prop · H203100 · 2015-04-15 00:00:00 — P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Det är nationalräkenskaperna som är grunden för regeringens utfallsredovisning och prognos för kommunsektorns finanser. I regeringens prognos över kommunsektorns finanser antas kommunsektorn bedriva en ut- giftspolitik som är förenlig med balanskravet. Vidare inkluderas enbart redan beslutade och för det kommande budgetåret föreslagna föränd- ringar av statsbidragen i prognosen. Detta inne- bär att de generella statsbidragen antas vara nominellt oförändrade. Dessutom antas att den genomsnittliga kommunalskatte- satsen är oförändrad. Därmed blir den reala till- växten i skatteunderlaget i prognosen viktig för den reala utvecklingen av inkomsterna. antas kommunsektorn som helhet redo- visa ett resultat som är i linje med god ekono- misk hushållning.60 Prognosen över de kommunala konsumtions- utgifterna baseras både på den demografiska utvecklingen och på prognosen för kommunsektorns inkomster. Under senare de- len av prognosperioden begränsas konsum- tionsprognosen av prognosprincipen att kom- munsektorn ska redovisa ett resultat i linje med god ekonomisk hushållning. Prognosen baseras då mer på det ekonomiska utrymmet i kommun- sektorn och mindre på den demografiska ut- vecklingen. Produktiviteten i kommunsektorn antas i prognosen inte öka nämnvärt, varför konsum- ionsvolymen i huvudsak avspeglar hur resursin- satsen i termer av arbetade timmar samt insatta varor och tjänster förändras. Finansiellt sparande och resultat har kommunsektorn redovi- sat starkare finanser än och det ekonomiska resultatet har varit positivt alla år (se diagram 9.7). Skillnaden mellan det finansiella 59 Möjligheten för kommuner och landsting att reservera överskott i s.k. resultatutjämningsreserver kan bidra till att mildra svängningarna i konsumtionsutgifterna över en konjunkturcykel. 60 God ekonomisk hushållning antas i prognosen motsvara ett resultat som motsvarar av skatteintäkterna och de generella statsbidragen. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 sparandet och resultatet har ökat, främst på grund av högre investeringsutgifter.61 Diagram 9.7 Finansiellt sparande och resultat 1993–2019 Utfall –2014. Resultat före extraordinära poster Källor: och egna beräkningar. Svagt finansiellt sparande 2014 Kommunsektorn redovisade 2014 ett preliminärt resultat före extraordinära poster på . Det finansiella sparandet för kommun- sektorn uppgick preliminärt till -, eller -0,av BNP, vilket var en kraftig försämring jämfört med , då det finansiella sparandet uppgick till -. Kommunsektorn fick, till skillnad från de närmast föregående åren, inga återbetalningar av från Försäkring 2014. utvecklades skatteunderlaget förhållandevis svagt, bl.a. på grund av att pensionerna räknades upp långsamt till följd av att den automatiska balanseringen var aktiverad. Inkomsterna ökade sammantaget 2014, medan ut- gifterna ökade . Bland annat ökade utgifterna för investeringar och transfere- ringar till företag kraftigt. Den kommunala kon- sumtionen ökade , vilket var en högre ökningstakt än . Förbättrat finansiellt sparande 2015–2017 Skatteinkomsterna förväntas öka starkt , i takt med att läget på arbets- marknaden successivt förbättras. in- nebär beslutade och aviserade reformer att stats- bidragen höjs, särskilt 2016 och 2017. Ökningen av inkomsterna ger utrymme för både en stark ökning av den kommunala konsumtionen och en förbättring av kommunsektorns finansiella spa- rande och resultat 2015–2017 (se tabell 9.3). Statsbidragen och skatteinkomsterna förvän- tas utvecklas något svagare under den senare delen av prognosperioden –2019. Detta beror i huvudsak på lönesummans utveckling samt på prognosens antagande om oförändrade skattesatser i kommunsektorn. Det finansiella sparandet och resultatet försämras därmed 2018 och 2019. Kommunsektorn bedöms som helhet uppnå ett resultat som är i linje med god ekonomisk hushållning. beslutade Försäkring att återbetala även inbetalda till kommuner och landsting. Återbetalningen kommer att ske och uppgår till ca . I prognosen för kommun- sektorns finanser har detta beslut inte beaktats. Regeringen bedömer att tillskottet från Försäkring främst kommer att förstärka det finansiella sparandet och resultatet . Eftersom återbetalningen är en engångsvis hän- delse bedöms inte prognosen för kommunsek- torns finanser i övrigt påverkas i någon större utsträckning. 61 Kommunsektorns finanser har även påverkats av tillfälliga poster, exempelvis förändringar av diskonteringsräntan för pensioner, som påverkar jämförelsen mellan resultatet och det finansiella sparandet. Tabell 9.3 Kommunsektorns finanser 2014–2019 Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall , prognos –2019 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Kommunsektorns kompensation för mervärdesskatten är inkluderad i övriga inkomster och inte i statsbidragen. Eftersom försäljningen vanligtvis överstiger köp är denna nett o- post negativ, vilket minskar de redovisade utgifterna med några miljarder kronor . 1 Inkluderar nettoköp av mark och fastigheter. Källor: och egna beräkningar . Kommunsektorns inkomster består, som tidi- gare nämnts, framför allt av skatt på arbete och av statsbidrag. Prognosen för statsbidragens utveckling påverkas främst av nya budgetbeslut och aviseringar, men även av demografiska för- ändringar. Skatteinkomsterna är till stor del be- roende av utvecklingen på arbetsmarknaden. Skatteinkomsterna ökar i god takt 2015–2019 I regeringens prognos bedöms den starka tillväx- ten i sysselsättningen fortsätta under de närm- aste åren. Lönesumman ökar med i genomsnitt 2015–2019, vilket är starkare än genomsnittet 2000–2014. Detta innebär ett ökat skatteunderlag för kommuner och lands- ting (se diagram 9.8) P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Den genomsnittliga kommunala skattesatsen är eller per i beskattningsbar inkomst högre än . I landstingen ökade den genom- snittliga skattesatsen med och i kommu- nerna med . Detta beräknas öka skatte- inkomsterna med 2015. Diagram 9.8 Lönesumma och beskattningsbar förvärvsinkomst 1993–2019 Utfall –2014. Källor: och egna beräkningar. Vid förändringar av skattelagstiftningen som påverkar det kommunala skatteunderlaget neut- raliseras som regel effekterna av dessa genom det generella statsbidraget. I den av beslu- tade budgeten begränsades avdragsrät- ten för privat pensionssparande och i budget- propositionen aviserades att avdragsrät- ten helt skulle slopas 2016. under resterande del av prognosperioden. En samlad bild av utveckl- ingen av både skatter och statsbidrag, justerad för skatteregleringar, redovisas i tabell 9.4. Skatteinkomsterna, justerade för regel- ändringar som påverkar det kommunala skatte- underlaget, bedöms öka 2015. Till en del beror detta på den höjda genomsnitt- liga kommunalskatten, men den främsta förkla- ringen är att det kommunala skatteunderlaget utvecklas starkt. I takt med att läget på arbets- marknaden förbättras väntas skatteinkomsterna fortsätta att öka i god takt, med i genomsnitt , juste- rat för regeländringar (se tabell 9.4). P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Tabell 9.4 Skatter och statsbidrag 2014–2019 Utfall i miljarder kronor Prognos, procentuell förändring -2,0 Anm.: I tabellen redovisas utvecklingen av statsbidrag exklusive ersättn ing för mervärdesskatt. –2019 antas oförändrad skattesats. Redovisningen av skatter och bidrag exkluderar fastighetsavgift. Källor: och egna beräkningar. De specialdestinerade statsbidragen ökar Kommuner och landsting får bidrag från staten i form av dels ett generellt statsbidrag, dels speci- aldestinerade statsbidrag (statsbidrag som ges till förutbestämda ändamål). Det generella statsbi- draget finansieras från anslaget 1:1 Kommunal- ekonomisk utjämning under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. De special- destinerade statsbidragen finansieras från ett flertal anslag.62 Bidraget till landstingen för lä- kemedelsförmånen beräknas 2015 utgöra av de specialdestinerade stats- bidragen. Dessutom får kommunsektorn trans- fereringar från staten som avser kompensation för mervärdesskattekostnader i verksamhet som inte är skattepliktig (2014). Tabell 9.5 visar den beräknade utvecklingen av de generella och specialdestinerade statsbidragen 2015–2019. Minskningen av det generella stats- bidraget 2015 beror till stor del på en ekonomisk reglering till följd av den beslutade begränsning- en av avdragsrätten för privat pensionssparande. De specialdestinerade statsbidragen ökar starkt 2015, främst på grund av beslutade och före- slagna satsningar inom utbildnings- och sjuk- vårdsområdet. 62 Anslagen finns framför allt under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet samt utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Tabell 9.5 Årlig förändring av statsbidragen 2014–2019 Utfall i nivå , prognos –2019 Förändring, miljarder kronor -1,5 -3,5 -3,4 -3,4 Anm.: I tabellen redovisas utvecklingen av generella och specialdestinerade statsbidrag exklusive kompensation för mervärdesskatt. De specialdestinerade statsbidragen inkluderar också kapitaltransfereringar på ungefär 1–. Skatteregleringar avser kompensation för regeländringar som påverkar det kommunala skatteunderlaget. Källor: och egna beräkningar . Det generella statsbidraget är i princip oföränd- rat 2016–2019. Regeringen har i propositionen Vårändringsbudget valt att föreslå och avisera att kommuner och landsting kompense- ras för avskaffandet av nedsättningen av social- avgifter för unga. innebär andra regle- ringar, exempelvis till följd av den beslutade be- gränsningen av avdragsrätten för privat pens- ionssparande, en sänkning av det generella stats- bidraget. De specialdestinerade statsbidragen ökar däremot alla år utom . Till följd av ett ökat antal asylsökande ökar bl.a. anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande un- der utgiftsområde 13 Integration och jämställd- het. Dessutom innebär de reformer som föreslås och aviseras i propositionen Vårändringsbudget samt aviseras i denna proposition en ökning av de specialdestinerade statsbidragen riktade mot främst utbildning, sjukvård och äldreomsorg (se vidare avsnitt 7). Vidare bedöms kommunsektorns inkomster öka när kommuner och landsting anställer ung- domar eller långtidsarbetslösa till de traineejobb och extratjänster som föreslås i ovan nämnda proposition. Skattefinansierade välfärdstjänster inom främst vård, skola och omsorg utgör av kommunsektorns utgifter. Kommunerna och landstingen har även utgifter för investeringar och transfereringar, t.ex. ekonomiskt bistånd (tidigare kallat socialbidrag), samt räntor. Demografiska förändringar ökar resursbehovet inom välfärdstjänsterna framöver Den demografiska utvecklingen har stor bety- delse för behovet av resurser inom olika välfärds- tjänster. Om exempelvis antalet elever ökar be- höver fler lärare anställas för att inte lärartäthet- en ska sjunka. I diagram 9.9 visas en modellberäkning för hur demografiska förändringar påverkar resurs- behovet inom olika välfärdstjänster 2000–2019. har det demografiskt betingade re- sursbehovet stigit inom nästan alla välfärds- tjänster. Undantaget är , där elevun- derlaget har minskat. Inom gymnasieskolan ökade elevantalet kraftigt , men har därefter minskat. Diagram 9.9 Demografiskt betingat resursbehov inom olika välfärdstjänster 2000–2019 Källor: och egna beräkningar. Framöver ökar både antalet barn och antalet äldre i befolkningen. Dessa demografiska för- ändringar medför att resursbehoven ökar inom i stort sett alla välfärdsområden. Störst ökning väntas inom , hälso- och sjukvården samt äldreomsorgen. Inom beräk- nas det demografiskt betingade resursbehovet öka 2014–2019. Inom äldre- omsorgen samt hälso- och sjukvården beräknas det demografiskt betingade resursbehovet öka . Inom gymnasieskolan minskar antalet elever för att sedan öka något och nå ungefär samma nivå 2019 som 2014. Kommunsektorns konsumtion väntas fortsätta att öka starkt Kommunsektorns konsumtionsutgifter ökade i fasta priser 2014, vilket var högre än genomsnittet (se diagram P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Konsumtionen bedöms fortsätta att öka i denna takt både 2015 och 2016. Inom kommu- nerna ökar utgifterna bl.a. på grund av att antalet barn i förskole- och grundskoleålder ökar. Även antalet personer som är eller äldre ökar. Strukturella förändringar inom äldreomsorgen, som innebär en allt större andel äldre med hem- tjänst och en allt mindre andel med särskilt bo- ende, håller emellertid tillbaka ökningen inom äldreomsorgen totalt sett. Fler barn och äldre innebär också ett stigande resursbehov inom sjukvården, vilket väntas leda till en ökad kon- sumtionsvolym även inom landstingen. Regeringens föreslagna och aviserade sats- ningar inom bl.a. utbildningsområdet samt på trainee- och extratjänster bidrar till den starka utvecklingen (se vidare avsnitt 7). Dessutom ökar kommunernas utgifter för migrations- och integrationsinsatser. Den stigande efterfrågan i ekonomin medför att arbetsmarknaden förbätt- ras framöver. Skatteunderlaget ökar därmed, vilket skapar utrymme för ökade kommunala utgifter. För hela perioden –2019 bedöms kon- sumtionen öka med i genomsnitt i fasta priser, vilket är klart högre än genom- snittet . Prognosen baseras på att kommunsektorn mot slutet av prognosperioden anpassar utgifterna och uppnår ett resultat som är i linje med god ekonomisk hushållning. Den kommunala konsumtionen bedöms i prognosen inte fullt ut öka i takt med det demografiskt betingade resursbehovet. Diagram 9.10 Utgifter för välfärdstjänster 2000–2019 Årlig procentuell förändring. Utfall , prognos – Medelvärde 2000–2014 Medelvärde 2000–2014 -1,0 Källor: och egna beräkningar. Pris- och löneökningarna väntas bli måttliga under prognosåren till följd av lågkonjunkturen. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 bedöms öka med 2,9–3,2015– 2019. Trots den starka ökningen av konsumt- ionsvolymen i fasta priser ökar därför konsumt- ionsutgifterna i löpande priser med 3,8– , vilket är nära det årliga ge- nomsnittet 2000–2014 (se diagram 9.10). Begreppet kommunalt finansierad sysselsättning omfattar dels personer som är sysselsatta i kommunsektorn, dels personer som är syssel- satta i näringslivet och producerar välfärdstjäns- ter som finansieras med skattemedel, exempelvis på friskolor eller äldreboenden som drivs av pri- vata utförare. Antalet sysselsatta i kommunalt finansierade verksamheter uppgick till drygt 1,2 miljoner personer. har en allt större andel av den kommunalt finansierade verksamheten kommit att bedrivas av privata utförare. Detta har bidragit till att sysselsättningen i kommun- sektorn har ökat långsammare än den totala kommunalt finansierade sysselsättningen (se diagram 9.11). Diagram 9.11 Kommunalt finansierad sysselsättning Utfall 1993–2014, prognos 2015–2018. Anm.: Subventionerade anställningar som plusjobb, traineejobb och extratjänster ingår också i den kommunalt finansierade sysselsättningen. ingick i kommunsektorn . Källor: , och egna beräkningar. Sysselsättningen har ökat och bedöms fortsätta öka . En betydande del av ökningen beror på regering- ens föreslagna satsningar på trainee- och extra- tjänster i kommunerna. Sammantaget bedöms den kommunalt finansierade sysselsättningen öka med ca 90 000 personer . Antalet arbetade timmar är ett bättre mått på den faktiska arbetsinsatsen i de kommun- finansierade verksamheterna än antalet syssel- satta, eftersom de sysselsatta kan ha olika arbets- tid. Antalet arbetade timmar i kommunalt finan- sierade verksamheter har sedan början av 1990- talet i stort sett varit som andel av det totala antalet arbetade timmar i ekonomin (se diagram 9.12). Antalet arbetade timmar har dock utvecklats starkare än sysselsättningen, vilket återspeglar en stigande medelarbetstid i de kommunalt finansierade verksamheterna. Diagram 9.12 Kommunalt finansierad sysselsättning och arbetade timmar 1993–2019 Procent av total sysselsättning respektive totalt arbetade timmar i Utfall 1994–2014, prognos 2015–2018. Sysselsättning i kommunfinansierad verksamhet Arbetade timmar i kommunfinansierad verksamhet Anm.: Subventionerade anställningar som plusjobb, traineejobb och extratjänster ingår också i den kommunalt finansierade sysselsättningen. ingick i kommunsektorn . Källor: , och egna beräkningar. Det kan även vara intressant att sätta den kom- munalt finansierade sysselsättningen och antalet kommunalt finansierade arbetade timmar i relat- ion till befolkningen, som ett grovt mått på hur arbetsinsatsen per brukare utvecklas. Den kom- munalt finansierade sysselsättningen per invå- nare minskade påtagligt , men har ökat igen (se diagram 9.13). har antalet arbetade timmar per invånare ökat kontinuerligt. Ned- gången i antalet arbetade timmar per invånare 2007–2010 var inte lika påtaglig som fallet i sysselsättning. Det beror på att medelarbetstiden bland de sysselsatta ökade dessa år. väntas både sysselsättningen och antalet arbetade timmar per invånare öka. Diagram 9.13 Kommunalt finansierad sysselsättning och arbetade timmar per 1000 invånare 1993–2019 Arbetade timmar (hö) Anm.: Subventionerade anställningar som plusjobb, traineejobb och extratjänster ingår också i den kommunfinansierade sysselsättningen. ingick i kommunsektorn . Källor: , och egna beräkningar. Investeringar, transfereringar och räntor av kommunsektorns totala utgifter består av transfereringar till staten, nä- ringslivet och hushållen. Denna andel har varit i princip . Transfereringarna bedöms öka något under pro- gnosperioden och uppgå till 2019, varav betalas ut till hushållen, exempelvis i form av ekonomiskt bistånd. Transfereringarna är dock i princip oförändrade som andel av de totala utgifterna.63 Ränteutgifterna bedöms minska 2015 och 2016, för att sedan öka under slutet av prognos- perioden, i takt med stigande räntenivåer. Kom- munsektorns långfristiga skulder har ökat . En högre skuldsättning leder också till att ränteutgifterna ökar. Räntenettot, dvs. skillnaden mellan ränteinkomster och ränte- utgifter, beräknas minska. Kommunsektorns investeringsutgifter har ökat kraftigt , trots en djup lågkonjunktur (se vidare bilaga 3). upp- gick de fasta bruttoinvesteringarna till eller av BNP Kommuner och landsting är inne i en period där P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 omfattande investeringar görs. Många växande kommuner är i behov av nya lokaler, för exem- pelvis förskolor, som den demo- grafiska utvecklingen ökar behoven inom sjuk- vården och äldreomsorgen i flera kommuner och landsting. Många befintliga byggnader är slitna och behöver ersättas (se diagram 9.14). Räntelä- get är dessutom lågt och resultaten har varit rela- tivt goda , vilket ökar be- nägenheten att investera. Ytterligare investering- ar sker i de kommunala företagen, såsom exem- pelvis bostadsbolagen. Investeringsnivån bedöms öka med sammanlagt . I propositionen Våränd- ringsbudget föreslås och aviseras att statsbidrag till kommunsektorn införs för klima- tinvesteringar och skolrenoveringar. Diagram 9.14 Kommunala myndigheters investeringsutgifter uppdelat på typ av investeringar 1993–2014 Byggnader och anläggningar exkl vägar Källor: och egna beräkningar. Anm.: Investeringsutgifterna avser kommunala myndigheter och inkluderar inte investeringsutgifter i huvudsakligen avgiftsfinansierad verksamhet. Där- för är de totala investeringsutgifter i diagrammet något lägre än de totala fasta bruttoinvesteringarna för kommunsektorn. 63 Kommunsektorns transfereringar till staten utgörs främst av kommun- sektorns del av assistansersättningen. Transfereringarna till näringslivet är främst olika subventioner till företag, exempelvis subventioner av kollek- tivtrafiken. Utmaningar för syssel- sättningspolitiken P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 10 Utmaningar för sysselsättningspolitiken –En av regeringens viktigaste uppgifter un- der mandatperioden är att minska arbets- lösheten varaktigt och öka sysselsättningen. Antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka så att når målet om att ha lägst arbetslös- het i EU . Fler människor ska ha ett jobb att gå till och färre ska vara deltids- arbetslösa. Kvinnors sysselsättning och ar- betskraftsdeltagande måste öka. –Svensk ekonomi befinner sig i en återhämt- ningsfas, och arbetslösheten är fortsatt hög. finns det många arbetsgivare som har svårt att hitta rätt kompetens. –Arbetslösheten är ojämnt fördelad. Många arbetslösa har varit utan arbete . Arbetslösheten är dessutom väsentligt högre bland unga och vuxna med ofull- ständig gymnasieutbildning, personer födda utanför och personer med funkt- ionsnedsättning som medför nedsatt ar- betsförmåga. –För att underlätta och påskynda etablering- en på arbetsmarknaden, och minska risken för att personer med otillräckliga kunskaper eller med kompetens som inte längre mots- varar arbetsmarknadens behov slås ut från arbetsmarknaden, krävs en bred uppsätt- ning av åtgärder. Utbildningssystemet måste utformas så att unga slutför sin gym- nasieutbildning och får den kompetens som arbetsgivare efterfrågar. finnas möjligheter att omskola sig senare i livet. Arbetsmarknadspolitiken måste bidra till att människor är anställningsbara och att matchningen mellan arbetssökanden och lediga jobb fungerar väl. –befolkning förväntas öka i snabbare takt än tidi- gare. Ökningen beror främst på oroligheter i omvärlden som gör att många människor flyr till , men är också ett resultat av en ökad arbetskraftsinvandring. Befolk- ningstillväxten bedöms på inne- bära fler sysselsatta och en starkare ekono- misk utveckling, men bedöms också inled- ningsvis leda till högre arbetslöshet. Det är därför än mer angeläget att nyanländas eta- blering på arbetsmarknaden går så snabbt som möjligt. –Regeringen bedömer att arbetsmarknaden återhämtar sig relativt långsamt . Risken för en svagare ut- veckling bedöms vara förhållandevis hög, framför allt om konjunkturutvecklingen i omvärlden blir sämre än väntat. En svagare utveckling skulle särskilt drabba de grupper som redan har en svag förankring på arbets- marknaden. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 sysselsättningsgrad på väl bland personer i åldern 20–inom ramen för EU 2020.64 Arbetslösheten har emellertid länge varit Arbetslösheten har varit hög ända sedan finans- högre än i många jämförbara länder (se diagram krisen inleddes och långtids-arbetslösheten Detta tyder på att också skulle kunna minska arbetslösheten väsentligt. Arbetslöshet är kostsamt både för den en- sättningen med regeringens sysselsättnings- skilde individen och för samhället. politik är därför att ar- är arbetslösa får t.ex. lägre inkomst och löper betslösheten ska minska 2020 vara lägst större risk att drabbas av ohälsa. gemenskap och tillhörighet samt makt att forma När fler kan försörja sig genom arbete Diagram 10.1 Arbetslöshet (15–), internationell jämfö- minskar också trycket på de offentliga transfere- Detta kan sammantaget bidra till en högre Det är inte bara nivån på den totala arbetslös- heten som utgör en utmaning. ojämnt fördelad och en del individer drabbas av långa perioder av arbetslöshet. det de som har mer betydande svårigheter att få en fast förankring på arbetsmarknaden. klyftor och riskerar att Att bekämpa arbetslösheten och öka chanserna att få jobb för dem som står långt 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2014 sammanhållningen i samhället. Anm.: Säsongrensad data. En av regeringens viktigaste uppgifter under mandatperioden är att minska arbetslösheten Arbetslösheten ska minska genom att antalet varaktigt och öka sysselsättningen. personer som arbetar och antalet arbetade tim- sättningspolitiskt ramverk med ett tydligt mål mar i ekonomin ökar. Fler människor ska ha ett om att ha lägst arbetslöshet i EU är en jobb att gå till och färre ska vara deltids- viktig del för att nå resultat och tydliggöra prio- Kvinnors sysselsättning och arbets- riteringarna för den ekonomiska politiken. kraftsdeltagande måste öka. är också angeläget att identifiera de huvudsakliga att politiken ska bidra till lägre arbetslöshet och