prop · H3031d19 · 2015-09-21 00:00:00 — Dock menar man att de långsiktiga resultaten av de statliga insatserna är för tidiga att värdera. Statskontoret har fått i uppdrag att genomföra en utvärdering av de statliga insatserna för kulturhuvudstad 2014. Utvärderingen syftar till att bedöma hur de statliga insatserna har bidragit till de nationella kulturpolitiska målen samt till relevanta tillväxtpolitiska och utrikespolitiska mål. Utvärderingen ska även tillföra ökat kun- skapsunderlag om betydelsen av denna typ av statliga insatser för kulturlivets utveckling och samhället i stort. Uppdraget ska redovisas i ok- tober 2015. EU:s strukturfondsprogram och landsbygdspro- grammet tilldelades svenska projekt med kulturanknytning från strukturfondsprogrammen och landsbygdspro- grammet. uppgick motsvarande belopp till . Minskningen beror på att tilldelningar inte skett från den nya programperioden –2020. Av Statens kulturråds årliga redovisning framgår att finansiering av kulturrelaterade projekt även kommer att finnas 2014–2020 inom de olika programmen. beslutade (genom Sida) om att anslå till . Det är det största extra- budgetära stödet till organisationen . Av summan går ca särskilt till arbete med att genomföra konven- tionen om skydd för och främjande av mångfal- den av kulturyttringar. firar konven- tionen . I uppmärksammades jubi- leet genom en heldagskonferens . avslutar också sin fyra- åriga mandatperiod som representant för i regeringskommittén. –2017 är ledamot i . gäller regeringens strategi för samarbete med , vars syfte är att borga för en samordnad svensk Unescopolitik. I strategin pekas tre kulturkonventioner ut som centrala: konventionen om skydd för värl- dens kultur- och naturarv, konventionen om skydd för och bevarande av det immateriella kulturarvet samt konventionen om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar. Regeringens engagemang i arbetet med Une- scos konvention om skydd för världens kultur- och naturarv fortsätter. ska även fortsätta verka för att konventionens och världsarvens betydelse för en ekonomiskt, socialt och miljö- mässigt hållbar utveckling tillvaratas och ut- vecklas. har världsarv av oskattbart värde skingrats och förstörts i sam- band med krigshandlingar i och i . Regeringen välkomnar säkerhetsrådets resolu- tion 2199 och deltar aktivt i det internationella samfundets agerande inför dessa händelser på olika sätt. Detta sker genom medlem- skap i , i FN:s generalför- samling, genom stöd till kampanjen #Unite4Heritage och genom att står bakom den koalition av aktörer som generaldirektör samlat för att lägga upp en stra- tegi och arbeta samlat kring frågan. Regeringen deltar även i den fortsatta diskussionen om hur världssamfundet, och särskilt , kan agera mot förstörelse av kulturföremål. Detta lyfts också i det gemensamma uttalande som de nor- diska kulturministrarna gjorde under sitt möte på där vikten av agerande på nordisk nivå betonades. Som en uppföljning av uttalandet har ett möte arrangerats av Riksantik- varieämbetet och där berörda myndigheter bjöds in för att gemensamt inven- tera vad som görs nationellt, hur arbetet kan tas vidare och hur fortsatt samverkan kan ske. Inom ramen för arbetet med kon- vention om tryggandet av det immateriella kul- turarvet har och folkminnen haft regeringens uppdrag att tillva- rata och utveckla det påbörjade arbetet med tillämpningen av konventionen. Uppdraget har inriktats mot att engagera och samordna alla aktörer och att sprida kunskap om konven- tionen. för kultur, kulturarv och land- skap (CDCPP) har antagit ett arbetsprogram . En inriktning i verksamheten tar sikte på utveckling av indikatorer för värdering av kulturens roll i demokratiprocesser. har fokus på kulturarvsfrågorna stärkts och genomfördes en ministerkonferens för ministrar med ansvar för kulturarvsfrågor. resulterade dels i att en deklaration om att upprätta en europeisk strategi för kulturarvet antogs, dels ett gemensamt utta- lande angående avsiktlig förstörelse av kulturarv och illegal handel med kulturföremål. har även deltagit i arbetet med revide- ring av konvention för sampro- duktion av film. Resultat för samarbetet inom området medier och information redovisas under avsnitt 13.4.2. arbetade för kultur med vidareutveckling och förverkligande av sin strategi för det nordiska kultursamarbetet 2013– 2020. Strategin har fem teman: Det hållbara, kreativa, interkulturella, unga och digitala Nor- den. Inom temat Det hållbara ledde Nor- diska ministerrådet flaggskeppspro- jekt Culturability under EU:s Östersjöstrategis prioritetsområde för kultur och regional identi- tet. Culturability lyfte kulturens roll som en drivkraft för hållbar utveckling med hjälp av goda exempel. Särskilt fokus låg på stadsut- veckling, kulturella och kreativa näringar samt social innovation. tog fram en nordisk strategi för internationell profilering och positionering. Denna baserades delvis på de positiva erfarenheterna från satsningen Nordic Cool i , bl.a. när det gäller vikten av att använda sig av starka lokala samarbetspartner. Det danska ordförandeskapet har aviserat att kultursektorn inom kommer att tilldelas medel för att driva en vidareutveckling av Nordic Cool- konceptet. presenterades en utvärdering av nordiska hus och institut under kultur- ministrarna. Verksamheten vid dessa hus och institut bedömdes motsvara förväntningarna på omfattning och dynamik. Det framkom att ca 335 000 personer bedöms komma i kontakt med nordiskt kultursamarbete. Mot bakgrund av den moderniseringsreform som står inför ska de nordiska kulturinstitutionernas stadgar ändras. Arbetet med att se över styrdokumenten har inletts. I samband med moderniseringsreformen till- sattes även en utredning kring konsekvenser av en eventuell sammanslagning av två institutioner 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 för nordiskt kulturstöd – Nordiska kulturfon- den och Kulturkontakt Nord. Utredningen konstaterade att dessa borde behållas som själv- ständiga aktörer och att deras respektive verk- samheter kompletterade varandra väl. Kulturella och kreativa näringar Arbetet med kulturella och kreativa näringar sker såväl strukturellt som innehållsmässigt i både myndighetsstrukturer och nationella regel- verk. Det är ett arbete som sker på fyra parallella arenor: inom EU, i det nordiska samarbetet, nationellt och regionalt. gäller EU:s nya program Kreativa som för åren 2014–2020 omfattar . Programmet omfattar den audio- visuella sektorn och kultursektorn samt de kul- turella och kreativa näringar som kopplar till dessa. Programmet ska stärka de europeiska kulturella och kreativa sektorernas konkurrens- kraft för att, liksom alla andra EU-program, uppnå målen i 2020-strategin om att främja smart och hållbar tillväxt för alla. Pro- grammet har som särskilt mål att bl.a. stärka den finansiella kapaciteten hos företag och organi- sationer inom kulturella och kreativa sektorer på ett hållbart sätt. Dessutom är ett mål att främja bl.a. utarbetandet av innovation, publikutveck- ling och nya affärs- och ledningsmodeller genom stöd till transnationellt policysamarbete. Ett särskilt lånegarantiinstrument på ca som kan användas av de kulturella och kre- ativa näringarna planeras . De kulturella och kreativa näringarna lyfts även fram i de do- kument som ska vara vägledande för bl.a. de europeiska struktur- och investeringsfondernas verksamhet i . Det nordiska samarbetet har främst utgått från KreaNord, som verkat för att samordna insatser, kartläggningar m.m. inom de kulturella och kreativa näringarna med ett nordiskt mer- värde som målsättning. KreaNord avvecklas , men det nordiska arbetet kommer att fortsätta bl.a. inom projektet ”Kultur och kreativitet för tillväxt” som leds av . Det nationella arbetets fokus har legat på att genomföra programmet Kreativa . Sta- tens kulturråd och Stiftelsen tutet är tillsammans kontaktkontor med uppgift att i samverkan med berörda aktörer främja 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 svenska ansökningar till programmet Kreativa . aktiviteter för att främja kulturella och kreativa näringar har ökat , bl.a. genom ett väl fungerande samarbete med . När programperioden gått in i en genomförandefas har insatser förändrats till att följa och genomföra. Kulturrå- det ingår bl.a. i en nationell analysgrupp för re- gional tillväxt och attraktionskraft, ledd av Nä- ringsdepartementet, och myndigheten har även fått i uppdrag att ta fram en långsiktig strategi för myndighetens medverkan i det regionala tillväxtarbetet –2020. Kul- turrådet och har också fört samtal om samverkansområden som rör bägge myndigheters grunduppdrag och har bä- ring på kulturella och kreativa näringar och re- gional utveckling. Den internationella konferens i som genomfördes tillsammans med Till- växtverket och ett tiotal andra samverkande myndigheter fokuserade på kulturdriven tillväxt och hållbar stadsutveckling. Myndigheten för kulturanalys publicerade ett flertal rapporter och genomförde även egeninitierade och utåtriktade aktiviteter samt medverkade i andra aktörers seminarier. Myn- digheten har publicerat sex rappor- ter, tre promemorior och gjort 17 externa pre- sentationer. De rapporter som redovisats till behandlar statistik och kulturvanor samt utvärderingar av reformer och statliga satsningar avseende bl.a. kultursamver- kansmodellen och effekterna för länsteatrarna, bidragssystemet Kulturbryggan, Musikplattfor- men och de statliga jämställdhetssatsningarna. Därutöver har Myndigheten för kulturanalys arbetat med att utveckla former för att kunna redovisa officiell statistik för studieförbund, kulturmiljövård, bild och form samt scenkonst. Vidare publicerade myndigheten en redovisning av en pilotstudie om barns och ungas kulturva- nor samt har utvecklat ett ramverk för kultur- vaneundersökningar. uppgick stödet till forsknings- och ut- vecklingsinsatser inom kulturområdet till 37,6 via anslaget 1:4 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet (FoU- anslaget). Medlen används för projekt inom de centrala museernas, , Riksantikvarie- ämbetets och och folkmin- nens ansvarsområden. Vidare används medlen för grundforskning inom naturvetenskap vid . fördelar den del av anslaget som kan sökas av de centrala museerna för att stärka kunskapsuppbyggnaden inom museisek- torn. fördelades ca till sju projekt vid , , Stiftelsen , och Stiftelsen niska museet. Flera av projekten berör museive- tenskapliga frågeställningar, medan andra belyser de egna samlingarna ur nya perspektiv. är en central del av forskningens infrastruktur, särskilt på det humanistiska områ- det. Myndigheten bedriver en omfattande FoU- verksamhet med stöd av externa finansiärer och samverkar nationellt och internationellt med forskare inom flera vetenskapsområden. Myn- dighetens del i FoU-anslaget , totalt , har använts för projekt som rör t.ex. metodutveckling för bevarande och tillgängliggörande, utarbetande av publikationer utifrån bestånd och utveckling av arkivredovisningssystem. Ett mindre belopp har avsatts för arbete med myndighetens första lång- siktiga FoU-plan som avser ett program för åren 2016–2018. FoU-program för kulturmiljöområdet 2012–2016 har sex forsk- ningsteman: Kulturarvets betydelse, Tillståndet för kulturarvet, Förutsättningar för kulturarvs- arbetet, Samverkan och dialog med andra aktörer och det civila samhället, Kulturarvsinformation och Styrmedel. fördelades ca 13,4 mil- joner kronor till totalt 32 projekt. Liksom tidi- gare år gick den största andelen av anslaget till projekt vid universitet och högskolor. Resultaten från genomförda forskningsprojekt når ut till verksamma inom kulturmiljöområdet bl.a. ge- nom publikationer och vid seminarier. har nio projekt publicerat forskningsrap- porter och ett flertal seminarier har hållits. och folkminnen bedriver forskning inom ämnesområdena dialekter, folk- minnen, namn, svensk och allmän språkvård samt minoritetsspråk. Flera projekt sker i sam- verkan med bl.a. universitet och högskolor och myndighetens forskare anlitas ofta för undervis- ning vid lärosäten. Myndighetens del i FoU- anslaget, , utlyser myndigheten internt till bl.a. pilotprojekt, digi- talisering av samlingar, metodutveckling, utbyg- gandet av databaser och seminarieverksamhet. erhöll 15 projekt medel från ansla- get inom myndighetens samtliga fem ämnesom- råden. är erkänt som en av landets främsta institutioner för forskning om biologisk och geologisk mångfald samt samspe- let mellan naturmiljö och människa. Forsk- ningen finansieras huvudsakligen av externa bidrag. utgjorde andelen externa forskningsbidrag ungefär två tredjedelar av mu- seets totala kostnader för forskning. Myndighet- ens del av FoU-anslaget uppgick till . Medlen används till att driva forskningslaboratorier inom geologi och biologi och till lönemedel för ett antal forskare. Forskning inom kulturområdet stöds även via (utgiftsområde 16). Även andra forskningsfinansiärer som t.ex. och Kungliga Vitterhetsakade- mien har stor betydelse som stöd för forsk- ningen inom kulturområdet. För att uppnå det kulturpolitiska målet om allas möjlighet att delta i kulturlivet ska samtliga myndigheter inom kulturområdet integrera ett jämställdhetsperspektiv i sina verksamheter. Fem myndigheter – , , , och Riksutställningar – har även fått ett särskilt uppdrag i regleringsbreven om att ta fram en plan för hur jämställdhetsarbetet kan integreras och bli en del av myndigheternas or- dinarie verksamheter, exempelvis i deras styrpro- cesser. Myndigheterna redovisar åtgärder och resultat i årsredovisningarna –2018. Resultat av arbetet med jämställdhet redovisas under respektive områdesavsnitt. har, inom ramen för regering- ens strategi för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 könsuttryck, fått i uppdrag att vara strategisk myndighet för kulturområdet. Av återrapportering framgår att hbtq-kunskap och hbtq-perspektivet ska integreras i myndighetens hela verksamhet. Myndigheten har lagt upp en treårig plan och har påbörjat arbetet med att kommunicera uppdra- get och inhämta kunskap genom dialogmöten, samråd och samverkan. Strategier, utmaningar och goda exempel har identifierats. Konstområden som på ett bra sätt har integre- rat hbtq-frågorna är den samtida dansen och serierna. Bibliotekens roll bedöms vara viktig. En en- kätundersökning gjord av visar dock att av folkbiblioteken har en hbtq-strategi. Inom de regionala verksamheterna finns det goda exempel på kulturinstitutioner som arbetar aktivt med frågorna. Flera verksamheter har fått utvecklingsbidrag från för särskilda hbtq-satsningar. Riksutställningar har haft i upp- drag att undersöka och analysera hur museer och andra utställare belyser hbtq-perspektiv, samt ge förslag på hur detta arbete kan vidareutvecklas. Riksutställningar visar i sin rapport att svenska museer generellt är positiva till arbetet med hbtq-frågor och en majoritet har erfarenhet av att på ett eller annat vis inkludera hbtq-frågorna i verksamheten, särskilt i utställningsproduktion och besökar- och programverksamhet. Riksut- ställningar framhåller att ytterligare arbete behö- ver göras för att förankra hbtq-frågorna såväl i museernas interna värdegrundsarbete som i po- licy och strategi. och är sektorsansvariga myndigheter på kulturområdet när det gäller genomförandet av funktionshin- derspolitiken 2011–2016. uppföljning Kultur för alla – inget hinder (2015) visar en positiv utveckling när det gäller myndighetens tre delmål för stra- tegin. konstaterar att många bi- dragsmottagande kulturinstitutioner låter per- spektivet genomsyra en större del av verksam- heten. Myndigheten rapporterade till regeringen att samtliga bidragsmottagande kul- turinstitutioner nu har en handlingsplan för ökad 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Myndigheten har fortsatt att be- vaka frågan även bland andra aktörer och årets uppföljning visar t.ex. att arrangörer i lägre ut- sträckning har en handlingsplan för tillgänglig- het. Av samtliga svarande konst- och kulturaktö- rer med egna lokaler var det som angav att enkelt avhjälpta hinder är fullständigt åtgärdade, vilket är en försämring . Totalt angav dock att enkelt avhjälpta hinder till stor del eller delvis har åtgärdats. Ett ökat antal kulturinstitutioner svarar ja på frågan om deras externa webbplats följer internationell standard, WCAG 2.0 nivå A.A. Tabell 3.6 Kulturaktörers arbete för ökad tillgänglighet 2014 (inom Statens kulturråds bidragsgivning och kultur- samverkansmodellen) Har en handlingsplan för ökad Inventerat enkelt avhjälpta hinder Åtgärdat enkelt anhjälpta hinder fullständigt eller till stor del Webbplatsen följer helt eller till viss del internationell standard Information finns på webbplats Källa: , Kultur för alla – inget hinder 2014 Urvalet skiftar mellan åren rat sig, men att det kvarstår utvecklingsbehov för flera av dem. Tabell 3.7 Statliga kulturmyndigheters grundläggande tillgänglighet Myndigheten för tillgängliga medier Forum för levande historia Livrustkammaren, med Stiftel- Statens centrum för arkitektur och design Statens museer för världskultur Källa: Myndigheten för delaktighet uppföljning Kulturarv för alla (2015) visar en positiv utveckling även på kulturmiljöområdet. Antalet insatser för ökad tillgänglighet bedöms öka och kompetensen hos kulturmiljöns aktörer bedöms vara hög. Av uppföljningen framgår att en stigande del av länens användning av kulturmiljövårdsanslaget går till tillgängliggörande av kulturmiljön. Den stora förbättring som skedde tycks ha avstannat något. Över hälften av länsstyrel- serna och länsmuseerna anger dock att fler till- gänglighetsinsatser genomförts . Myndigheten för delaktighet gör även årliga öppna jämförelser av tillgängligheten på statliga myndigheter. När det gäller fysisk tillgänglighet visar kulturmyndigheterna mycket goda resultat. När det gäller grundläggande tillgänglighet framgår resultatet av tabellen nedan. Poängen är baserad på frågor om bl.a. handlingsplan, utsedd ansvarig för frågorna och inventerade lokaler. Av tabellen framgår att några myndigheter förbätt- Av den årliga uppföljningen av politiken för det civila samhället framgår att de statliga insatserna inom kulturområdet är omfattande. Kultursamverkansmodellen ger utrymme för regionala prioriteringar och variationer vid för- delning av statliga medel till kulturverksamhet i hela landet. Landstingen ska arbeta fram kultur- planer i samverkan med bl.a. det civila samhället. Denna samverkan möjliggör för det civila sam- hällets organisationer att påverka kulturens ut- veckling i länen och samverka kring denna. Sam- verkan med det civila samhället behöver dock vidareutvecklats, något som även tidigare fram- kommit i Myndigheten för kulturanalys rapport ligger i tiden (2013). får fördela me- del från anslaget 1:6 Bidrag till regional kultur- verksamhet till det civila samhällets organisation- ers medverkan i arbetet med framtagande och genomförande av regionala kulturplaner. I sam- band med bidragsfördelning inom kultursam- verkansmodellen för dialog med organisationen kulturallians som representerar ett 50-tal organisationer. Inom kulturmiljöområdet fördelar Riksantik- varieämbetet två typer av bidrag som riktar sig till det civila samhällets organisationer. Det rör sig dels om ett projektbidrag till arbets- livsmuseer, dels ett organisationsbidrag till ide- ella organisationer inom kulturmiljöområdet. Kommittén Kulturbryggan har för- delat till nyskapande kultur, se tabell 3.8 nedan. Bidragsgivningen ska främst inriktas på det fria kulturlivet. Kommit- tén har även i uppgift att främja samverkan med andra finansiärer. Förutsättningarna för bidragsgivningen 2015 justerades jämfört eftersom kra- vet på medfinansiering tonats ner något. Tabell 3.8 Kulturbryggans bidrag 2012–2014 Andel beviljade ansökningar (%) Medfinansiering (i mnkr) Av tabellen ovan framgår att söktrycket ökat , vilket motsvaras av en lägre beviljandegrad som 2014 ligger på . Bland de 1 176 projektansökningarna råder en relativt jämn könsfördelning, 59 pro- cent av projekten hade en kvinna som projektle- dare. I syfte att bl.a. främja ansökningar från hela landet genomfördes ett antal ”Kulturbryg- gan in ”, dvs. tillfällen då Kulturbryg- gan besöker regionala och lokala aktörer och erbjuder råd och stöd. besöktes , , och Norr- botten. Av Kulturbryggans redovisning framgår att ansökningar inkommit från samtliga län. Bidrag har beviljats för projekt som drivs i 12 av 21 län. Storstadslänen , Västra Göta- land och står för av ansök- ningarna. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 ökade Kulturbryggans andel av projektens totala finansiering från till , vilket enligt Kulturbryggan åter- speglar uppdraget att vara en alternativ finansie- ringsaktör till andra offentliga bidragsgivare. Stöden fördelas både som startstöd och genom- förandestöd. arrangerade Kulturbryggan ”Samverkstad” med Innovativ Kultur i . I denna verkstad deltog kulturaktörer och näringslivsaktörer för dis- kussion om gemensamma projektidéer. Kultur- bryggan ser behov av att dessa frågor drivs vidare i andra regioner. Att främja de nationella minoriteternas möjlig- heter att behålla och utveckla sitt språk och sin kultur, och i synnerhet främjandet av barns ut- veckling av en kulturell identitet, är skyldigheter för det allmänna enligt lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk. fördelar särskilda medel för att främja det samiska folkets och övriga nation- ella minoriteters kulturverksamhet. Liksom föregående år fördelades merparten av bidragen 2014 som verksamhetsbidrag till fem verksam- heter: Uusi Teatteri, Tornedalsteatern, Sverige- finska i , Judiska biblio- teket och Romska kulturcentret i . Öv- riga medel fördelades som projektbidrag där barn- och ungdomsverksamhet och insatser som stärker de nationella minoriteternas egna kultu- rella strukturer har prioriterats. Utöver dessa medel har verksamheter med utgångspunkt i nationella minoriteters kultur även beviljats me- del via andra stödformer, t.ex. produktionsstöd till kulturtidskrifter och det regionala utveck- lingsbidraget. Summan av beviljade bidrag till nationella minoriteters kulturverksamhet upp- gick 2014 till ca , att jämföra med ca och ca . Minskningen beror på att Tornedalsteatern beviljades bidrag på verksamhet . Summan beviljade bidrag till romsk kulturverksamhet har ökat från till . Av Statens kulturråds regleringsbrev framgår att myndigheten, i sin bedömning 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 och uppföljning av de regionala kulturplanerna, särskilt ska uppmärksamma landstingens arbete för att främja de nationella minoriteternas, och i synnerhet romers, kultur och kulturarv. I syfte att inspirera landstingen till att utveckla detta arbete bjöd in de regionala kulturcheferna till ett rundabordssamtal i sep- tember 2014. Vid mötet fanns 18 landsting re- presenterade. har även fastställt nationella minoriteters kultur som en av fem prioriteringsgrunder för statsbidrag inom kultursamverkansmodellen. har två landsting beviljats ett ökat bidrag mot bak- grund av sitt arbete för att främja nationella mi- noriteters kultur. Vidare har även kartlagt hur nationella minoriteters kultur och kulturarv främjas och synliggörs runt om i lan- det, genom en enkät ställd till landsting, statliga och regionala kulturinstitutioner samt fria grup- per med statligt verksamhetsstöd. Av de region- ala aktörer som besvarat enkäten uppgav 47 pro- cent att de främjat eller synliggjort minst en nationell minoritets kultur och kultur- arv. För de statliga kulturinstitutionerna var motsvarande siffra . För regionala verksamheter och fria grupper var motsvarande siffra . Bidrag till samisk kultur fördelas även av Sa- metinget, vars anslagsmedel uppgick till ca . Bidraget används för verk- samhet med en samisk bibliotekskonsulent, för bidrag till Sámi Teáhter () samt till bidrag inom samiskt konst- och kultur- liv. Åren 2011–2013 fick i uppdrag att fördela särskilda medel som främjar äldre människors delaktighet i kulturlivet genom såväl kulturuppleverser som eget skapande i gemen- skap med andra.