prop · H3031d20 · 2015-09-21 00:00:00 — utrustning avsedd för privat eller yrkesmässig användning till skydd mot hälso- och säkerhetsrisker, exempelvis flytvästar och hörselskydd, har avslutats i rådet och förhandlingar med har inletts. Kontroller och preventiva insatser på viktiga konsumentområden KOV, som har ett allmänt tillsynsansvar på produktsäkerhetsområdet, har även detta år haft produkter riktade till barn i särskilt fokus, bl.a. har en marknadskontroll av barnvagnar och badbaljor avslutats i samarbete med myndigheter i andra EU-länder. KOV har även kontrollerat barnkläder som sålts på internet. Företag vars produkter inte uppfyllt säkerhetskraven har kontaktats och informationsinsatser har vidtagits gentemot konsumenter och via media. Vidare har ett arbete med en branschöverenskommelse 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 om säkra barnkläder inletts. KOV har också kontrollerat skyddsskor och motocrosskydd, vilket resulterat i att ett flertal farliga varor tagits bort från marknaden. Ett arbete med att kontrollera personlig skyddsutrustning som används i hemmen har inletts mot bakgrund av ett stort antal olycksfall . När det gäller tjänsters säkerhet har klätterverksamhet både inomhus och utomhus granskats och vägledningar presenterats för säkrare fjäll- och snöskoterturer. Vägledningen om säkerhet vid badanläggningar, som tagits fram med anledning av ett flertal drunkningstillbud, har fått stor spridning i branschen. Stödet till konsumenter i form av information och vägledning har förbättrats väsentligt. Direktinformationen till konsumenter har förbättrats Mot bakgrund av att konsumentmarknaderna blivit mer komplicerade och eftersom konsumenterna ofta befinner sig i ett kunskapsunderläge, som de har svårt att hitta fram till ett oberoende konsumentstöd, har KOV fått i uppdrag att tillsammans med andra berörda aktörer tillhandahålla en ny konsumentupplysningstjänst per telefon och webb. Efter ett omfattande utvecklingsarbete lanserades upplysningstjänsten Hallå konsument i samverkan med övriga myndigheter, kommunerna och de branschfinansierade konsumentbyråer som finns för ett antal marknader. Intresset för tjänsten har alltsedan lanseringen varit stort. Ett omfattande arbete har lagts ned på att utveckla tillgängligheten för Hallå konsument utifrån ett funktionshindersperspektiv och Myndigheten för delaktighet har i sin uppföljning av myndigheternas tillgänglighetsarbete gett KOV högsta betyg. Ett mer utförligt informationsmaterial om rättigheter för personer med funktionsnedsättning i samband med resor har tagits fram. Omfattande insatser har också gjorts när det gäller information om hållbar konsumtion. lanserade KOV den nya webbplatsen Money from , där jämförelser kan göras av kostnader för betalningsöverföringar till andra länder. Webbplatsen, som tillkommit på uppdrag av regeringen 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 (dnr Ju2013/08747/KO), syftar till att göra det möjligt för konsumenter som vill skicka pengar till sina ursprungsländer att hitta den bästa och billigaste tjänsten och på så sätt också främja konkurrensen. Webbtjänsten har blivit certifierad av och finns nu tillgänglig på 17 olika språk. När det gäller KOV:s övriga webbplatser, framför allt , är besökssiffrorna stabila och andelen nya besökare fortsätter att vara i majoritet. Webbplatserna har gjorts mer användarvänliga, bl.a. genom förbättrad sökordsoptimering. har även webbplatserna och gjorts responsiva så att de automatiskt anpassas till olika typer av skärmar och webbläsare. Även har gjorts responsiv. För att förbättra tillgängligheten har uppläsningsfunktionen uppgraderats. Intresset för ARN:s verksamhet har ökat nämnvärt, bl.a. från journalister. Antalet besökare av FMI:s webbplats har minskat, men FMI har gjort aktiva insatser för att sprida information om sin verksamhet genom annonsering på webbplatser för bostäder och i olika dags- och kvällstidningar. Stödet till vidareinformatörer har stärkts KOV erbjuder stöd till konsumentverksamheten och budget- och skuldrådgivningen i kommunerna via webbaserat material och olika typer av utbildningar. Mot bakgrund av ett stort antal nyanställda inom den kommunala verksamheten har s.k. startpaket och introduktionsutbildningar prioriterats. Arbetsredskapet Portalen, som tagits fram för den kommunala konsumentvägledningen samt budget- och skuldrådgivningen, tas fortfarande väl emot av användarna, har uppgett sig vara nöjda eller mycket nöjda med verktyget och använder det . Sistnämnda siffra innebär en marginell sänkning jämfört med resultatet , vilket var . Antalet användarlicenser för ärendehanteringssystemet för budget- och skuldrådgivare har ökat . KOV har utvecklat systemets statistikfunktion, vilket bedöms ha betydelse för arbetet med att motverka överskuldsättning. KOV har också samverkat aktivt med olika aktörer för att nå ut till allvarligt skuldsatta med information och stöd. En utvärdering har visat att elever och lärare i huvudsak är nöjda med ett skolmaterial som KOV har tagit fram om pengar och konsumenträtt. beviljades 19 organisationer från det civila samhället det bidrag som KOV förmedlar med stöd av förordningen (2007:954) om statligt stöd till organisationer på konsumentområdet. Det inkom något färre ansökningar jämfört , vilket sannolikt beror på att KOV meddelat att bidrag till specifika projekt inte längre beviljas. Antalet konsumentorganisationer som fått bidrag är dock i stort sett oförändrat. En stor del av bidraget har använts till informationsinsatser avseende rättvis handel och hållbar konsumtion. Bidrag har även gått till organisationer som arbetar med frågor som rör ökad tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. Fortsatt genomslag för miljömärkningen Det statliga bolaget förvaltar och utvecklar på regeringens uppdrag de båda officiella miljömärkningssystemen Svanen och EU-Ecolabel (Blomman). Det statliga bidraget, som uppgick till av intäkterna, har använts för att delfinansiera arbetet med att formulera krav inom de båda miljömärkningssystemen och till att göra EU:s miljömärkningssystem mer känt på den svenska marknaden. Kännedomen om Svanen bland allmänheten är fortsatt hög, 2014. Antalet licenser för Svanen har minskat något, bl.a. till följd av skärpta krav för tryckerier och hotell. Antalet licenser för EU Ecolabel har däremot ökat något. Intresset för Svanenmärkning inom byggbranschen och när det gäller olika tjänstesektorer, bl.a. städtjänster och fordonstvätt, är fortsatt stort. En omfattande kampanj för att marknadsföra Svanen har inletts och fått stor uppmärksamhet. En översyn av EU:s miljömärkningssystem har påbörjats. Insatser för att främja hållbar konsumtion Som nämnts ovan har KOV, tillsammans med informationsansvariga miljömyndigheter, tagit fram ett omfattande informationsmaterial om frågor som rör hållbar konsumtion till upplysningstjänsten Hallå konsument. En ändring har gjorts i KOV:s instruktion om att myndigheten ska bevaka konsumenters möjligheter att agera på ett ur miljösynpunkt hållbart sätt och rapportera resultatet till . De insatser som gjorts har gett konsumenterna en bättre situation på konsumentmarknaderna i flera avseenden. Det utökade konsumentskydd som införts på vissa områden har delvis redan gett effekt. Vidare bekräftar tillsynsmyndigheternas arbete att de ytterligare åtgärder som inletts för att öka konsumentskyddet är befogade för att motverka osunda affärsmetoder. Att KOV bedrivit ett aktivt tillsynsarbete bedöms ha medverkat till att minska antalet affärsmetoder som inte överensstämmer med gällande regelverk på ett antal viktiga konsumentområden. Såväl KOV:s, MD:s, ARN:s som FMI:s verksamhet bedöms ha stärkt konsumenternas ställning, genom att antingen bidra till att konsumenternas rättigheter upprätthålls eller till att viktig praxis utvecklas. Det är positivt att antalet näringsidkare som följer har ökat något. När det gäller konsumenters möjlighet att kunna lita på att produkter är säkra har KOV på ett väl avvägt sätt arbetat med preventiva insatser och med att kontrollera säkerheten hos olika typer av varor och tjänster. Den nya konsumentupplysningstjänsten Hallå konsument ger konsumenter och olika vidareinformatörer en möjlighet att enkelt få information och vägledning i konsumentfrågor. Det är vidare positivt att antalet licenser för EU Ecolabel har ökat något. Värdefulla insatser inom området har även vidtagits av det civila samhällets organisationer. Ett nytt konsumentpolitiskt mål Flera konsumentmarknader är under snabb omvandling, vilket erbjuder nya möjligheter för konsumenterna. förändrar utvecklingen konsumenternas förutsättningar. Allt komplexare marknader riskerar att ytterligare öka konsumenternas informationsunderläge och ibland är affärsmetoderna påträngande, vilket inte minst kan skada mer utsatta grupper av konsumenter. Mot denna bakgrund och för att främja en konsumtion som är mer hållbar ur ett miljömässigt, socialt och ekonomiskt perspektiv behövs en bredare ansats inom konsumentpolitiken. Regeringen föreslår ett nytt konsu- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 mentpolitiskt mål som tar sikte på både väl fungerande konsumentmarknader och en hållbar konsumtion (se avsnitt 4.3). Nedan presenteras åtgärder och särskilda satsningar som syftar till att uppnå ett sådant mål. Strategi för att motverka överskuldsättning Tillgång till krediter ökar människors möjligheter att planera och ordna sin ekonomi och anpassa konsumtionen över tiden. Kreditmarknaden har expanderat, vilket i kombination med fler försäljningskanaler, ökat tillgängligheten till krediter. Marknadsföringen har dock blivit mer påträngande och betalningsuppläggen mer varierade, vilket försvårar för konsumenter att ta ställning till det som erbjuds. Härtill kommer att många konsumenter har bristande kunskaper om privatekonomiska frågor. Om en konsument tar ett lån utan att ha förutsättningar att kunna betala tillbaka kan konsekvenserna bli mycket allvarliga. En betalningsanmärkning får negativa konsekvenser för konsumenten och kan i värsta fall vara första steget mot överskuldsättning. Vart femte hushåll saknar enligt en ekonomisk buffert för oförutsedda utgifter. Antalet ansökningar om betalningsförelägganden ligger fortsatt på en hög nivå och mer än 400 000 personer befinner sig i register med en samlad skuld på . Ett växande antal gäldenärer har haft skulder . Problem med skulder kan leda till eller förvärra psykisk och fysisk ohälsa, vilket även kan drabba anhöriga, inte minst barn. Mot ovanstående bakgrund och för att möta ett tillkännagivande från om att regeringen bör utarbeta en strategi för hur överskuldsättning ska kunna undvikas, återkomma med förslag till konkreta åtgärder för att minska antalet överskuldsatta och ta initiativ för att öka kunskaperna om barns och ungdomars situation i överskuldsatta familjer (bet. 2010/11:CU9, rskr. 2010/11:208) presenterar regeringen härmed en strategi för att motverka överskuldsättning. Underlag till strategin är bl.a. betänkandena Överskuldsättning i kreditsamhället? (SOU 2013:78) och Ut ur skuldfällan (SOU 2013:72), liksom remissvaren på betänkandena. De av lämnade rekom- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 mendationerna i rapporten – hur fungerar samhällets stöd och insatser? (RiR 2015:14) har beaktats, liksom relevanta internationella erfarenheter. Strategin syftar till att dels motverka att enskilda får ekonomiska problem, dels hjälpa de som fått problem med skulder att förbättra sin ekonomiska situation. De preventiva insatserna handlar om att öka kunskaperna om privatekonomiska frågor och om att skapa goda förutsättningar för konsumenterna på kreditmarknaden. För konsumenter som börjat få problem med sin ekonomi är det därutöver viktigt att det finns ett lättillgängligt stöd att tillgå. Konsumenter som drabbats av en svårare typ av skuldsättning behöver normalt mer riktade stödinsatser och en aktiv hjälp att återgå till mer normala levnadsförhållanden. Strategin tar sammanfattningsvis sikte på att: –öka kunskaperna om konsumentfrågor och privatekonomi i hela samhället, –uppnå en mer ansvarsfull kreditgivning, –förbättra hanteringen av skulder till det allmänna, –bidra till ett aktivt och effektivt stöd till skuldsatta, –uppnå ett skuldsaneringsförfarande som når fram till och används av de svårast skuldsatta, och på att –särskild hänsyn ska tas till barn och unga. De åtgärder som syftar till att förebygga problem med skulder presenteras först. Utvecklingen på konsumentmarknaderna innebär fler valmöjligheter. Det är dock i många fall svårt för konsumenter att överblicka och ta ställning till utbudet utifrån de egna behoven och förutsättningarna, vilket riskerar att leda till ekonomiskt ofördelaktiga beslut. För att hjälpa konsumenter att värdera det som erbjuds och hävda sina rättigheter har KOV fått i uppdrag att tillsammans med övriga berörda aktörer ta fram den konsumentupplysningstjänst som har omnämnts ovan och som getts namnet Hallå konsument. Regeringen kommer att noga följa arbetet och har som ett led i detta gett KOV i uppdrag att löpande utvärdera tjänsten, inklusive effekter för olika samverkansaktörer. föreslår även en särskild satsning när det gäller upplysningstjänsten (se nedan). Det är viktigt att kunskaper om konsumentfrågor och privatekonomi grundläggs . Att barn och unga är väl rustade inför beslut om köp och att de har grundläggande kunskaper om hushållsekonomi blir också allt viktigare i takt med att fler näringsidkare vänder sig till allt yngre personer med olika erbjudanden. Innehållet i de kursplaner och ämnesplaner som började gälla innebär att olika aspekter av privatekonomi blivit ett tydligare inslag i undervisningen. Regeringen kommer att följa frågan. har genom sitt regleringsbrev som mål att främja konsumenternas ställning på finansmarknaden genom finansiell folkbildning. Ett flertal utbildningsprojekt har initierats, bl.a. med unga vuxna, arbetstagare och äldre kvinnor och män som målgrupp, liksom inom ramen för utbildningen i svenska för invandrare (sfi). Arbetet har fått ett bra genomslag. Det är viktigt att folkbildningen har ett tydligt fokus på krediter och skuldsättning. Skarpare sanktioner vid otillbörlig marknadsföring Marknadskommunikationen har allmänt sett blivit mer snabbrörlig och uppsökande och detta gäller inte minst marknadsföringen av krediter. Som nämnts tidigare måste ett förbudsföreläggande mot en marknadsföringsåtgärd godkännas av näringsidkaren för att få verkan. Om näringsidkaren inte godkänner föreläggandet måste KO ta ärendet till MD för prövning. I har ett lagförslag tagits fram som innebär att KO under vissa förutsättningar direkt kommer att kunna förbjuda en näringsidkare att fortsätta med t.ex. en reklamkampanj som rör krediter (Ds 2015:45). En mer ansvarsfull kreditgivning För att stärka konsumentskyddet och minska risken för att konsumentkrediter leder till överskuldsättning har regeringen gett en särskild utredare i uppdrag att överväga åtgärder för att åstadkomma en mer ansvarsfull marknad för konsumentkrediter (dir. 2015:43). De åtgärder som föreslås ska i första hand vara riktade mot snabblån. Om det bedöms lämpligt, får utredaren föreslå att åtgärderna även ska gälla andra Uppdraget ska redovisas . I uppdraget ingår att överväga följande åtgärder: Som konstaterats ovan har marknadsföringen blivit mer snabbrörlig och uppsökande inte minst när det gäller krediter och den riktar sig ofta mot utsatta grupper av konsumenter. Regeringen har därför gett utredningen i uppdrag att överväga om skärpta krav bör införas när det gäller information och marknadsföring. I detta ingår bl.a. att analysera om det i lag bör införas krav på måttfullhet och återhållsamhet. Ett krav på konsumentens undertecknande eller annan skriftlig bekräftelse skulle kunna ge konsumenten bättre förutsättningar att fatta mer genomtänkta beslut. Utredningen har därför i uppdrag att ta ställning till om det bör införas ett sådant krav. –En civilrättslig sanktionsregel vid bristande Utredningen har också i uppdrag att ta ställning till om en civilrättslig sanktionsregel bör införas vid bristande kreditprövning. En sådan påföljd som exempelvis skulle kunna innebära att konsumenten inte behöver betala tillbaka det lånade beloppet skulle öka kreditgivares incitament att noga bedöma konsumenters ekonomiska förmåga. Utredningen ska även utveckla vilka krav som ska ställas på en kreditprövning. Det finns inte någon specifik begränsning av kreditgivarens möjlighet att ta ut kreditränta eller dröjsmålsränta. I stället gäller generella regler om ocker och oskäliga avtalsvillkor. Det är dock svårt att på förhand avgöra om det föreligger ocker i det enskilda fallet. Regeringen har därför gett utredningen i uppdrag att ta ställning till om det bör införas en begränsning av den kreditränta och dröjsmålsränta som får tas ut (räntetak). Ett räntetak skulle kunna leda till att en kreditgivare blir mer noggrann med sin utlåning. Genom ett räntetak skulle också risken minska för att konsumentens kostnader för lånet eskalerar. För snabblån med en längre löptid och för snabblån där konsumenten är i dröjsmål med betalningen finns det en risk att kostnaderna för 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 krediten blir svåra för konsumenten att hantera. Förutom ränta kan konsumenten med tiden behöva betala t.ex. aviavgifter, påminnelseavgifter och inkassokostnader. Utredningen har därför i uppdrag att ta ställning till om det bör införas en begränsning av det totala belopp som en konsument ska kunna bli skyldig att betala. –En begränsning av möjligheten att förlänga lån I vissa situationer kan det finnas goda skäl för en konsument att förlänga ett lån. Sådana förlängningar riskerar dock att leda till att skulden snabbt ökar och att konsumenten leds in i djupare skuldsättning. Utredningen ska därför ta ställning till om det bör införas en begränsning av möjligheten att förnya eller förlänga en konsumentkredit. Motverka skuldsättning i samband med spel om pengar En skuldsättning kan ha orsakats av spel om pengar. Undersökningar visar att färre personer spelar för mer pengar och att spelberoendet, inte minst bland unga män, ligger på oroväckande nivåer samt att marknadsföringen för spel ökar. Regeringen avser att omreglera spelmarknaden i syfte att säkerställa ett högt konsumentskydd, sociala hänsyn och en måttfull marknadsföring (se utg. omr. 17 avsnitt 2.6.7 och avsnitt 17). I detta ingår att överväga om förbudet mot spel på kredit behöver ses över och skärpas. Förbättrad hantering av skulder till det allmänna hade 187 000 medborgare skulder enbart till staten. Det kan exempelvis handla om tv-avgifter, studiemedelsavgifter, felparkeringsavgifter eller underhållsstöd. När en fordran överlämnas till för indrivning kan det få negativa konsekvenser för enskilda, bl.a. i form av betalningsanmärkningar. Ett arbete har inletts alternativt planeras hos de myndigheter som överlämnar många fordringar till (, Transportstyrelsen, Radiotjänst, [CSN], och ) med att utveckla rutiner och arbetssätt som innebär att de, så långt det är möjligt, själva driver in fordringarna. Syftet är att motverka att skulder överlämnas till för indrivning utan att alla andra möjliga åtgärder först har vidtagits av berörd myndighet. och pågående liknande arbete hos bl.a. Radiotjänst och CSN 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 har visat på goda resultat. Om inte detta arbete får avsedd effekt kommer ytterligare åtgärder att övervägas. Det har i betänkandet Mer trygghet och bättre försäkring (SOU 2015:21) föreslagits att arbetsgivare på elektronisk väg ska rapportera inkomst för sina anställda enligt kontantprincipen. Det skulle kunna minska risken för skuldsättning till följd av att bidrag, exempelvis bostadsbidrag och underhållsstöd, betalas ut utifrån inaktuella inkomstuppgifter, ett problem som inte minst påtalat. Betänkandet har remitterats och bereds inom . Mer kraftfull budget- och skuldrådgivning Budget- och skuldrådgivning är en obligatorisk verksamhet för kommunerna. Budget- och skuldrådgivarna i kommunerna ska genom olika former av ekonomisk rådgivning bidra till att förebygga skuldproblem och hjälpa skuldsatta personer att finna en lösning på sin situation. Sistnämnda kan t.ex. handla om att aktivt medverka till en skuldsanering. Budget- och skuldrådgivare kan också vara behjälpliga när det gäller att försöka uppnå frivilliga överenskommelser med näringsidkare. KOV har ett ansvar för att ge stöd till budget- och skuldrådgivare i kommunerna genom information, utbildning och tillhandahållande av handläggningsstöd. KOV genomför även utvärderingar av kommunernas budget- och skuldrådgivning. I en fördjupad studie av budget- och skuldrådgivarnas verksamhet, som regeringen gett KOV i uppdrag att utföra, bekräftas tidigare kända uppgifter om att omfattningen och kvaliteten på budget- och skuldrådgivningen varierar, liksom att verksamheten är relativt okänd. Regeringen avser att lämna ett uppdrag till KOV att i samråd med tillsynsmyndigheten för vård och omsorg (), och andra berörda aktörer ta fram rekommendationer när det gäller budget- och skuldrådgivning. Regeringen bedömer att ett sådant underlag kan vara av värde i samband med utveckling och uppföljning av budget- och skuldrådgivningsverksamheten i kommunerna. Regeringen överväger i detta sammanhang, utifrån förslag i betänkandet Ut ur skuldfällan (SOU 2013:72), lagändringar som förtydligar vad den obligatoriska budget- och skuldrådgivningen innebär. Strukturellt samarbete för att motverka problem med skulder Det finns många kvinnor och män med skuldproblem som inte vänder sig till budget- och skuldrådgivningen i kommunerna. Som framgått ovan hänger det delvis samman med att det är en relativt okänd verksamhet. Men det kan även bero på skamkänslor eller en svår livssituation. KOV har i ovan nämnda studie förordat mer uppsökande och riktade insatser gentemot ekonomiskt utsatta personer. Regeringen avser att ge KOV i uppdrag att i samverkan med och andra berörda myndigheter verka för ett strukturellt samarbete mellan samhällsaktörer som genom uppsökande verksamhet direkt eller indirekt kan bidra till att motverka problem med skulder. Ett samarbete bör härvid t.ex. eftersträvas med , psykiatrin, Kriminalvården och det civila samhällets organisationer. Förutom att åstadkomma mer skräddarsydda insatser tydliggör ett sådant uppdrag olika aktörers roller, vilket bör leda till högre effektivitet. Skuldsanering som når fram till och används av de svårast skuldsatta Möjligheten till skuldsanering, som infördes , innebär att en svårt skuldsatt person kan få sina skulder avskrivna och börja om på nytt. Skuldsanering innebär att en samlad avveckling görs av den skuldsattes skulder. Antalet personer som ansöker om och beviljas skuldsanering har ökat kontinuerligt. ansökte drygt 10 000 personer om skuldsanering, varav var män och var kvinnor. Det finns dock ett stort antal ytterligare personer som skulle kunna få skuldsanering om de ansökte om det. Om fler skuldsatta får sina skulder sanerade skulle det, vid sidan av den lättnad detta innebär för individerna själva, vara en stor fördel för samhället. Med utgångspunkt i betänkandet Ut ur skuldfällan (SOU 2013:72) pågår ett arbete med att ta fram lagförslag som syftar till att få fler s.k. evighetsgäldenärer att ansöka om och genomgå skuldsanering. En bärande tanke är att förenkla förfarandet för den skuldsatte. En särskild satsning görs för att möta de utökade krav som förslaget kommer att ställa på (se utg.omr. 3 avsnitt 5). Särskild hänsyn till barn och unga I betänkandet Överskuldsättning i kreditsamhället? (SOU 2013:78) redovisas konsekvenser för barn och unga i svårt skuldsatta familjer. Det anges bl.a. att ca 161 000 barn lever i familjer med skulder hos . Bland dessa lever ca 38 000 i familjer som står under löneutmätning och ca 7 500 i familjer som genomgår skuldsanering. Det finns sannolikt också ett stort antal barnfamiljer som har skuldproblem utan att finnas med i register.