prop · H3034 · 2015-10-20 00:00:00 — Genom ett delbetänkande, som avlämnades , lämnade utredningen förslag som gällde bl.a. frågor om stadgeändringar i ekonomiska föreningar och formerna för föreningsstämma. Utredningen lade också fram förslag som syftade till att minska föreningarnas administrativa kostnader. I detta slutbe- tänkande redovisar utredningen resultatet av sitt arbete i de övriga frågor som uppdraget har aktualiserat. I det följande sammanfattas de viktigaste förslagen i slutbetänkandet. En ny lag om ekonomiska föreningar (avsnitt 4) Utredningen har funnit att lagstiftaren liksom bör tillhandahålla ett ändamålsenligt regelverk för näringsverksamhet som bedrivs gemensamt och utan personligt ansvar, dvs. sådan verksamhet som ofta bedrivs i form av en ekonomisk förening. Regelverket bör även framöver vara utformat så att det ger goda förutsättningar för att verksamheten drivs enligt vedertagna kooperativa principer men det bör ge verk- samhetens utövare, dvs. medlemmarna, stort utrymme att själva besluta i vilken utsträckning dessa principer ska få genomslag i verksamheten. Regelverket bör vidare vara enkelt att tillämpa och tillhandahålla lös- ningar på de olika slag av problem som kan uppkomma i gemensamt be- driven näringsverksamhet. Eftersom det är medlemmarna som känner verksamheten bäst, bör regelverket vidare vara utformat så att det inte onödigtvis hindrar medlemmarna att gemensamt besluta om hur verk- samheten ska organiseras och drivas. Begränsningar i medlemmarnas möjligheter att genom stadgebestämmelser eller på annat sätt överens- komma om verksamhetens organisation och förvaltning bör därför upp- ställas endast om sådana begränsningar kan motiveras med minoritets- eller borgenärsskyddsintressen, vissa allmänna intressen (såsom brotts- bekämpningsintresset och fiskala intressen) eller intresset av att upprätt- hålla associationsformens status och goda anseende. Utredningen har mot bl.a. denna bakgrund funnit att det finns ett behov av ett flertal materiella ändringar i regelverket kring ekonomiska före- ningar, att det på andra punkter behövs förtydliganden och klarlägganden och att det även bör göras omfattande språkliga och lagtekniska föränd- ringar. De ändringar som bör göras är enligt utredningens bedömning så omfattande att de inte lämpligen kan göras inom ramen för den nuvar- ande föreningslagen. Utredningen föreslår därför att föreningslagen er- sätts med en ny lag om ekonomiska föreningar. Det lagförslag som utredningen lägger fram har getts i huvudsak sam- ma systematik som aktiebolagslag. Även i vissa materiella hän- seenden har aktiebolagslagens motsvarande bestämmelser tjänat som förebild. Ett flexiblare regelverk (avsnitt 5) Ekonomiska föreningar verkar under förhållanden som varierar avsevärt, t.ex. i fråga om medlemsantal och verksamhetens omfattning. Mot denna bakgrund har utredningen övervägt om det bör införas särskilda regel- verk för vissa kategorier av ekonomiska föreningar. Utredningen har dock besvarat denna fråga nekande. I stället föreslår utredningen att det i större utsträckning än blir möjligt för enskilda ekonomiska före- ningar att avvika från lagens bestämmelser genom särskilda stadgebe- stämmelser. I lagförslaget framhålls också den allmänna principen att de bestämmelser i lagen som är uppställda till medlemmarnas skydd kan åsidosättas om samtliga medlemmar är överens om det. Grunddragen hos en ekonomisk förening (avsnitt 6) gäller ett antal förutsättningar för att en förening ska godtas som en ekonomisk förening. En första förutsättning är att föreningen ska ha till ändamål att främja medlemmarnas ekonomiska intressen. Utredningen föreslår ingen änd- ring i detta avseende. Utredningen har övervägt om det bör vara möjligt att bilda eller driva ekonomiska föreningar som huvudsakligen har ett all- männyttigt eller ideellt syfte men har kommit fram till att detta inte är lämpligt, bl.a. därför att det skulle leda till en otydlighet i gränsdrag- ningen mellan ekonomiska och ideella föreningar. Liksom ska dock ekonomiska föreningar med blandade ändamål godtas under förut- sättning att det huvudsakliga syftet är att främja medlemmarnas eko- nomiska intressen. En andra förutsättning för att en förening ska godtas som ekonomisk förening är att föreningen bedriver ekonomisk verksamhet och att denna, som huvudregel, bedrivs i själva föreningen. Utredningen föreslår att kravet på att föreningen bedriver ekonomisk verksamhet ska bestå men att det klargörs att en mindre del av verksamheten kan vara av annat slag. När det gäller frågan var den ekonomiska verksamheten ska bedri- vas föreslår utredningen att huvudregeln i fortsättningen ska vara att den ekonomiska verksamheten ska bedrivas i föreningen eller i ett dotter- företag till föreningen. I det senare fallet ska det – till skillnad från – inte tillmätas någon betydelse vem som äger övriga andelar i dotter- företaget. Det ska vidare alltid vara möjligt att bedriva viss mindre del av verksamheten utanför den ekonomiska föreningens koncern. Dessutom föreslår utredningen att det införs en möjlighet att förlägga en större del av verksamhet, dock inte hela, i ett eller flera andra företag som inte är dotterföretag, s.k. extern verksamhet. En förutsättning för detta ska vara att föreningen har träffat avtal med det eller de andra företagen och att avtalet säkerställer att föreningen har ett betydande inflytande över den aktuella verksamheten. För en ekonomisk förening gäller också ett tredje krav, nämligen att medlemmarna deltar på visst sätt i den ekonomiska verksamheten. I denna del föreslår utredningen att huvudregeln även fortsättningsvis ska vara att alla medlemmar ska ha en avsikt att delta i verksamheten. Att enbart bidra till föreningen med pengar ska därvid inte anses som del- Utredningen föreslår emellertid att en ekonomisk förening ska kunna anta medlemmar som inte har för avsikt att delta i föreningens verksamhet på annat sätt än genom att betala en medlemsinsats (inve- sterande medlemmar). En förutsättning för att investerande medlemmar ska få antas ska vara att det finns bestämmelser om detta i föreningens Investerande medlemmar ska i princip ha samma rösträtt som Förslaget innehåller dock särskilda bestämmelser om ”röstviktning” som är avsedda att begränsa de investerande medlem- marnas inflytande i föreningen. Bildande av ekonomisk förening (avsnitt 7) Utredningen har övervägt om kravet på ett visst lägsta antal medlemmar i en ekonomisk förening bör sänkas från tre till två men har funnit att det även i fortsättningen bör krävas att det finns minst tre medlemmar i fö- reningen. Utredningen föreslår att huvuddragen för bildandet av en ekonomisk förening klargörs i lagtexten. I den föreslagna lagtexten klargörs också att de som bildar föreningen måste vara tre fysiska eller juridiska perso- ner och att dessa i samband med bildandet ska gå in i föreningen. De som bildar föreningen – i lagen benämnda stiftare – ska inte få vara under- åriga eller i konkurs, ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § eller vara underkastade näringsförbud. Föreningens medlemmar (avsnitt 8) gäller, enligt den s.k. öppenhetsprincipen, att en ekonomisk före- ning är skyldig att anta nya medlemmar. Principen är dock inte absolut utan en förening kan vägra utomstående inträde i föreningen om det finns särskilda skäl. Utredningen föreslår att huvudregeln även i den nya lagen ska vara att en ekonomisk förening är öppen för nya medlemmar och att föreningen ska kunna vägra medlemskap om det finns särskilda skäl för det. Principen jämkas dock så att föreningen får något större möjligheter att vägra utomstående inträde. Det sker genom införandet av en bestäm- melse om att medlemskap kan vägras om antagandet av nya medlemmar skulle innebära företagsekonomiska risker för föreningen. Förslaget inne- bär vidare att det ska vara möjligt att vägra medlemskap om sökanden inte uppfyller de krav som med hänsyn till arten eller omfattningen av föreningens verksamhet bör ställas på medlemmarna i föreningen. anses medlemmarna i en ekonomisk förening ha en rätt att an- vända sig av föreningens tjänster. I fråga om producentkooperativ brukar föreningens motsvarande skyldighet benämnas mottagningsplikt. Ut- redningen har övervägt om denna mottagningsplikt bör jämkas eller komma till tydligare uttryck i lagen men har inte funnit något behov av detta. Medlemsförteckningen (avsnitt 9) En ekonomisk förening ska föra en medlemsförteckning som ska innehålla vissa i lagen särskilt angivna uppgifter. Det är utredningens uppfattning att denna medlemsförteckning är av central betydelse för fö- reningens verksamhet. Utredningen föreslår därför förtydliganden och tillägg vad gäller medlemsförteckningens innehåll, däribland bestämmel- ser om att personnummer för nya medlemmar ska tas in i förteckningen. Utredningen föreslår också bestämmelser om hur förteckningen ska be- varas och bestämmelser om att föreningens revisor eller lekmannarevisor (se avsnitt 11) ska granska att förteckningen förs på rätt sätt. Utredningen har också behandlat den kritik som den mellanstatliga organisationen har framfört mot svensk lagstiftning vad gäller möjligheterna att få information om vem som är den verklige förmånsta- garen i svenska juridiska personer. Utredningen menar att de föreslagna förändringarna i regelverket kring medlemsförteckningen är ett rimligt sätt att möta denna kritik. Föreningens ledning (avsnitt 10) När det gäller bestämmelserna om den ekonomiska föreningens styrelse anpassas dessa genom utredningens förslag i allt väsentligt till mot- svarande reglering för privata aktiebolag i aktiebolagslagen. Det innebär bl.a. att det i förslaget klargörs att en ekonomisk förenings styrelse är skyldig att fortlöpande bedöma föreningens ekonomiska situation. I för- slaget klargörs även att styrelsen, om den delegerar vissa uppgifter till en eller flera av sina ledamöter eller till andra, ska handla med omsorg och fortlöpande kontrollera om delegationen kan upprätthållas. Förslaget innebär vidare ett förbud mot att styrelsen eller en enskild styrelse- ledamot utser nya styrelseledamöter. Utredningen föreslår ingen förändring i den nuvarande bestämmelsen om att styrelsen i en ekonomisk förening ska ha minst tre ledamöter och att dessa som huvudregel ska vara medlemmar i föreningen. Förslaget innebär dock större möjligheter än att i stadgarna bestämma att andra än medlemmar får utses till styrelseledamot. Genom förslaget tas det nuvarande kravet på att vissa större ekono- miska föreningar ska ha en verkställande direktör bort. Styrelsen i en ekonomisk förening föreslås kunna utse en verkställande direktör med uppgift att sköta den löpande förvaltningen, även om föreningens stadgar inte innehåller något om detta. Förslaget innebär vidare att det införs bestämmelser om s.k. ställföre- trädarjäv, dvs. bestämmelser om att en person som är ställföreträdare i två associationer är jävig när de båda associationerna rättshandlar med varandra. får ett beslut att utse någon till styrelseledamot, verkställande direktör eller särskild firmatecknare i en ekonomisk förening verkan i och med att beslutet fattas eller från den senare tidpunkt som anges i beslutet. Detsamma gäller beslut att entlediga någon från ett sådant upp- drag. Utredningen föreslår att ändringar i styrelsens sammansättning samt beslut att utse eller entlediga en verkställande direktör eller särskild firmatecknare i stället ska få verkan tidigast då anmälan om ändringen kommer in till . vad som gäller enligt aktiebolagslagen. Revision och annan granskning (avsnitt 11) måste alla ekonomiska föreningar ha minst en revisor och alltså vara föremål för revision. För det stora flertalet ekonomiska föreningar finns dock inte något krav på att revisorn ska vara en auktoriserad eller godkänd revisor. Utredningens förslag innebär att begreppet revision renodlas till att avse enbart granskning genom en auktoriserad eller godkänd revisor. I den utsträckning en förening på grund av lag eller föreningens eget beslut utser en revisor ska han eller hon alltså vara en auktoriserad eller god- känd revisor. Utredningen föreslår att revisionsplikten begränsas till att gälla endast vissa större föreningar. Kravet på revisor ska gälla före- ningar som uppfyller minst två av följande tre villkor: 1.medelantalet anställda i föreningen har under de senaste två räken- skapsåren uppgått till mer än 50, 2.föreningens redovisade balansomslutning har för vart och ett av uppgått till mer än och 3.föreningens redovisade nettoomsättning har för vart och ett av uppgått till mer än . Dessutom ges en medlemsminoritet möjlighet att påkalla att det utses en revisor. En förening som inte är skyldig att ha någon revisor ska kunna besluta att det ändå ska finnas en eller flera revisorer i föreningen. Utredningen föreslår vidare att det i den nya lagen tas in bestämmelser om att ekonomiska föreningar ska kunna bli föremål för allmän gransk- ning som ska genomföras av en eller flera lekmannarevisorer. När det gäller föreningar som inte har någon revisor föreslås huvudregeln vara att det ska finnas en eller flera lekmannarevisorer för allmän granskning av föreningen. Föreningen ska emellertid kunna ”välja bort” den allmänna granskningen genom stadgebestämmelser om detta. Bestämmelserna i förslaget om den allmänna granskningens innehåll har utformats med motsvarande bestämmelser i aktiebolagslagen som förlaga. Medlemsinsatserna (avsnitt 12) Enligt utredningens förslag ska medlemmarna liksom erlägga en i stadgarna bestämd medlemsinsats (i utredningens förslag benämnd obli- gatorisk insats). En avgående medlem ska, liksom , som huvud- regel ha rätt att få tillbaka de medlemsinsatser som han eller hon har be- talat. En förening kan också besluta om s.k. insatsemission, vilket inne- bär att en del av föreningens fria egna kapital tillgodoförs medlemmarna som ”emissionsinsatser”. En avgående medlem har som huvudregel ock- så rätt att få utbetalat de emissionsinsatser som har tillgodoförts honom eller henne. Utredningen föreslår inga förändringar vad gäller möjlighe- ten att göra insatsemissioner men lämnar förslag till klargörande bestäm- melser om förfarandet vid ett beslut om insatsemission. Utredningen har övervägt om det bör vara möjligt att vid en medlems avgång ur föreningen betala medlemmen ett högre belopp än insatsens (inklusive eventuella emissionsinsatsers) nominella värde. Utredningen har dock kommit till slutsatsen att medlemsinsatser som huvudregel ska återbetalas på samma sätt som , dvs. högst till nominellt värde. För arbetskooperativ föreslås dock en möjlighet att, om samtliga röstberätti- gade medlemmar är ense om det, införa stadgebestämmelser om att av- gående medlemmar ska ha rätt att få ut ett högre belopp, dock högst det belopp som motsvarar medlemmens andel i föreningens egna kapital vid tiden för avgången. Bestämmelserna om utbetalningar till avgående medlemmar i arbets- kooperativ föreslås gälla även för kooperativa hyresrättsföreningar. kan de ekonomiska rättigheter som följer med medlem- skapet, andelen, överlåtas. Däremot är det inte alldeles klart i vilken ut- sträckning delar av de rättigheter som ingår i andelen kan överlåtas sepa- rat. Utredningen föreslår bestämmelser som klarlägger i vilken utsträck- ning så är fallet. Förlagsinsatser (avsnitt 13) Enligt den nuvarande föreningslagen kan en ekonomisk förening i stadgarna besluta att medlemmar eller andra får tillskjuta s.k. förlags- insatser. Utredningen föreslår att regleringen av förlagsinsatser överförs till den nya lagen utan några ändringar i sak. I ett avseende föreslås dock en förändring. gäller den begränsningen att summan av förlagsin- satser från andra än medlemmar inte får överstiga summan av andra då inbetalda medlemsinsatser och emissionsinsatser. Utredningen föreslår att denna lagens begränsning tas bort och att det överlämnas till den enskilda föreningen att avgöra om det ska finnas begränsningar av detta slag. Kapitalskydd i ekonomiska föreningar (avsnitt 14) Föreningslagens bestämmelser om kapitalskydd (borgenärsskydd) upp- visar stora likheter med den reglering som fanns aktiebolags- lag. Utredningen föreslår att bestämmelserna nu så långt möjligt utfor- mas på samma sätt som de motsvarande bestämmelserna aktie- bolagslag. I linje med detta föreslår utredningen att begreppet värdeöverföring in- förs i de kapitalskyddsbestämmelser som gäller för ekonomiska före- ningar. Med ”värdeöverföring” ska avses affärshändelser som medför att föreningens förmögenhet minskar och som inte har rent affärsmässig karaktär för föreningen eller är ett naturligt led i föreningens ekonomiska relation med medlemmarna. Värdeöverföringar från en ekonomisk före- ning ska i princip endast kunna ske enligt bestämmelserna om vinstut- delning, gottgörelse, minskning av reservfonden för återbetalning till medlemmarna och gåva till allmännyttigt ändamål. lemmars samtycke ska dock värdeöverföringar kunna ske även på annat Lagens borgenärsskyddsregler föreslås gälla för alla slag av värdeöver- föringar till medlemmar eller andra. Förslaget innehåller en beloppsspärr som anger den yttersta gränsen för hur stora värdeöverföringar som får ske; för att värdeöverföringar ska få ske ska krävas att det finns full täck- ning för föreningens bundna egna kapital efter värdeöver- Beloppsspärren kompletteras i förslaget av en allmän försiktig- Enligt denna får en värdeöverföring ske endast om den fram- står som försvarlig med hänsyn till de krav som verksamhetens art, om- fattning och risker ställer på storleken av föreningens egna kapital samt föreningens konsolideringsbehov, likviditet och ställning i övrigt. Utredningen föreslår att styrelsen inför beslut om vinstutdelning och gottgörelse ska upprätta ett yttrande som belyser föreningens möjligheter att göra värdeöverföringar. Utredningen föreslår också att vinstutdelning och gottgörelse inte ska få ske med högre belopp än vad styrelsen fö- reslår eller godtar. är en ekonomisk förening skyldig att göra årliga avsättningar av årets vinst till reservfonden. Utredningen föreslår att denna skyldighet tas Upplösning av ekonomiska föreningar (avsnitt 15) Eftersom föreningslagens bestämmelser om fusion fick sin nuvarande ut- formning så sent som , har utredningens översyn av dessa be- stämmelser föranlett endast ett mindre antal förslag till ändringar. dessa märks förslaget att det ska kunna utgå s.k. fusionsvederlag till medlemmar vilkas rättigheter minskar i värde genom fusionen. ska fusionsplanen normalt inte behöva godkännas annat än av föreningsstämman i överlåtande föreningar. att en minoritet om av de röstberättigade i den över- tagande föreningen ges rätt att begära att fusionsplanen även ska god- kännas på föreningsstämman i den föreningen. Det föreslås vidare att borgenärerna i samtliga föreningar som deltar i fusionen – inte bara som i dag överlåtande föreningars borgenärer – ska underrättas om en före- stående fusion och ha rätt att motsätta sig att fusionsplanen verkställs. Borgenärerna i den övertagande föreningen ska dock inte involveras om det av ett revisorsyttrande framgår att fusionen inte innebär någon fara för dessa borgenärer. – Om alla medlemmar i samtliga de föreningar som deltar i fusionen har undertecknat fusionsplanen ska ett något förenklat förfarande kunna tillämpas utan vare sig registrering av fusionsplanen eller beslut på föreningsstämma. Utredningen har inte identifierat något behov av bestämmelser om delning av ekonomiska föreningar i allmänhet. Något förslag till sådana bestämmelser lämnas därför inte. Utredningen föreslår en viss utvidgning av styrelsens skyldighet att hänskjuta frågan om föreningen ska gå i likvidation till förenings- Enligt förslaget ska styrelsen göra detta om det p.g.a. inträf- fade förluster eller av annan orsak finns skäl att anta att föreningens ställ- ning fortgående kommer att försämras så att föreningens skulder och avsättningar inte täcks av tillgångarna, om det annars råder betydande osäkerhet om föreningens ekonomiska möjligheter att fortsätta sin verksamhet och om antalet medlemmar i föreningen har varit mindre än tre. Bestämmelserna om när ska besluta att en ekonomisk förening ska gå i likvidation (s.k. tvångs- likvidation) kompletteras med regler om att sådant beslut ska fattas om en förening är skyldig att självmant eller på verkets anmaning ge in vissa redovisningshandlingar men inte har gjort detta. Liksom ska, enligt förslaget, en ekonomisk förening kunna tvingas i likvidation om antalet medlemmar i föreningen har gått ner under tre. Dock förlängs den tid som en förening har på sig att återställa medlemsantalet från . Vissa frågor om dispens (avsnitt 16) Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan ge dispens från några av de krav som uppställs i föreningslagen. Utred- ningen har haft i uppdrag att överväga vilka materiella kriterier som bör gälla för sådana dispenser. I utredningens förslag behålls enbart en dispensbestämmelse – undantag från skyldigheten för vissa mycket stora ekonomiska föreningar att ha en auktoriserad revisor eller en godkänd revisor som har avlagt revisorsexamen – och i den delen föreslår utred- ningen att de materiella förutsättningarna för dispens preciseras. Utred- ningen föreslår också att beslut av detta slag alltid ska fattas av Bo- lagsverket och att beslut i ett sådant ärende ska överklagas till allmän förvaltningsdomstol. – Utredningen föreslår att den motsvarande di- spensbestämmelsen i aktiebolagslagen ändras på samma sätt. Avveckling av lagen om medlemsbanker (avsnitt 17) En medlemsbank är ett kooperativt företag som uppvisar betydande lik- heter med ekonomiska föreningar. Bestämmelser om medlemsbanker finns främst i lagen (1995:1570) om medlemsbanker. Enligt utredningens direktiv ska denna lag avvecklas och i stället ska det tas in särskilda be- stämmelser om medlemsbanker i lagen om bank- och finansieringsrö- relse. Utredningen föreslår de författningsändringar som krävs för genomför- andet av detta uppdrag. Förslaget innebär att medlemsbanker ska anses som ett särskilt slag av ekonomiska föreningar. Bestämmelserna i den nya föreningslagen ska därför tillämpas på medlemsbankerna i den mån det inte finns särbestämmelser i lagen om bank- och finansieringsrörelse. Vägledande för utredningens bedömning av i vilken utsträckning det be- hövs sådana särbestämmelser har främst varit den motsvarande regle- ringen för bankaktiebolag i lagen om bank- och finansieringsrörelse. Annan lagstiftning om kooperativa företagsformer (avsnitt 18) Utredningens förslag till ny lag om ekonomiska föreningar får betydelse för lagstiftningen om andra slag av ekonomiska föreningar; bostadsrätts- föreningar, kooperativa hyresrättsföreningar, sambruksföreningar och kreditmarknadsföreningar. Gemensamt för dessa föreningsformer är att de regleras i särskilda lagar som dock i varierande utsträckning hänvisar till föreningslagen. En företagsform som står den ekonomiska föreningen nära är europakooperativet, som regleras i en EU-förordning men delvis också av en särskild lag om europakooperativ. Utredningen föreslår flera anpassningar av dessa lagar till bestämmelserna i den föreslagna nya lagen om ekonomiska föreningar. Ikraftträdande (avsnitt 20) Utredningen föreslår att den nya lagen om ekonomiska föreningar, lik- som de övriga förslag som utredningen lämnar, ska träda i kraft . Som huvudregel ska den nya lagens bestämmelser gälla även befintliga ekonomiska föreningar. I en särskild införandelag tas dock in ett flertal bestämmelser som medför att befintliga föreningar får tillämpa äldre bestämmelser. Betänkandets lagförslag (2010:90) Förslag till lag (2012:000) om ekonomiska föreningar 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om ekonomiska föreningar. -vad en ekonomisk förening är (2 kap.), -bildandet av föreningen (3 kap.), -föreningens stadgar (4 kap.), -medlemmarna i föreningen (5 kap.), -medlemsförteckningen (6 kap.), -föreningsstämman (7 kap.), -föreningens ledning (8 kap.), -revision (9 kap.),