen. Sådana styrmedel kan exempelvis vara inriktade på att verka för att avveckla äldre kraftverk som har höga koldioxidutsläpp. Att sälja av kraftverk till något annat företag inom EU förändrar däremot inte de totala utsläppen inom EU. Ett annat sätt är att styra bolag mot att minska utsläppen på lång sikt genom att vidta utsläppsminskande åtgärder inom ramen för verksamheten. Genom att integrera hållbarhetsmål i affärsstrategin kan bolagen utvecklas, bli konkurrenskraftiga och skapa värde för ägaren.105 Bolag kan genom att anta miljörelaterade hållbarhetsmål som ger reella utsläppsminskande effekter också proaktivt bidra till en minskning av utsläppen inom EU. Riktlinjer för att nå EU-målen EU och har antagit FN:s tvågradersmål och ställt sig bakom bedömningen att de industrialiserade länderna bör ställa om sina ekonomier för att på så sätt kunna minska utsläppen med 80–till 2050 jämfört med 1990.106 Regeringen har, som tidigare nämnts, även antagit en vision till 2050 om att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser.107 Dessa uttalanden gäller både den handlande och den icke handlande sektorn och innebär att alla verksamheter och bolag inklusive statliga bolag ska minska sina utsläpp på lång sikt.