prop · H203110 · 2015-04-14 00:00:00 — för att man anser att redan har en överkapacitet för att tillgodose det interna elbehovet och framför att man i stället för att öka volymen bör efterfråga större kunskaper som grund för ett beslut om det framtida , , , och E.ON anser att förslaget innebär en ambitionshöjning och efterfrågar där- för en fördjupad analys av hur kraftsystemet och elmarknaden med dess Fastighetsägarna anser att analysen av effekterna är ofullständig och i många fall ensidig och att den omöjliggör ett ställningstagande. SKGS (Skogen, Kemin, Gruvorna och Stålet) finner kraftbalansmässiga fördelar med den föreslagna kvotjusteringen men önskar ett förtydligande i frågan om ambitionshöjning samt hur mycket målet i det svenska elcertifikatssystemet höjts. föreslår att parterna justerar det gemensamma målet i samband med denna kontrollstation som ett alternativ till att justera upp kvoterna för att kompensera för felaktig uppskattning av övergångsordningen. Enligt innebär förslaget en för snabb justering av kvoterna. Svensk energi anser att kvoterna bör justeras i långsammare takt, med en mjuk infasning 2016–2020, eftersom en snabb förändring kan innebära onödigt hög kostnadsökning för elkunderna men också stora kostnader för elförsäljningsbolagen. NORWEA anser att det bör värderas om delar av kvotjusteringen ska ske tidigare. Investerargruppen, Svensk Vindenergi, och anser att kvoten 2016, utöver kontrollstationsrapportens förslag, bör justeras motsvarande den ingående reserven på elcertifikat vid start av den gemensamma marknaden, dvs. ytterligare en ökning av kvoten 2016 med . Investerargruppen anser att kvoterna bör ändras från . och anser att kvotkurvan ska höjas med ytterligare 0,015 enheter eftersom den kvotpliktiga elanvändningen bedöms bli lägre än prognos samt för att man anser att reserven ska minskas i snabbare takt. Departementspromemorians förslag till kvotjustering tillstyrks av , , , Svensk Vindenergi, , Vind, , , Oberoende elhandlare och Kraft. Oberoende elhandlare anser att föreslagna uppjusteringarna av kvoterna är rimliga för att nå ny förnybar elproduktion till 2020. Svensk Kraftmäkling anser att förslaget är väl i linje med tidigare kommunicerade mål och väl underbyggt genom rapporter. Kraft tillstyrker förslaget att justeringar som motsvarar ambitionshöjningen träder i kraft först och anser att det ger elleverantörerna förutsättningar att ta hänsyn till detta vid avtalsskrivning av fasta elavtal. Vind anser att en snabbare infasning av ambitionshöjningen är viktig för att snabbt minska överskottet av elcertifikat. anser att en ändring av kvoter för att uppnå det nya målet påverkar spelreglerna på kort varsel vilket ökar osäkerheten i systemet. , , , , , , Energi , Svensk Fjärrvärme, Skogsindustrierna, Energigas , (Svebio), Statkraft, Svensk landskapsskydd, Svenska , , samt omkring hundra privatpersoner och några lokala föreningar avstyrker eller är tveksamma till departementspromemorians förslag. Remissinstansernas invändningar mot förslaget är i huvudsak inriktade mot höjd ambitionsnivå i elcertifikatssystemet och inte mot förslaget till utformningen av kvotkurvan. Skälen för regeringens förslag Eftersom regeringen har gjort bedömningen att en ambitionshöjning inom elcertifikatssystemet bör göras, bör också kvoterna i lagen (2011:1200) om elcertifikat justeras så att ambitionshöjningen kan genomföras. Som redovisats i avsnitt 5.1 finns det underlag för en sådan justering av kvoterna i finansieringsrapporten. Utgångspunkt för förslaget i den rapporten har varit förslag i kontrollstationsrapporten. Hur beräkningarna i de båda rapporterna samverkar beskrivs utförligt i avsnitt 5.1. I denna proposition har regeringen utgått från förslag i rapporterna. Kontrollstationsrapportens förslag tillstyrks av flera remissinstanser, bland annat , Statkraft, Svensk Fjärrvärme, Svensk Vindenergi, , , , , , NORWEA, Investerargruppen och Oberoende Elhandlare. Förslaget avstyrks av och . och Svensk Vindenergi framför synpunkter på förslaget i förhållande till ett sjunkande elpris. Flera remissinstanser, som , , , E.ON och Fastighetsägarna, har synpunkter på analysen av effekterna av kontrollstationsrapportens förslag och SKGS efterfrågar förtydligande om ambitionshöjning och hur mycket målet höjts. Dessa frågor behandlas i avsnitt 12 Konsekvenser. Där redovisas bland annat en komplettering från om effekten på elpriset. anser i sitt remissvar till kontrollstationsrapporten att parterna bör justera det gemensamma målet i samband med denna kontrollstation som ett alternativ till att justera upp kvoterna. Detta för att kompensera för felaktig uppskattning av övergångsordningen. förslag skulle dock innebära en minskning av ny förnybar elproduktion inom ramen för det gemensamma elcertifikatssystemet jämfört med vad gällande avtal och mål avser att driva fram. förslag ligger därmed inte i linje med regeringens ambition. Flera remissinstanser, som , , , Svensk Vindenergi, , Vind, , , Oberoende elhandlare och Kraft tillstyrker förslaget i departementspromemorian om justering av kvotkurvan för att genomföra ambitionshöjningen. Andra remissinstanser, som , , , , , , Energi , Svensk Fjärrvärme, Skogsindustrierna, Energigas , Svebio, Statkraft, Svenskt landskapsskydd, Svenska , , samt omkring hundra privatpersoner och några lokala föreningar avstyrker eller är tveksamma till departementspromemorians förslag. Dessa remissinstansers invändningar är dock i huvudsak inriktade mot förslaget om höjd ambitionsnivå i elcertifikatssystemet och inte mot förslaget till utformningen av kvotkurvan. Invändningarna behandlas därför även i avsnitt 4. När det gäller utgångspunkter för justering av kvotkurvan redovisar den princip man anser bör gälla på s. 45 i kontrollstationsrapporten. anser att principen för kvotjustering så som den beskrivs i rapporten är väl underbyggd och bra. I korthet innebär principen att såväl förväntade avvikelser som faktiska avvikelser till fullo ska kompenseras genom kvotjusteringar. Myndigheten anger också i rapporten att justeringsprincipen tagits fram i samarbete med den norska myndigheten vassdragsog energidirektorat (NVE) och att både och anser att det är viktigt att justeringarna baseras på samma princip samt att den princip som används även bör tillämpas vid kommande kontrollstationer. Myndigheten har också föreslagit i rapporten att kvoterna som en engångsåtgärd justeras så att den ingående reserven av certifikat på som fanns när den gemensamma marknaden med startade kompenseras . Flera remissinstanser framför synpunkter på kontrollstationsrapportens förslag om hur den ingående reserven ska hanteras vid justering av kvoterna. Exempelvis anser Investerargruppen och Svensk Vindenergi att kvoterna bör justeras så att den ingående reserven börjar reduceras . NORWEA, , och har liknande synpunkter. Regeringen bedömer dock att det är lämpligt att följa förslag i kontrollstationsrapporten som är väl underbyggt och framtaget enligt en princip som varit utgångspunkt även i . En för elcertifikatssystemet är också att det är ett marknadsstyrt system och det är marknaden som ska hantera utbud och efterfrågan av elcertifikat över tiden. Det bör därför vara marknaden, inte myndigheterna, som ska hantera reserven även om den ingående reserven av certifikat vid denna kontrollstation fördelas ut på kvoterna . Framtida tekniska justeringar som görs av myndigheterna bör endast vara korrigeringar för faktiska och prognostiserade avvikelser i gällande kvoter. Faktiska avvikelser definieras som skillnaden mellan utfall och använd prognos i gällande kvoter. Förväntade avvikelser definieras som skillnaden mellan använd prognos i gällande kvoter och den prognos som används i kontrollstationen. anför i svaret på kontrollstationsrapportens förslag att kvoterna bör justeras i långsammare takt än vad föreslår eftersom en snabb förändring kan innebära en onödigt hög kostnadsökning för elkunderna men också stora kostnader för elförsäljningsbolagen. En annan remissinstans, Vind, framför i svaret på departementspromemorian att en snabbare infasning av ambitionshöjningen är viktig för att snabbt minska överskottet av elcertifikat. kraft tillstyrker förslaget om att justeringarna som motsvarar ambitionshöjningen träder i kraft först medan anser att en ändring av kvoterna påverkar spelreglerna på kort varsel och ökar osäkerheten i systemet. I finansieringsrapporten gör bedömningen att höjda kvoter skulle skapa goda förutsättningar för långsiktighet och tydlighet för marknadens aktörer. Myndigheten bedömer även att ett sådant förslag skulle ge goda förutsättningar för elleverantörer att ta hän- 2014/15:110 syn till höjda kvoter i fasta elavtal där en kostnad för elcertifikat ingår. bedömer vidare att en linjär upptrappning är rimlig att införa utan att riskera måluppfyllnad och oönskade effekter som kan uppstå om marknaden inte hinner bygga det som efterfrågan kräver. Regeringen delar bedömningar och anser att myndighetens förslag är balanserat och tar hänsyn till konsekvenser för kvotpliktiga aktörer och elhandelsföretag. De kvoter som genomför ambitionshöjningen justeras vilket bör ge goda förutsättningar för elleverantörer att ta hänsyn till höjda kvoter i fasta elavtal där en kostnad för elcertifikat ingår. En genomgång av förslagets konsekvenser för olika aktörer finns i avsnitt 12. Regeringens förslag: godkänner det avtal om ändring av avtal om en gemensam marknad för elcertifikat som träffats mellan och . Skälen för regeringens förslag Såsom redovisats i avsnitt 4 måste det avtal som har med om en gemensam marknad för elcertifikat ändras för att den föreslagna ambitionshöjningen ska kunna genomföras. Ett ändringsavtal har utarbetats och finns i bilaga 6. består av en ingress och fem avsnitt. Avsnitt I innehåller ändringar av avtalet om en gemensam marknad för elcertifikat av . Avsnitt II aviserar att regeringen ska överlämna ett förslag som rör gällande undantag från skatteplikt för vindkraftsel och annan förnybar el som inte levereras yrkesmässigt. Avsnitt III och IV berör frågor som parterna har kommit överens om att analysera i samband med kommande kontrollstation och avsnitt V innehåller en bestämmelse om ikraftträdande. Frågan om ambitionshöjning och det ändrade målet för den gemensamma elcertifikatsmarknaden som finns i avtalets avsnitt I behandlas i departementspromemorian. Med anledning av avsnitt II har det i tagits fram ett förslag om att begränsa gällande undantag från skatteplikt i 11 kap. 2 § lagen (1994:1776) om skatt på energi. Det förslaget är ute på remiss. De frågor som berörs i avsnitt III och IV kommer att utredas i samband med nästa kontrollstation och eventuella förslag kommer att beredas när kontrollstationen genomförs, jfr avsnitt 8. Avtalets ikraftträdande är avhängigt av att beslutar i enlighet med regeringens förslag om att begränsa gällande undantag från skatteplikt som aviseras i avsnitt II. Inriktningen i avtalet är att det ska träda i kraft . I det följande redovisas avsnitten i ändringsavtalet lite mer utförligt. Avsnitt I – Ändringar av avtalet om en gemensam marknad för elcertifikat av Detta avsnitt innehåller ändringar i avtalet om en gemensam marknad för elcertifikat av . Ändringarna avser artikel 2 om mål och förpliktelse, artikel 6 om kvotplikt och fastställande av kvoter samt artikel 14 om anmälan enligt och rådets direktiv /287EG om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven /77/EG och 2003/30/EG. Ändringarna i artikel 2 innebär att det gemensamma målet för elcertifikatsmarknaden till höjs med , från 26,4 till till 2020. Det innebär att kravet på enighet för att kunna ändra målet för den gemensamma marknaden för elcertifikat till 2020 uppfylls och att den målsättning om en ambitionshöjning som innebär finansiering av ny förnybar elproduktion till 2020 jämfört med kan nås. Vidare åtar sig att sträva efter att annullera de elcertifikat som tillkommer med anledning av det höjda gemensamma målet om , dvs. att sträva efter att annullera elcertifikat motsvarande ytterligare till och med . I praktiken innebär detta att det är den svenska kvotkurvan som behöver ändras för att sträva efter att de ytterligare elcertifikat som ska tilldelas som en följd av höjningen av det gemensamma målet med ska annulleras. Elproduktion från anläggningar som ingår i den gemensamma marknaden ska vid rapportering i enlighet med direktiv /28/EU fördelas lika fram tills att varje part har tillgodoräknat sig . Därefter ska tillgodoräkna sig hela elproduktionen till dess att har tillgodoräknat sig ytterligare , dvs. Elproduktion därutöver ska delas lika mellan länderna. Avsnitt II – Förslag om begränsning av undantag från gällande skatteplikt för vindkraftsel och annan förnybar elproduktion som inte levereras yrkesmässigt Den åtar sig enligt avtalet att överlämna ett förslag till om att begränsa gällande undantag från skatteplikt i 11 kap. 2 § lagen (1994:1776) om skatt på energi för sådan vindkraftsel som inte levereras yrkesmässigt och för övrig el från förnybara energikällor som inte levereras yrkesmässigt. Ett förslag om ändring i lagen om skatt på energi har tagits fram inom och är ute på remiss. Avsnitt III – Utvecklingen efter 2020 Parterna är överens om att i samband med kommande kontrollstation utreda om det finns behov av att införa en regel för när anläggningar måste vara satta i drift för att kunna godkännas för tilldelning av elcertifikat inom ramen för den gemensamma marknaden för elcertifikat. I utredningen ska det särskild värderas om möjligheten att godkänna anlägg- 2014/15:110 ningar som sätts i drift efter 2020 kan påverka investeringsklimatet och måluppfyllelsen till 2020. Se även avsnitt 9 Utveckligen efter 2020. Avsnitt IV – Författningsreglering av kvotkurvan Parterna är överens om att i samband med kommande kontrollstation värdera om kvotkurvan kan författningsregleras så att justeringar av de årliga kvoterna som följer av gällande avtal och av ändringsavtalet inte ska behöva vara föremål för lagändring. Parterna ska ta ställning till om en sådan förändring bör genomföras. Avsnitt V – Ikraftträdande Avtalets ikraftträdande är avhängigt av att beslutar i enlighet med regeringens förslag om att begränsa gällande undantag från skatteplikt som aviseras i avsnitt II i avtalet. Inriktningen i avtalet är att det ska träda i kraft . Avtalet mellan och om ändring av avtal om en gemensam marknad för elcertifikat undertecknades i av energiminister och i av olje- och energiminister . Regeringens bedömning: bör få i uppdrag att tillhandahålla information om planerad utbyggnad av anläggningar inom elcertifikatssystemet och om förväntad kvotpliktig elanvändning varje kvartal samt ge årlig information om avvikelser mellan antagan- den vid beräkning av kvotkurvan och verkligt utfall eller ny prognos och om vilka tekniska justeringar som kommer att behöva göras med anledning av avvikelserna. Kontrollstationsrapportens förslag överensstämmer delvis med re- I rapporten föreslår att det ska införas krav på elleverantörer att en gång per kvartal rapportera in mäng- den fakturerad el. Departementspromemorian innehåller inga förslag om marknadsför- Remissinstanserna: , Svensk Vindenergi, Svensk Vind- kraftförening, SERO, Svensk Fjärrvärme, , Energimarknadsin- spektionen, , , , Svenskt Näringsliv, , , , Oberoende Elhandlare, Energigas , , E.ON, NORWEA, Investerar- gruppen och Statkraft är positiva till förslag om att inrätta en energislagsövergripande databas med uppgifter om invester- ingsbeslut och anläggningar under byggnation. ker förslag om att inrätta en sådan databas. Vindenergi, Investerargruppen, , , Arise AB, NORWEA och anser att inrapportering av uppgifter om kom- mande projekt ska vara obligatorisk för att databasen inte ska bli verk- Investerargruppen och Svensk Vindenergi anser vidare att in- rapportering bör vara en förutsättning för att tilldelas elcertifikat. marknadsinspektionen anser att inrapportering eventuellt kan ske som en föranmälan för godkännande av elcertifikat. anser att en regel bör införas som gör att marknaden kontinuerligt får informationen och att informationen ska finnas tillgänglig i och så att det inte byggs upp ett nytt och separat system. anser att administrationen bör hållas vid ett minimum för berörda företag och att det ligger ett ansvar på de aktörer som avser göra nya invester- ingar att själva analysera marknaden. anser att ett obligato- riskt rapporteringkrav ökar den administrativa bördan och att ett krav på rapportering inte bör införas samt att Vindbrukskollens databas kan ut- vidgas för ändamålet. och Svensk Fjärrvärme anser att det är en uppgift för att skaffa fram information för att säkerställa lika villkor för alla investerare. Skogsindustrierna ser inte att nyttan av en gemensam databas eftersom informationen redan finns till- gänglig genom sökningar på internet. , Svensk Vindenergi, SERO, , , , Oberoende elhandlare, Energigas , och tillstyrker förslaget i Energi- myndighetens rapport om att elleverantörer kvartalsvis ska rapportera in mängden fakturerad el. anser att det är viktigt att inte skapa mer administration än nödvändigt för att uppnå syftet. att krav på mer frekvent deklarering av kvotplikten och annullering skulle leda till en alldeles för hög administrativ börda. ifrågasätter behovet av att elleverantörer kvartalsvis rapporterar fakture- rad el och anser att den administrativa bördan för företagen bör hållas vid ett minimum och att ny separat inrapportering bör undvikas. Fjärrvärme anser att det är viktigt att mer löpande informera om utveck- lingen av den kvotpliktiga elanvändningen. (), , , , Svensk Fjärrvärme, Skogsindustrierna, SveMin, Svensk vattenkraftfören- ing, Svensk Vindenergi, , E.ON och Vatten- fall yttrar sig i frågan om ökad information om kommande tekniska justeringar av kvotkurvan och är alla positiva till förslag om att det ska göras en analys av förhållandet mellan gällande kvoter och de faktorer som kvoterna baseras på. Skälen för regeringens bedömning bör sammanställa och tillhandahålla information om planerad utbyggnad av anläggningar I kontrollstationsrapporten redogör för betydelsen av information till marknaden om kommande produktionsvolymer för för- nybar elproduktion och uppgifternas betydelse för måluppfyllelse och el- 2014/15:110 certifikatspris. föreslår att det, som en marknadsförbättrande åtgärd, ska inrättas en energislagsövergripande databas med uppgifter om investeringsbeslut och anläggningar under byggnation och att denna ska förvaltas av myndigheten. Regeringen delar uppfattning att information till aktörerna är viktig för marknadens funktion. Det finns redan mycket tillgänglig information om kommande produktionskapacitet inom elcertifikatssystemet. finns det uppgifter om framtida vindkraftsprojekt utifrån avtal med leverantörer. Uppgifterna tillhandahålls av branschorganisationen . Det finns också information om vindkraftsprojekt i databasen där status för olika projekt anges. När det gäller ökad produktionskapacitet i vattenkraftsanläggningar och i biokraftsanläggningar är det upprustningar i befintliga anläggningar som är mest förekommande. Endast ett fåtal helt nya anläggningar torde vara aktuella. har tillgång till information om upprustning i befintliga anläggningar inom ramen för prövning av förhandsbesked. När det gäller större nya vatten- eller biokraftsanläggningar brukar sådan information finnas tillgänglig på de berörda aktörernas webbsidor. Det är, enligt regeringens bedömning, i första hand en sammanställning av befintliga uppgifter som behöver göras så att aktörer som är i behov av information på ett enkelt sätt kan få del av den. bör kunna bidra till detta genom att – utifrån tillgängliga uppgifter – tillhandahålla information om kommande projekt. Skogsindustrierna ser inte nyttan med en sådan åtgärd eftersom information redan finns tillgänglig på internet, men det stora flertalet av remissinstanserna är positiva. bör därför få i uppgift att sammanställa och tillhandahålla sådan information om planerade anläggningar inom elcertifikatssystemet som kan öka transparensen på marknaden och bidra till bättre marknadsfunktion. I kontrollstationsrapporten har även tagit upp frågan om en inrapportering av uppgifter om kommande projekt ska vara obligatorisk eller ske på frivillig basis. Myndigheten lämnar dock inget förslag utan pekar endast på behovet av ytterligare utredning och gör bedömningen att det skulle krävas lagändringar. Svensk Vindenergi, In- vesterargruppen, , , , NORWEA och anser att inrapportering av uppgifter, som till exempel investeringsbeslut, ska vara obligatorisk för att databasen inte ska bli verkningslös. Flera remissinstanser påtalar dock vikten av att hålla nere den administrativa bördan, t.ex. SveMin, och . Liknande synpunkter framförs av Skogsindustrierna, och Svensk Fjärrvärme. Ett krav på inrapportering måste, enligt regeringens uppfattning, vägas mot den administrativa börda som kravet skulle innebära för företagen. Det skulle även vara svårt att utforma ett sådant krav och säkerställa att det följs. Något krav på inrapportering bör därför inte införas. Regeringen kommer att följa arbetet med sammanställningen och tillhandahållande av information om planerade anläggningar inom elcertifikatssystemet för att, vid behov, kunna utreda vilka ytterligare åtgärder som skulle kunna underlätta tillgången till information. bör beräkna den kvotpliktiga elanvändningen enligt en modell och redovisa beräkningen kvartalsvis I kontrollstationsrapporten föreslår att det ska införas krav på elleverantörer att en gång per kvartal rapportera in mängden fakturerad el. Flera remissinstanser, bland annat , och Skogsindustrierna, är kritiska till den ökade administration som ett krav på inrapportering skulle medföra för företagen. Efter det att redovisade kontrollstationsrapporten har myndigheten undersökt hur stor avvikelsen skulle vara om den kvotpliktiga elanvändningen skulle beräknas enligt en modell i stället för att bygga på kvartalsvis rapportering. Myndigheten gjorde undersökningen för att analysera om den ökade administrativa börda som följer av ett krav på kvartalvis rapportering motiveras av betydande högre kvalitet i uppgifterna jämfört med modellerade värden. Myndighetens analys visar att modellering av den kvotpliktiga elanvändningen utifrån den månadsvisa statistiken leder till som högst två procents avvikelse jämfört med faktiska värden. Regeringen gör bedömningen utifrån denna analys att en lösning där modellerar den kvotpliktiga elanvändningen är att föredra jämfört med en lösning med krav på kvartalvis inrapportering. Eftersom utfallet av myndighetens analys visar på en så pass liten avvikelse i förhållande till faktisk rapportering, bör även de remissinstanser som tillstyrkt förslaget om krav på kvartalsvis rapportering vara positiva till att den kvotpliktiga elanvändningen beräknas enligt en modell i stället. bör få uppgiften att kvartalvis offentliggöra de uppgifter om den kvotpliktiga elanvändningen som tagits fram genom modellen. bör göra årliga analyser av avvikelser mellan beräkningar av kvotkurvan och utfall eller ny prognos har information om avvikelser mellan antagande vid beräkningar av kvotkurvan och utfall eller ny prognos enbart getts i samband med att har redovisat sitt uppdrag inför de olika kontrollstationerna. Eftersom kontrollstationer äger rum med mellanrum innebär det att sådan information inte är tillgänglig . I kontrollstationsrapporten föreslår att det ska göras en analys av förhållandet mellan gällande kvoter och de faktorer som kvoterna baseras på i syfte att förbättra marknadens möjligheter att skapa sig rätt förväntningar om kommande kvotjusteringar. Myndigheten föreslår vidare att analysen ska presenteras vid återkommande seminarier. , och naturresursekonomi (), , , , Svensk Fjärrvärme, Skogsindustrierna, SveMin, , Svensk Vindenergi, , och är positiva till förslag.