prop · H3031d24 · 2015-09-21 00:00:00 — Inom ramen för den maritima strategin har re- geringen uppmärksammat behovet av en utvecklad uppföljning av utvecklingen av de maritima näringarna. Behovet består dels i utvecklad kunskap och statistik kring de enskilda maritima näringarna, dels i att åstadkomma en långsiktig uppföljning och utvärdering av utvecklingen. Inom vissa områden saknas tillgänglig statistik och nyckeltal, medan det på andra områden är så att tillgänglig statistik inte alltid är jämförbar mellan olika branschsegment. Utöver detta saknas en regelbunden samman- ställning för den maritima näringen som helhet. Regeringen föreslår en permanent satsning om från och 2016 för att förbättra tillgången till statistik kring utveckling och tillväxt för såväl enskilda branscher som för näringarna som helhet. Genom förslaget ges förutsättningar att följa upp, vidta eller följa upp effekterna av åtgärder för att utveckla de näringarna. Förslaget finansieras genom att en motsvarande sänkning föreslås av anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur (se vidare anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur). Vidare föreslår regeringen en utökning av anslagets ändamål så att även utgifter omfattande statistik avseende maritima näringar omfattas av anslaget. Tabell 3.68 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:13 Trafikanalys Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. 3Anslaget minskas med , och för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:13 Trafikanalys . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . 3.6.14 1:14 Trängselskatt i Tabell 3.69 Anslagsutveckling 1:14 Trängselskatt i 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas till utgifter för finan- siering av investeringar i kollektivtrafik, järnväg och väg i . Från anslaget finansieras även system- och administrationskostnader för trängselskatten i . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:14 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 4 2017–2037. Skälen för regeringens förslag: De investe- ringar i kollektivtrafik, järnväg och väg som ska göra för överskottet från träng- selskatten i innebär att myndigheten måste ingå avtal med externa parter om ekono- miska åtaganden . Bemyndigandet bör avse all upphandlad verk- samhet där fleråriga avtal sluts, som inte faller under 6 kap. 2 § budgetlagen (2011:203). Bemyndigandet avser det totalbelopp som rege- ringen får ha bundit upp i avtal vid budgetårets utgång. I beräkningarna av bemyndigandet inkluderas framtida räntekostnader på upptagna lån. En kalkylränta på , , respektive har använts för åren 2016, 2017 respektive 2018. har en kalkylränta på använts. Räntekostnader redovisas som ett åtagande inom bemyndigandet först då lån upp- tagits. Avgörande för när ett åtagande inträffar är vanligen när respektive kontrakt tecknas. Eko- nomiska åtaganden som staten ingår i samband med överenskommelser med kommuner, lands- ting eller företag om medfinansiering av trans- portinfrastruktur ska dock i vissa fall omfattas av begärda bemyndiganden redan det år staten ingår sådana överenskommelser. De exakta tidpunk- terna för kontraktstecknandet i de enskilda fallen kan vara svåra att förutse. Av detta följer att det behövs en viss buffert i bemyndigandet. Utan en sådan försämras möjligheterna till att genomföra upphandlingar och därmed också ett kostnadseffektivt byggande. Exempelvis kan det då bli nödvändigt att skjuta upp den avslutande delen av en upphandling för att inte överskrida bemyndigandet vilket försenar och kan fördyra projektgenomförandet. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:14 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 framtida anslag på högst 4 2017–2037. Tabell 3.70 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:14 Trängselskatt i -1 232 000 -2 889 000 Erhållet/föreslaget bemyndigande Överskottet från trängselskatten i ska bidra till finansieringen av investeringar i kollek- tivtrafik, järnväg och väg i , bl.a. Väst- länken samt en ny älvförbindelse för vägtrafik vid . Den del av investeringarna som täcks av framtida skatteintäkter finansieras genom lån i . Dessa lån redo- visas under anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur eftersom de ingår i den samlade låneramen för infrastrukturprojekt. Lån tas även upp för räntekostnader. Räntor och återbetalning av lån kommer att belasta anslaget 1:14 Trängselskatt i . Uppföljning av överskott i förhållande till avsatta medel Tilldelningen av medel från trängselskatte- inkomster till investeringar i kollektivtrafik, järnväg och väg i utgår från en prognos av hur stort överskott trängselskattesy- stemet förväntas ge , dvs. hur stort nettot av inbetald trängselskatt och kost- naderna för att administrera systemet förväntas bli. I fastställandet av de medel som avsätts till investeringar tas hänsyn till hur väl tidigare beräknade överskott och avsatta medel har stämt överens. I tabell 3.71 nedan finns en sammanställning av inbetald trängselskatt, kost- naderna för administration samt avsatta medel till väginvesteringar –2014. Av tabellen framgår att den ackumulerade diffe- rensen mellan överskott och avsatta medel vid utgången av uppgick till . Detta belopp läggs till det beräknade överskottet 2016, se vidare i tabell 3.73. Tabell 3.71 Trängselskatt i – uppföljning av överskott i förhållande till avsatta medel till väginvesteringar 2013–2014 gjorda under resp. år) Uppföljning av avsatta medel och hur de har använts I regleringsbrev avsattes för finansieringen av inve- steringar i kollektivtrafik, järnväg och väg i . Under hade vidare ett anslagsbelopp på omdisponerats inom anslaget för att användas till investeringar. Tabell 3.72 Trängselskatt i – uppföljning av hur avsatta medel har använts 2013–2014 Avsatt till väginvesteringar (på regleringsbrev, exkl. omdisponeringar gjorda under resp. år) Användning (kostnader för genomförda 1 Posten Summa tillgängliga medel innefattar även medel som har omdisponerats. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Beräkning av medel som ska avsättas till investeringar Av tabellen nedan framgår att nettoöverskottet från inbetalad trängselskatt beräknas uppgå till 2016. I beräkningen av hur stort belopp som ska avsättas till investeringar tas hänsyn till den ackumulerade differensen mellan överskott och avsatta medel 2014 på . Med beaktande av beräknat överskott , samt differens mellan överskott och avsatta medel 2014 avser regeringen att avsätta till investeringar i regleringsbrev . Tabell 3.73 Trängselskatt i – beräkning av medel som avsätts till investeringar 2016–2019 Intäkter från inbetald trängselskatt Justering för ackumulerad differens Till investeringar (avsätts på anslagspost i manlagt 197 940 000 Som framgått ovan avser regeringen att avsätta blir därmed 1 . Dessutom avser regeringen att avsätta sam- Tabell 3.74 Anslag 1:14 Trängselskatt i – fördelning på anslagsposter 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.75 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:14 Trängselskatt i Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 1:14 Trängselskatt i . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till 1 , 1 respektive 1 . Tabell 3.76 Anslagsutveckling 1:15 Sjöfartsstöd 1 Anslaget är nytt . har sjöfartsstödet redovisats som negativa skatter på inkomstsidan. Anslaget får användas till utgifter för sjöfarts- stöd som lämnas till fysiska och juridiska per- soner samt till partrederier som har eller har haft sjömän anställda för arbete ombord på svenskre- gistrerade fartyg. Regeringen föreslår att ett nytt anslag för sjöfartsstödet förs upp på statens budget fr.o.m. budgeteras och redovisas sjöfarts- stödet på budgetens inkomstsida under inkomsttypen 8000 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto. Förändringen kommer inte att påverka omfattningen eller utformningen av stödet till den enskilde mot- tagaren. Regeringen angav ekonomiska vår- proposition att den avsåg att övergå till att bud- getera och redovisa sjöfartsstödet som anslag. Den föreslagna förändringen beror på det nya regelverk för nationalräkenskaperna som inför- des (ENS 2010). De nya reg- lerna innebär att vissa stöd i nationalräkenskap- erna har omdefinierats från att utgöra en del av statens skatteinkomster till en del av statens utgifter, däribland sjöfartsstödet. Enligt 3 kap. 5 § budgetlagen (2011:203) ska utgifter inte budgeteras och redovisas mot inkomsttitlar. De berörda stöd som definieras som utgifter i nat- ionalräkenskaperna bör därför budgeteras och redovisas på budgetens utgiftssida. Överföringen av stöd från inkomst- till utgiftssidan av statens budget motiverar en tek- nisk justering av utgiftstaket. Denna redovisas i avsnittet Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 5.2. Regeringen avser att genom förordningsändring minska anslagsförbrukningen , vilket beräknas innebära en besparing om . Detta görs mot bak- grund av regeringens avsikt att införa ett tonna- geskattesystem. Införandet av ett system med tonnageskatt beräknas minska skatteintäkterna med . Minskningen av statens intäkter från tonnage- skatten finansieras delvis genom att anslags- medlen till utveckling av statens transportinfra- struktur minskas med sammanlagt . Därutöver beräknas anslaget 1:15 Sjöfartsstöd minskas med . Mot bak- grund av detta beräknas anslaget 1:15 Sjöfartsstöd minskas med samt anslaget 1:1 Utveckling av statens transpor- tinfrastruktur minskas med . De resurser som genom detta frigörs beräknas av regeringen utgöra en delfinansiering av effek- terna vid införandet av tonnageskattesystemet. Tabell 3.77 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:15 Sjöfartsstöd Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 1:15 Sjöfartsstöd . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till 1 , 1 respektive 1 . Regeringens förslag: ska, räknat på resultatet efter skattemotsvarighet över en kon- junkturcykel, ha en räntabilitet om lägst . ska, på lång sikt, ha en soliditet om lägst . Regeringen bemyndigas att besluta om utdel- ning och skattemotsvarighet vad avser Sjöfarts- verkets ekonomiska resultat. Skälen för regeringens förslag: ska verka för att de transportpolitiska målen uppnås. Detta ska ske på ett företagsekonomiskt sätt och inom ramen för en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportför- sörjning. ekonomiska resultat har tidi- gare påverkats negativt av ökade kostnader för isbrytningen genom flera stränga isvintrar, med undantag /15 som var extremt mild. Ökade kostnader för isbrytningen, omvär- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 deringar av pensionsskulden som följd av låga marknadsräntor samt att intäkterna varit för låga har haft en stor negativ inverkan på resultatet och bidragit till att den ekonomiska ställningen urholkats. Det egna kapitalet var negativt för boksluten , men positivt för bokslutet . Att det ekonomiska resultatet var positivt 2014 och att det egna kapitalet därmed blev positivt beror på de ökade anslagen om totalt . Soliditeten vid det senaste bokslutet uppgick till vilket är en förbättring från då soliditeten varit negativ men är långt från målet på . Bedömningen är att det kommer att ta innan soliditetsmålet kommer att kunna uppnås. Regeringen anser att den ekonomiska situat- ionen för är fortsatt bekym- mersam. I syfte att uppnå full kostnadstäckning för sjö- och flygräddningsverksamheten ökades anslaget 1:4 Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål med . Vidare har tilldelats en tillfällig ökning av anslagen 1:4 Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål med som får användas till ut- gifter för isbrytningsverksamhet, samt anslaget 1:5 Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur med som får användas till driften av och slussar samt m.m. Den tillfälliga ökningen gäller för åren 2014–2016. För perioden –2018 prognostiserar ett positivt resultat efter finansi- ella poster. Överskottet sätts av i en resultatut- jämningsfond som kan användas för att balan- sera effekten av eventuella negativa resultatpå- verkande poster. upphör den tillfälliga ökningen av anslaget 1:4 Ersättning för sjör- äddning och fritidsbåtsändamål och anslaget 1:5 Ersättning till viss kanal- och slussinfrastruktur. prognostiserar trots det ett posi- tivt resultat efter finansnetto. Soliditeten beräk- nas stiga till . De åtgärder som vidtagits beräknas stärka den ekonomiska ställningen i . Regeringen bedömer att nuvarande räntabilitetskrav på eget kapital om räknat på resultatet efter skattemotsvarighet över en konjunkturcykel är motiverat som ett långsiktigt mål. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Vad avser soliditet pekar pro- gnosen mot en avsevärd avvikelse mot det lång- siktiga målet om . Regeringen anser dock att soliditetsmålet är motiverat mot bak- grund av den verksamhet som bedrivs i Sjöfarts- verket, och att verket på lång sikt bör nå upp till detta mål. Beträffande utdelningskravet anser regeringen att detta bör vara en tredjedel av vinsten, räknat som resultatet efter skattemotsvarighet. I enlighet med principerna för beskattning av bolag bör ingen skattemotsvarighet tas ut från innan de ackumulerade förlus- terna som redovisats i motsvaras av ett lika stort redovisat positivt resultat. Utdelning och skattemotsvarighet föreslås även fortsättningsvis beslutas av regeringen i samband med bokslutet mot beaktande av dessa principiella synpunkter. Nedanstående tabell redovisar prognosen över resultat så som det framställts i treårsplanen. Tabell 3.78 Prognos för resultat skattemotsvarighet (%) Soliditet (%) Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att låta ta upp lån i och utanför som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst . Regeringen bemyndigas att låta placera likvida medel på räntebärande konto i och utanför . Skälen för regeringens förslag: Regeringens inriktning är att ska finansiera det pågående projektet med anskaffning av sju nya flyg- och sjöräddningshelikoptrar med egna likvida medel samt med lån. Med anledning av detta är regeringens förslag att låneram fastställs till . Vidare föreslår regeringen att , i enlighet med nu gällande ordning, ges möjlighet att sätta in kassamässigt överskott på räntebärande konto i eller affärsbank. Regeringens förslag: Investeringsplanen för Sjö- fartsverket –2018 godkänns. Skälen för regeringens förslag: Sjöfarts- verkets investeringar uppgick till . Finansieringen skedde med egna medel samt med ett lån i Riksgälds- kontoret. Likvida medel uppgick till vilket är en ökning med jämfört med föregående år. I enlighet med tabellen nedan planerar Sjö- fartsverket för investeringar för för perioden –2018. Investeringarna avser främst nya helikoptrar samt dammsäkerhetshöjande åtgärder i både och . Investeringar ska också ske i lotsbåtar, arbetsfartyg, sjötrafikin- formationscentraler samt it-system. Regeringen delar bedömning när det gäller vilka investeringar som bör göras . Regeringen föreslår därför att investeringsplanen för godkänns. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.79 Investeringsplan för Sjötrafikinformation (VTS) Regeringens förslag: ska, räknat på resultatet efter skattemotsvarighet, ha en räntabilitet om lägst över en kon- junkturcykel. ska, på lång sikt, ha en soliditet om lägst . Regeringen bemyndigas att besluta om utdel- ning och skattemotsvarighet vad avser Luft- fartsverkets ekonomiska resultat. Skälen för regeringens förslag: Luftfarts- verkets huvuduppgift är att tillhandahålla en säker, effektiv och miljöanpassad flygtrafiktjänst för civil och militär luftfart. ska verka för att de transportpolitiska målen uppnås. verkar inom de mål för flygtra- fiktjänst och förutsättningar för uttag av avgifter som sätts i det gemensamma europeiska regel- verket, bl.a. och rådets för- ordning (EG) nr 391/2013 av om tillhandahållande av flygtrafiktjänster inom det gemensamma europeiska luftrummet och kom- missionens förordning (EG) nr 1794/2006 av om ett gemensamt avgifts- system för flygtrafiktjänster, med bl.a. prestationsplaner för säkerhet, kostnads- effektivitet, kapacitet och miljö. Under den första referensperioden minskade till följd av kraven på kostnads- effektivitet sina kostnader i kostnadsbasen för en Systemet innebär att verket inte längre får full kostnadstäckning sam- tidigt som det ger incitament att sänka kostna- derna. Den andra referensperioden, som började , är femårig och innebär krav på kostnads- neddragningar för den svenska kostnadsbasen som helhet . kommer att ha minskat sina kostnader med totalt . Det kan därför finnas skäl att inför kommande referens- perioder utvärdera effekterna av systemet i dess nuvarande utformning. Kraven på kostnadsreduktioner leder till stora krav på omställning och effektivisering av verk- samheten, särskilt som väsentliga reduktioner redan gjorts under den första referensperioden. bedömer att det finns ett behov av att minska verksamhetens kostnader med , eller ca , för att bli konkurrenskraftigt och för att möta flygbo- lagens behov. Ett omställningsprogram för att verkställa kostnadsminskningarna har inletts. Regeringen gör bedömningen att det fortsatt är angeläget att fortsätter sitt effektiviseringsprogram och gör vidare bedöm- ningen att detta är förenligt med de avkast- ningskrav som ställs på affärsverket, baserat på nuvarande verksamhetsförutsättningar. bedriver följande verksamhets- områden: en route, lokal flygtrafiktjänst inklu- sive för Försvarsmakten och internationella uppdrag. En-route-avgiften och terminal- avgifterna på –, som utgör 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 av intäkterna, omfattas av den europeiska kostnadskontrollen inom ramen för prestationsplanen. Intäkterna är alltså i denna del reglerade, med viss möjlighet till korrigering i efterhand av vissa ingående parametrar. Prestationsplanen innebär att en-route-kostnader ska minska med i genomsnitt i fast pris, som målen för flygsäkerhet, kapacitet och miljö infrias och volymökningen av flygtrafiken omhändertas. Trafikprognosen för luftrumsrörelser och antal s.k. service units, som utgör basen för debitering av avgift, innebär en tillväxt fram om i genomsnitt . omfattar den lokala flygtrafiktjänsten i ca 50 flygplatser med någon form av flygtrafik- ledningstjänst, antingen flygkontrolltjänst eller flyginformationstjänst. Av dessa ägs nio av och sju av Försvarsmakten. Av de övriga är flertalet helt kommunala och f.n. tre privata. Enligt den änd-ring av luftfartslagen (2010:500) som beslutades av (bet. 2013/14:TU17, rskr. 2013/14:336), och som trädde i kraft , utför den lokala flygtrafiktjänsten, eller flygtrafikledningstjänsten, med ensamrätt på Swedavia AB:s och Försvarsmaktens flyg- platser. Genom lagändringen säkerställs Luft- fartsverkets förmåga att hantera såväl civil som militär flygtrafiktjänst och de effektiviserings- vinster som erhållits genom den integrerade civil/militära flygtrafiktjänsten kan bevaras. Enligt regeringens bedömning säkerställer lagändringen såväl kompetens som tillräcklig volym för att svara mot Försvarsmaktens behov. För de övriga flygplatserna finns möjlighet att välja genomförande i egen regi eller upphandling. bedrevs flygtrafikledningstjänsten vid nio regionala flygplatser av annan aktör än . Vid upphandlingar har verksamheten vid ytterligare tre flygplatser övergått till annan operatör. Vid genom- förda upphandlingar har förlorat ett antal uppdrag till följd av bristande konkur- renskraft. Det finns därför ett behov för affärs- verket att bättre förbereda sig för de ändrade marknadsförutsättningarna. Det pågående effektiviseringsarbetet är en viktig del i detta. Utvecklingen av tjänsten fjärrstyrda torn, vilken godkänts , utgör också en väsentlig förändring av marknadsförutsättningarna och möjligheter. Utfall mot regeringens uppställda ekonomiska mål För perioden –2019 prognostiserar Luft- fartsverket att resultatet före skattemotsvarighet utvecklas från 2016, med ökning till respektive 2017 och 2018, för att 2019 uppgå till . Soliditeten förväntas nå målet , men falla tillbaka till . Regeringen anser att ett räntabilitetskrav om av eget kapital (som beräknas på resultatet efter skattemotsvarighet) är motiverat. Regeringen anser vidare att målet för soliditeten långsiktigt ska vara lägst . Enligt den prognos som redovisats uppnås under vissa år , men det finns fortfarande osäkerheter kopplade till pensions- skuldens utveckling. Regeringen anser inte att det är rimligt att minska målet för soliditeten, även om det innebär att målet inte nås 2019. En förklaring till den försämrade räntabili- teten är behovet att öka avsättningarna för tjänstepensioner. Behovet har förstärkts av de allt lägre nivåer för den långa realränta som används när avsättningarna beräknas. Regering- ens bedömning är att det finns ett behov av att förändra systemet för hantering av avsättning för pensioner. Förändringar måste hanteras samlat för samtliga affärsverk, som tillämpar samma modell. Regeringen bedömer att eventu- ella förändringar kommer att kräva ytterligare utredning. Beträffande utdelningskravet anser regeringen att detta normalt bör vara av vinsten, räknat som resultatet efter skattemotsvarighet, med möjlighet att balansera vinsten i affärsverket i syfte att öka soliditeten och därmed komma närmare soliditetsmålet. Utdelning och skatte- motsvarighet som ska inbetalas till inkomsttitel bör fastställas slutligt av regeringen i samband med bokslutet. Tabell 3.80 Prognos för resultat motsvarighet (%) Soliditet (%) Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att låta ta upp lån i och utanför som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 3 . Regeringen bemyndigas att låta placera likvida medel på räntebä- rande konto i och utanför . Regeringen bemyndigas att låta teckna borgensförbindelser för krediter till förmån för inom en ram om högst . Regeringen bemyndigas att låta Luftfarts- verket teckna aktier eller ge aktieägartillskott till inom en ram om högst . Regeringen bemyndigas att låta Luftfarts- verket förvärva aktier eller andelar i eller bilda företag samt sälja aktier eller andelar i eller avveckla företag inom ramen för den egna verk- samheten. Skälen för regeringens förslag: Luftfarts- verkets investeringar har finansierats med internt tillförda medel. Verket har ett bemyndigande att ta upp lån inom en total ram av . Denna ram föreslår regeringen bör fortsatta gälla även . I Luftfartsverkskoncernen ingår som bildades för att samordna och förvalta bolagsverksamhet. har även ett bemyndigande att teckna borgensförbindelser för krediter till förmån för dotterbolaget inom en total ram på , lik- som att teckna aktier eller ge aktieägartillskott 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 dessa bemyndiganden kvarstår på samma nivå . verksamhet utomlands bedrivs huvudsakligen i samarbete med annan partner. I syfte att åstadkomma effektiva former för samarbetet samt att dela risk och begränsa risken för del är det önskvärt att för sådana samarbeten kunna bedriva verksam- heten inom ett gemensamägt företag.