prop · H20342 · 2015-04-15 00:00:00 — Drygt hälften av kontoren anger dock att ”ingen”, ”en liten andel” eller ”en ganska liten andel” av de varslade skriver in sig som ombytessökande. Av svaren framgår att det är något vanligare att varslade personer som är upptagna på personlistorna skriver in sig som ombytessökande, men skillnaden mellan de båda grupperna är relativt liten. I enkäten ombeds kontoren att ange vilka faktorer som de bedömer bidrar till att varslade skriver in sig som ombytessökande vilket redovisas i diagram 4.4 nedan. 70 Av 98 kontor svarade 96 på första svarsalternativet och 90 på andra svarsalternativet. granskar: offentliga finanser Diagram 4.4 Arbetsförmedlingskontorens bedömningar av vad som bidrar till att varslade skriver in sig som ombytessökande (antal arbetsförmedlingskontor) Antalet varslade överstiger ett visst antal Arbetsgivaren har gått i konkurs Att de är upptagna på personlistorna Att de varslade inte omfattas av något trygghetsavtal Att behovet av Arbetsförmedlingens tjänster hos de varslade är stort Av diagrammet framgår att merparten av kontoren uppger att de aktivt informerat om möjligheten att skriva in sig som ombytessökande är den viktigaste faktorn till att detta också sker. Andra faktorer som kontoren bedömer har betydelse för att varslade skriver in sig som arbetssökande är att arbetsgivaren gått i konkurs eller att behovet av Arbetsförmedlingens tjänster hos de varslade är stort. Att de varslade inte omfattas av något trygghetsavtal anger 29 kontor vara en faktor som bidrar till att de skriver in sig som ombytessökande. Ett fåtal kontor har angett svarsalternativet ”annat”, vilket är ett fritextsvar där kontoren själva kan uppge vilka faktorer som bidrar till att varslade skriver in sig som ombytessökande. Kontoren anger bland annat att informationen från andra aktörer, att de varslade är arbetsbefriade eller kan gå ifrån på arbetstid som faktorer som kan bidrar till att varslade skriver in sig som ombytessökande. I enkäten ombeds arbetsförmedlingskontoren att, under förutsättning att de anser att varslade oftare borde skriva in sig som ombytessökande, ange vad som enligt deras bedömning hindrar att ﬂer gör så. Av de 25 kontor som besvarade frågan angav de ﬂesta kontoren (12 kontor) att det är upp till individen att ta beslutet att skriva in sig som ombytessökande vid Arbetsförmedlingen. Några kontor bedömer att varslade kan ha svårt att acceptera sin situation och ta steget att skriva in sig som arbetssökande vid Arbetsförmedlingen. arbetsförmedlingens arbete vid varsel – ett bidrag till effektiva omställningsinsatser? också att varslade ofta inledningsvis försöker att klara sig på egen hand eller att fokusera på omställningsåtgärder hos trygghetsorganisationer. Några kontor (8 kontor) bedömer att varslades val att skriva in sig som ombytessökande kan vara brist på information om möjligheten att skriva in sig som ombytessökande. I enstaka fall menar kontoren att andra aktörer kan uppmana de varslade att skriva in sig först vid första arbetslöshetsdagen. Ett fåtal kontor (4 kontor) bedömer också att bemötandet hos Arbetsförmedlingen kan ha betydelse för att inte ﬂer skriver in sig som ombytessökande. Enligt kontoren kan det också förekomma att varslade blir hänvisade att återkomma första arbetslöshetsdagen. Andra kontor pekar på att arbetsförmedlarna redan har hög arbetsbelastning, att matchningen för ombytessökande är bristfällig och att man prioriterar de inskrivna som är arbetslösa. Eftersom kontoren bedömer att informationsinsatser är en viktig faktor till att varslade skriver in sig som ombytessökande vid Arbetsförmedlingen har undersökt om de arbetsförmedlingskontor som i större utsträckning anger att de har genomfört informationsaktiviteter också svarar att de i genomsnitt har en större andel varslade som skrivit in sig vid Arbetsförmedlingen.71 Analysen visar att det ﬁnns en positiv korrelation mellan svaren, vilket kan tolkas som att informationsinsatser bidrar till att ﬂer varslade skriver in sig som ombytessökande. 4.4Användning av bedömningsstöd och handlingsplan vid inskrivning Det nya arbetssättet som infördes vid Arbetsförmedlingen innebär att man vid inskrivningen ska göra en bedömning av den arbetssökandes möjligheter att få ett arbete. Om man i bedömningen kommer fram till att det ﬁnns en risk för långtidsarbetslöshet kan tidiga insatser riktas till den arbetssökande. Den arbetssökande ska då också få en handlingsplan upprättad . För övriga arbetssökande gäller att en handlingsplan ska upprättas inom 30 dagar.72 Handlingsplanen är tänkt att ”tydliggöra de krav som ställs på sökaktivitet och de aktiviteter som den arbetssökande ska genomföra för att komma närmare ett arbete.”73 I enkät ställs frågor för att undersöka om och i vilken utsträckning varslade som skriver in sig som ombytessökande får en 71Test av samband med hjälp av Spearmans rangkorrelation. 72Arbetsförmedlingen 2014f, s. 61–62. 73Ibid, s. 61. granskar: offentliga finanser handlingsplan upprättad och får sina möjligheter på arbetsmarknaden bedömda med bedömningsstödet. Kontorens bedömningar redovisas i diagram 4.5 nedan. Diagram 4.5 Arbetsförmedlingskontorens bedömningar av hur vanligt det är att varslade som skrivit in sig som ombytessökande vid arbetsförmedlingskontoret får en handlingsplan före första arbetslöshetsdagen och får sina behov bedömda med bedömningsstödet eller på annat sätt (antal arbetsförmedlingskontor) Hur vanligt förekommande är det att ombytessökande erhåller en handlingsplan före första arbetslöshetsdagen? Aldrig (<5%) (<25%) Ganska sällan (<50%) I ungefär hälften av fallen () Hur vanligt förekommande är det att ombytessökande blir bedömda med bedömningsstödet eller på annat sätt? (>50%) Ofta (>75%) Alltid (>95%) Kan/vill inte bedöma Av diagrammet framgår att kontorens svar på frågorna koncentreras till svarsalternativen på skalans båda ändar. För båda frågorna gäller att kontorens vanligaste bedömning är att det sker ”sällan”, ”ofta” eller ”alltid.” I likhet med frågan om varslade skriver in sig som ombytessökande, anger också ﬂera arbetsförmedlingskontor att de inte kan eller vill besvara frågorna om handlingsplan och bedömningsstöd. Av 98 kontor bedömer 16 att de inte kan eller vill besvara frågan om huruvida ombytessökande får en handlingsplan upprättad, medan 13 av 97 kontor anger att de inte kan eller vill besvara frågan om huruvida ombytessökande blir bedömda med bedömningsstödet. Att ﬂera kontor inte kan eller vill besvara frågan kan tyda på att det ﬁnns en osäkerhet om hur ombytessökande som skriver in sig vid Arbetsförmedlingen ska hanteras. Enligt kan dock kontorens varierande svar bero på att de inte haft möjlighet att besvara enkätfrågorna då information om användning av bedömningsstöd och handlingsplan inte registreras elektroniskt på ett sådant sätt. arbetsförmedlingens arbete vid varsel – ett bidrag till effektiva omställningsinsatser? Av arbetsförmedlingskontoren som besvarat frågan bedömer 23 kontor att det ”sällan” eller ”aldrig” förekommer att den som skrivit in sig som ombytessökande erhåller handlingsplan före första arbetslöshetsdagen. Det kan ställas mot att 37 kontor bedömer att det sker ”ofta” eller ”alltid.” När det gäller frågan om huruvida ombytessökande vid inskrivningstillfället får sina möjligheter på arbetsmarknaden bedömda med bedömningsstödet, eller på annat sätt, anger 31 kontor att detta sker ”sällan” eller ”aldrig”, medan 36 kontor bedömer att det sker ”ofta” eller ”alltid.” Skillnaderna i kontorens bedömningar kan bero på att praxis vid kontoren varierar när det gäller inskrivning av ombytessökande och att Arbetsförmedlingens vägledning i detta avseende inte är tillräckligt. 4.5Arbetsförmedlingskontorens kontakter med andra aktörer före första arbetslöshetsdagen I enkäten har arbetsförmedlingskontoren också haft möjlighet att ange om de haft kontakt med andra aktörer före första arbetslöshetsdagen. Kontorens bedömningar redovisas i diagram 4.6 nedan. Diagram 4.6 Arbetsförmedlingskontorens bedömningar av hur vanligt det är att kontoret tar kontakt med andra aktörer före första arbetslöshetsdagen för att planera åtgärder med anledning av varslet (antal arbetsförmedlingskontor) Aldrig (<5%) (>50%) (<25%) Ofta (>75%) Ganska sällan (<50%) Alltid (>95%) I ungefär hälften av fallen () granskar: offentliga finanser Av diagrammet framgår att 56 av 88 kontor anger att de ”ofta” eller ”alltid” tar kontakt med arbetsgivaren före första arbetslöshetsdagen, medan 17 kontor anger att de ”ofta” eller ”alltid” tar kontakt med trygghetsorganisationer och omställningsföretag. Ett fåtal kontor anger att de ”ofta” eller ”alltid” tar kontakt med kommunen (8) och marknadsområdeschefen (4). Att kontorens kontakter är mest frekventa med arbetsgivaren kan ses som naturligt då detta ingår i kontorens rutiner och är en åtgärd i Arbetsförmedlingens handläggarstöd vid varsel. statistiska beräkningar visar att kontor som anger att de samverkat med kommuner och marknadsområdeschefen har ﬂer antal varslade personer per kontor i förhållande till arbetskraften. Att få kontor anger att de haft kontakter med kommunen och marknadsområdeschefen kan därmed bero på att kontoren inte haft så stora varsel att kontakter varit nödvändigt. En viktig förutsättning för att Arbetsförmedlingen i samband med varsel ska kunna rikta tidiga insatser till dem som riskerar långtidsarbetslöshet är att de som varslas om uppsägning får information om vad Arbetsförmedlingen kan erbjuda dem och därmed fattar beslutet att skriva in sig som ombytessökande vid Arbetsförmedlingen. I detta sammanhang är det också av vikt att bedöma den arbetssökandes möjligheter på arbetsmarknaden och upprätta en handlingsplan. I enkät anger drygt hälften av kontoren att de genomför en informationsaktivitet för varslade ”ofta” eller ”alltid” och en tredjedel av kontoren anger att ”alla” eller ”en stor andel” av varslade skriver in sig som ombytessökande vid Arbetsförmedlingen. Av statistiska analys framgår att kontor som i större utsträckning genomfört en informationsinsats också i genomsnitt har en större andel som skriver in sig som ombytessökande. I enkäten har också kontoren gjort bedömningen att den viktigaste faktorn till att varslade skriver in sig som ombytessökande är att de informerats om denna möjlighet. Även andra faktorer har enligt kontoren betydelse för att varslade skriver in sig som ombytessökande vid Arbetsförmedlingen. att arbetsgivaren gått i konkurs eller att behovet av Arbetsförmedlingens tjänster hos varslade är stort. Som ett hinder för att ﬂer skriver in sig som ombytessökande vid Arbetsförmedlingen anger ﬂera kontor att det är upp till individerna själva att fatta detta beslut. arbetsförmedlingens arbete vid varsel – ett bidrag till effektiva omställningsinsatser? När det gäller vad som avgör att kontoren genomför en informationsaktivitet anger drygt hälften av kontoren att det är arbetsgivarens önskemål om detta som är styrande. Andra faktorer som också har betydelse är enligt kontoren bedömningen av de varslades behov och överenskommelser mellan arbetsgivaren, fackliga organisationer och omställningsföretag. Även antalet varslade spelar roll. enkät visar att kontorens bedömningar av om varslade som skriver in sig som ombytessökande får sina möjligheter på arbetsmarknaden bedömda med bedömningsstödet eller på annat sätt och en handlingsplan upprättad har koncentrerats till svarsalternativen på skalans båda ändar, det vill säga de ﬂesta kontoren har angett att detta sker ”sällan”, ”ofta” eller ”alltid.” Det är också en stor andel av kontoren som anger att de inte kan eller vill bedöma användningen av bedömningsstöd och handlingsplan. Variationen i kontorens bedömningar kan indikerar att det bland kontoren ﬁnns skillnader i praxis. granskar: offentliga finanser 5Arbetsförmedlingens samverkan med andra aktörer Arbetsförmedlingen är en av ﬂera aktörer som kan vidta åtgärder i samband med att personal varslas om uppsägning. är att samverkan med andra berörda aktörer därför är nödvändig i omställningsprocessen för varslade, då samverkan innebär att aktörer kan dra nytta av varandras insatser och undvika dubbelarbete samt även underlätta övergången för de varslade från insatser hos en aktör till en annan. Hur ska utforma samarbetet med andra aktörer är i huvudsak oreglerat, och initiativet till samarbete ligger i första hand hos aktörerna själva. Arbetsförmedlingen har dock av regeringen fått i uppdrag att i olika sammanhang samverka och att redovisa samverkan med andra aktörer.74 Bland annat har Arbetsförmedlingen, inom ramen för sitt uppdrag att förhindra långvarig arbetslöshet, fått i uppdrag att redovisa sin samverkan med andra aktörer, inklusive trygghetsorganisationerna. Regeringen skriver att myndigheten ska ”samverka med trygghetsorganisationerna för att underlätta omställningen på arbetsmarknaden och för de personer som övergår från insatser inom trygghetsorganisationerna till Arbetsförmedlingens verksamhet.”75 I Arbetsförmedlingens handläggarstöd vid större varsel anges också att myndigheten ska följa överenskommelsen om samarbete med trygghetsorganisationerna och samarbeta med dessa vid större varsel.76 När det gäller arbetsgivarkontakter har Arbetsförmedlingen fått i uppdrag att ”fortsätta att utveckla sina arbetsgivarkontakter” för att underlätta både övergången till arbete för den inskrivne och företagens rekrytering.77 74Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen, s. 2. 75Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen, s. 3. Se även s. 2 där regeringen uppdrar åt Arbetsförmedlingen att, med hänsyn till insatser för att bryta långvarig arbetslöshet, redovisa ”hur samverkan bedrivs med andra aktörer som kommuner och arbetsmarknadens parter." Hantering av större varsel. 77Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen, s. 9; Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen, s. 4. arbetsförmedlingens arbete vid varsel – ett bidrag till effektiva omställningsinsatser? I Arbetsförmedlingens återrapportering redogör myndigheten för samverkan med såväl trygghetsorganisationerna som arbetsgivare. När det gäller samverkan med trygghetsorganisationer skriver Arbetsförmedlingen: ”… kompletterande och eventuella gemensamma insatser ska kunna göras såväl som efter att denna tagit slut. Arbetsförmedlingen har vidare möjlighet att få information från trygghetsorganisationerna om tidigare insatser från deras sida under förutsättning att den enskilde har gett sitt samtycke. Detta kan exempelvis inträﬀa när en arbetssökande är aktuell för jobb- och utvecklingsgarantin.”78 I fråga om arbetsgivarkontakter framhåller Arbetsförmedlingen att arbetsgivarkontakter ingår som en rutin i myndighetens varselarbete och att arbetsgivaren alltid kontaktas av det lokala arbetsförmedlingskontoret ”för att tidigt kartlägga behovet av insatser.”79 För att belysa de lokala arbetsförmedlingskontorens samverkan80 med andra berörda aktörer vid varsel har i en enkät efterfrågat kontorens bedömningar av hur ofta och varför de samverkat med andra aktörer samt hur samverkan fungerat. Kontoren har kunnat bedöma samverkan under de varsel som lagts med den arbetsgivare som varslar om uppsägning, trygghetsorganisationerna och omställningsföretag samt kommuner. har även genomfört intervjuer med tjänstemän vid Arbetsförmedlingen och de fem trygghetsorganisationer som tecknade ett samarbetsavtal med Arbetsförmedlingen 2011 (se avsnitt 5.3.1). Syftet har varit att få en mer detaljerad och konkret förståelse för hur samverkan fungerat mellan Arbetsförmedlingen och trygghetsorganisationerna. Kontorens bedömningar i enkäten av samverkan med andra berörda aktörer liksom intervjuerna redovisas i detta kapitel. 5.2Arbetsförmedlingskontorens samverkan med den arbetsgivare som varslar om uppsägning och uppsägningstiden är arbetstagarna fortsatt anställda av arbetsgivarna. Arbetsgivaren har också en skyldighet att undersöka möjligheterna till omplacering av de personer som varslas om uppsägning innan driftsinskränkningen sker. Arbetsgivaren har vidare förstahandsinformation om den planerade driftsinskränkningen och förhandlar med fackliga organisationer om vilka anställda som ska sägas upp. 78Arbetsförmedlingen 2014a, s. 47–48. 79Arbetsförmedlingen 2013b, s. 14. Se även Arbetsförmedlingen 2014e, s. 13. 80I enkätundersökningen deﬁnierades samverkan som ”utbyte av information, gemensam planering eller annat samarbete.” granskar: offentliga finanser Arbetsgivaren är därmed en naturlig samarbetspartner när Arbetsförmedlingen vill nå de anställda som berörs av ett varsel. I de fall driftsinskränkningen inte beror på konkurs kan arbetsgivaren vidta egna åtgärder i samband med varsel. Exempelvis kan arbetsgivaren erbjuda ekonomisk ersättning för vissa anställda i form av avgångsvederlag eller avtalspension. Detta kan påverka de varslades intresse och behov av att omfattas av Arbetsförmedlingens insatser. Arbetsgivare kan också erbjuda omställningsinsatser utöver vad som överenskommits i avtal.81 5.2.2Arbetsförmedlingskontorens bedömningar av samverkan I enkät har 96 arbetsförmedlingskontor besvarat frågan om de i samband med varsel samverkat med den arbetsgivare som varslar. Av kontoren anger 74 att de samverkat, varav 59 kontor anger att samverkan med arbetsgivaren skett ”ofta” eller ”alltid.” Av kontoren uppger också 87 kontor att de har minst en kontaktperson hos den arbetsgivare som varslar. Enligt kontoren är det de varslades behov av Arbetsförmedlingens tjänster som är avgörande för att samverkan kommer till stånd.82 Det framgår även av de skriftliga kommentarer som kontoren har kunnat lämna i samband med denna fråga. I de skriftliga kommentarerna förekommer också hänvisningar till arbetsgivarens behov av stöd och att det ingår i rutinerna att alltid kontakta arbetsgivaren. har genomfört statistiska beräkningar för att se om det ﬁnns skillnader i kontorens erfarenheter av varsel mellan de kontor som svarat att de samverkat med andra aktörer och de som svarat att de inte gör det (se elektronisk bilaga 3).83 Kontorens erfarenheter av varsel speglas av antal varsel per kontor, genomsnittligt antal varslade per kontor respektive antal varslade per kontor i förhållande till arbetskraften. Beräkningarna visar inga säkerställda skillnader i erfarenheter av varsel mellan de kontor som anger att de samverkat med arbetsgivaren och de kontor som angett att de inte samverkat med arbetsgivaren.84 Det antyder att varslets omfattning inte är avgörande för den samverkan som sker med arbetsgivaren. I enkäten har efterfrågat kontorens bedömningar av hur samverkan fungerat när det gäller komplettering av information om det 81SOU 2002:59, s. 185. 82Arbetsförmedlingskontoren har i enkäten också haft möjlighet att ange följande alternativ som avgörande för att samverkan kommer till stånd: att antalet varslade överstiger ett visst antal, eller annat. 83Ett t-test har använts för att se om det ﬁnns signiﬁkanta skillnader. 84Två variabler är endast signiﬁkanta på 10-procentig nivå. arbetsförmedlingens arbete vid varsel – ett bidrag till effektiva omställningsinsatser? aktuella varslet, planering och samordning av åtgärder respektive annat. Kontorens bedömningar redovisas i diagram 5.1 nedan. Diagram 5.1 Arbetsförmedlingskontorens bedömningar av hur samverkan fungerar med den arbetsgivare som varslar (antal arbetsförmedlingskontor) Komplettering av information om varslet Samordning och planering av åtgärder Varken bra eller dåligt Både när det gäller komplettering av information respektive samordning och planering anger cirka hälften av kontoren att erfarenheterna av samverkan med arbetsgivarna är ”mycket bra.” När bedömningen ”ganska bra” också beaktas har 56 respektive 57 kontor gett positivt omdöme om samverkan med arbetsgivaren. Inget kontor har angett att samverkan fungerar ”mycket dåligt.” Ett fåtal arbetsförmedlingskontor har lämnat skriftliga kommentarerna till frågan hur samverkan fungerar. Merparten av dessa kommentarer anger att det är upp till arbetsgivarna att ta ställning till om de vill samverka genom exempelvis ett arbetsplatsbesök, eller på annat sätt. granskar: offentliga finanser 5.3Samverkan med trygghetsorganisationer och omställningsföretag På arbetsmarknaden ﬁnns det cirka 15 trygghets- eller omställningsavtal upprättade mellan olika arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer. Avtalen administreras av trygghetsorganisationerna, av vilka , och Trygghetsfonden TSL är bland de största.86 Trygghetsavtalens utformning varierar, men har det gemensamt att de syftar till att omställningsfrämjande insatser tidigt ska kunna riktas till anställda som riskerar uppsägning på grund av arbetsbrist. Verksamheten baseras på kollektivavtal och ﬁnansieras genom en avgift som utgår på den lönesumma företagen betalar för de anställda som omfattas av avtalen. ﬁnns det trygghetsavtal som omfattar samtliga sektorer och cirka 4 miljoner anställda. Trygghetsavtalen fungerar som en omställningsförsäkring och omfattar vanligtvis tillsvidareanställda och i vissa fall även tidsbegränsat anställda. Det kan också ﬁnnas krav på viss anställningstid.87 Trygghetsorganisationerna är opartiska och kommer in tidigt i omställningsprocessen, ibland redan innan varslet har lagts. Detta sker vanligtvis på initiativ av arbetsgivaren och den fackliga organisationen som då kan få råd och stöd i hur varslet kan hanteras. För att individerna som varslats ska få ta del av trygghetsorganisationernas omställningsinsatser behöver arbetsgivaren och individen lämna in en ansökan till trygghetsorganisationerna. Det gäller dock inte omställningsinsatser vid då arbetsgivaren har en skyldighet att anmäla varslet. Av trygghetsorganisationerna har vissa egna rådgivare som träﬀar de varslade och gör bedömningar av behovet av insatser. Detta gäller exempelvis och medan andra trygghetsorganisationer, som exempelvis Trygghetsfonden TSL, anlitar omställningsföretag som tillhandahåller jobbcoacher. Rådgivarna/coacherna är målstyrda och har ibland en egen budget för vilken de bland annat kan köpa in utbildning för. 85Detta avsnitt baseras huvudsakligen på intervjuer med de fem trygghetsorganisationerna som ingick ett samarbetsavtal med Arbetsförmedlingen 2011, det vill säga , , , Trygghetsfonden TSL, Fastigo och Trygghetsfonden Fastigo-LO. 86Trygghetsstiftelsen och ansvarar för trygghetsavtalen för statligt anställda tjänstemän respektive privat anställda tjänstemän. Trygghetsfonden TSL ansvarar för trygghetsavtalet för LO-anslutna arbetstagare. 87Kravet på anställningstid är vanligtvis . arbetsförmedlingens arbete vid varsel – ett bidrag till effektiva omställningsinsatser? Trygghetsorganisationernas insatser har individfokus och syftar till att hitta den kortaste vägen till ett nytt jobb. För varslade med en tillsvidareanställning kan insatserna påbörjas så fort uppsägningstiden börjat löpa, medan insatser för varslade med tidsbegränsad anställning kan påbörjas omgående. Trygghetsorganisationernas insatser utgörs huvudsakligen av jobbcoachning och stöd för att förbättra jobbsökarkompetensen, men kan även innefatta stöd till kortare utbildningar och kurser. Trygghetsorganisationerna kan också ge ekonomiskt stöd. Det kan exempelvis handla om inkomststöd, utfyllnad av arbetslöshetsersättning eller studie- och praktikersättning, litteraturstöd, ﬂyttbidrag, ekonomiskt stöd vid dubbel bosättning etcetera.88 Trygghetsorganisationerna kan ge stöd från att anställningen upphört och erbjuder också efterskydd av varierande längd.89 Arbetsförmedlingens samarbetsavtal med trygghetsorganisationer Arbetsförmedlingen och fem trygghetsorganisationer90 undertecknade 2008 samarbetsavtal. Avtalet har reviderats 2010 och 2011. Enligt samarbetsavtalet 2011 ska samarbetet vara till nytta för den arbetssökande och ska underlätta för denna att snabbt komma till ett nytt arbete.91 I avtalet anges några utgångspunkter för samarbetet.