prop · H30358 · 2015-12-10 00:00:00 — Omfattande reformer som bidrar till mottagande och etablering föreslås också inom bl.a. vuxenutbildning och bostadspolitik. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit satsningar om bl.a. stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande. En stats-sekreterar- grupp för mottagande och etablering har upprättats i . har lämnat ett antal konkreta rekommendationer till regeringen rörande ett bättre mottagande. Rekommendationerna rör bl.a. ökat nationellt ansvar för landets flyktingmottagande, beaktande av att de kommuner som tar emot ett stort antal nyanlända i relation till sin befolkning har förutsättningar att klara av sina åtaganden, samt uppdrag till myndigheter att utreda boendesituationen för nyanlända med fokus på trångboddhet och folkbokföring. Regeringen har lämnat en proposition Ett gemensamt ansvar för mottagande av nyanlända (prop. 2015/16:54) till avseende en ny lag som innebär att alla kommuner kan anvisas att ta emot nyanlända med uppehållstillstånd, för bosättning i kommunen. Mottagandet bör ske efter kommunens förutsättningar utifrån arbetsmarknad, befolknings- storlek och mottagande av t.ex. asylsökande eller egenbosatta. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att föreslå åtgärder för att skapa ett sammanhållet system för mottagande och bosättning av asylsökande och nyanlända. I översynen ingår även att förbättra systemet för ersättning till kommuner och landsting. I syfte att få ytterligare underlag i arbetet gav regeringen i uppdrag att analysera boendesituationen för asylsökande och nyanlända i s.k. eget boende, framför allt avseende trångboddhet och barnfamiljers situation. inkom med en rapport som bereds inom (A2015/02851/I). Röd tråd och progression i etableringsinsatserna Vidare har lämnat rekommendationer till regeringen, Arbetsförmedlingen, och länsstyrelserna rörande röd tråd och progression i etableringsinsatserna. Rekommendationerna till regeringen avser bl.a. ökat deltagande i reguljär vuxenutbildning och utveckling av Arbetsförmedlingens tillhandahållande och upphandling av tjänster. rekommenderar en översyn av de samlade åtgärder och insatser som erbjuds nyanlända, utveckling av ett systematiskt lärande och erfarenhetsutbyte för etablering av nyanlända, vidareutveckling av arbetet med arbetsgivarkontakter samt erbjudande av fler arbetsmarknadsrelaterade insatser som i tillräcklig utsträckning är anpassade efter utrikes födda kvinnors förutsättningar och arbetsmarknadens behov. Arbetsförmedlingen har en central roll för att uppnå regeringens mål om en snabbare etablering av nyanlända kvinnor och män på arbetsmarknaden. Den detaljreglering som finns inom etablerings-uppdraget innebär dock att det inte är möjligt att anpassa insatserna i takt med att förutsättningar och behov ändras. Regeringen avser därför att se över regelsystemet i syfte att minska onödig administrativ börda och skapa förutsättningar för en ökad flexibilitet och effektivitet i uppdraget. Regeringen har också inlett ett arbete med att minska detaljstyrningen av myndigheten och förenkla det arbetsmarknadspolitiska regelverket generellt. Arbetsförmedlingen har sett behov av metodutveckling inom etableringsuppdraget och myndigheten har därför tagit fram en arbetsmodell för ett mer systematiserat och processinriktat arbetssätt. Regeringen har förtydligat i Arbetsförmedlingens instruktion att verksamheten ska utformas så att den främjar jämställdhet och mångfald och motverkar en könsuppdelning på arbetsmarknaden. I regleringsbrevet fick Arbetsförmedlingen även i uppdrag att redovisa en plan för hur myndigheten avser att utveckla arbetet med jämställdhetsintegrering i syfte att verksamheten ska bidra till att nå de jämställdhetspolitiska målen. Målet med myndighetens pågående arbete med jämställdhetsintegrering är att kvinnor och män ska ha tillgång till förmedlings- och programverksamheten på samma villkor. I samband med avskaffandet av etableringslotsar förs medel till Arbetsförmedlingen för att möjliggöra förstärkning av andra aktiviteter som underlättar och påskyndar den nyanländes etablering i arbetslivet. Därtill har Arbetsförmedlingen inlett ett långsiktigt förnyelsearbete som bl.a. omfattar utveckling av de tjänster som erbjuds till arbetsgivare och arbetssökande. Myndigheten har inrättat en ny yrkesroll kallat etableringsresurs som i sitt arbete kommer möta både arbetsgivare och arbetssökande. Alla dessa insatser medför samlat en betydande förbättring av myndighetens förutsättningar att tillhandahålla tjänster effektivt och anpassa utbudet efter lokala och regionala förutsättningar. Regeringen bedömer därför att det inte finns behov av ett särskilt uppdrag till Arbetsförmedlingen att utveckla en strategi för tillhandahållandet av tjänster. rekommenderar att bör säkerställa åtminstone en miniminivå av etableringsförberedande insatser för personer med uppehållstillstånd som ännu väntar på kommunplacering. För att kunna möta behovet av organiserad sysselsättning har regeringen föreslagit att förvaltningsanslag ökas med 2016 och 2017. Det innebär att ska kunna bedriva sysselsättning för . Regeringen har även gett Arbetsförmedlingen i uppdrag att bedriva en pilotverksamhet för att utveckla arbetsmetoder som avser tidig fördjupad kartläggning av nyanlända invandrares kompetens och att synliggöra behov av lämpliga fortsatta insatser för dessa kvinnor och män. För att ytterligare bättre ta tillvara tiden från uppehållstillstånd fram till kommunbosättning föreslår regeringen att medel avsätts – 2019 för tidiga insatser i anläggningsboende. Den satsning som gjordes i vårändringsbudgeten med ytterligare medel för sfi för personer med uppehållstillstånd i anläggningsboende, bör också fortsätta –2019. genomförs även särskilda insatser för asylsökande och nyanlända kvinnor och män som bor på anläggningsboende. Medel har tillförts för studieförbundens insatser för att stärka de asylsökandes och nyanländas kunskaper i svenska och om samhället samt deras kontakter med och deltagande i samhällslivet. Regeringen anser att det är angeläget att även denna satsning kan fortsätta 2016–2019. För länsstyrelserna rekommenderar att de genom sina samordningsinsatser bör verka för att fler kommuner erbjuder målgruppsanpassad och yrkesinriktad undervisning i svenska för nyanlända. rekommenderar även regeringen att aktivt verka för att öka de nyanländas deltagande i den reguljära vuxenutbildningen. Regeringen prioriterar utbildning för vuxna i ett nytt kunskapslyft. Till räknas även de satsningar som regeringen föreslår på yrkesvux för elever i sfi och svenska som andraspråk inom komvux och särvux på grundläggande nivå. I budgetpropositionen föreslår regeringen att komvux och yrkesvux tilldelas medel motsvarande 9 200 utbildningsplatser. Detta utöver de 10 000 platser på komvux och yrkesvux som redan har aviserats i vårändringsbudgeten . Regeringen avser även, enligt avisering i budgetpropositionen , att återkomma med förslag om en rätt till behörighetsgivande kurser inom komvux och återkommer om reformens närmare utformning. Regeringen har presenterat flera ytterligare reformer som bidrar till progression och röd tråd i etableringsinsatserna. Regeringen har tillsammans med arbetsmarknadens parter, Arbetsförmedlingen och andra berörda myndigheter fört samtal om att skapa snabbare vägar, s.k. snabbspår, in på arbetsmarknaden för nyanlända som har utbildning eller yrkeserfarenhet som efterfrågas i . möjlighet att ansöka om medel för t.ex. översättning av valideringsmodeller till andra språk än svenska. Medel avsätts även för förstärkta valideringsinsatser inom ramen för etableringsuppdraget. Arbetsförmedlingen ges också möjlighet att inom etableringsuppdraget erbjuda kortare kompletteringsutbildningar så att nyanlända kvinnor och män med motsvarande svensk högskoleutbildning snabbare kan matchas mot arbete på den svenska arbetsmarknaden. Regeringen föreslår i budgetpropositionen en ökning av platserna inom folkhögskolan och att möjligheterna för personer inom jobb- och utvecklingsgarantin som är att ta del av studiemotiverande kurser på folkhögskola ska fortsätta. Regeringen avser också att, för deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin, införa en möjlighet att deltidsstudera vid sidan av deltagande i jobb- och utvecklingsgarantin, att förlänga möjligheten till studier i svenska för invandrare från , och att göra en satsning på yrkesinriktade kurser inom bristyrken på folkhögskola –2019. Tydligare ansvarsfördelning mellan inblandade aktörer har slutligen lämnat rekommendationer till regeringen rörande ansvarsfördelning mellan inblandade aktörer. Bättre samarbete mellan Arbetsförmedlingen, kommuner och arbetsgivare liksom utveckling av länsstyrelsernas roll nämns särskilt. anger också att regeringen bör analysera hur behovet av stöd till nyanlända i praktiska och sociala frågor ska tillgodoses och att landsting och regioner bör stimuleras till aktiv medverkan i etableringsuppdraget avseende hälsofrågor. Regeringen bedömer att samarbetet mellan Arbetsförmedlingen och kommunerna behöver utvecklas för att skapa bättre förutsättningar för lokalt och regionalt anpassade lösningar. För unga nyanlända kan verksamheten som Delegationen för unga till arbete (dir 2014:157) genomför för att främja lokala överenskommelser om samverkan mellan Arbetsförmedlingen och kommuner bidra till att utveckla förutsättningarna för lokalt anpassade lösningar. Regeringen har med i kraftträdande från upphävt förordningen (2007:1364) om Arbetsförmedlingens samarbete med kommuner om arbetsmarknadspolitiska program som i viss mån begränsade möjligheterna för överenskommelser mellan kommuner och Arbetsförmedlingen. Avseende stöd till nyanlända kvinnor och män i praktiska och sociala frågor vill regeringen särskilt framhålla att alla myndigheter enligt 4 § förvaltningslagen (1986:223) har en serviceskyldighet som innebär att myndigheter ska lämna upplysningar, vägledning, råd och annan sådan hjälp till enskilda i frågor som rör myndighetens verksamhetsområde. Bland annat för att skapa bättre förutsättningar för kommuner att ge praktisk hjälp och stöd i anslutning till mottagande och bosättning av nyanlända aviserar regeringen i budgetpropositionen att ersättningen till kommunerna höjs kraftigt från . Schablonersättningen per nyanländ som mottas i en kommun fr.o.m. höjs för personer som inte fyllt . För personer höjs ersättningen från 52 000 till Regeringen delar uppfattningen att eventuell ohälsa behöver upp- Skr. 2015/16:58 märksammas i ett tidigt skede i etableringsprocessen för att etableringen inte ska försenas. Även jämställdhetsaspekter på ohälsa i etableringsprocessen bör beaktas. Grunden i myndighetsansvaret i hälsofrågor återfinns i den generella regleringen 2 § i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). Lagen föreskriver bl.a. att målet för hälso- och sjukvården är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Vården ska också vara lättillgänglig. Arbetsförmedlingen, , och länsstyrelserna fick i uppdrag av den dåvarande regeringen att, i samråd med SKL, utveckla och förbättra samverkan och samordning i etableringsprocessen för nyanlända. I detta arbete skulle myndigheterna särskilt beakta samverkan och samordning på lokal nivå. Mot bakgrund av regeringsuppdraget har myndigheterna och SKL tagit fram ett metodstöd för upprättandet av lokala överenskommelser om nyanländas etablering. I metodstödet hanteras ett antal frågor, bl.a. om etableringsaktiviteter, hälsa och jämställdhetsintegrering av etableringsuppdraget. Behovet av ytterligare åtgärder för att säkerställa att ohälsa uppmärksammas tidigt och att relevanta insatser finns tillgängliga behöver dock övervägas vidare. granskning är ett viktigt underlag i det fortsatta arbetet med att utveckla och anpassa etableringsuppdraget. Regeringen förutsätter att berörda myndigheter tar tillvara på de synpunkter på myndigheternas arbete som har lämnat. I och med denna skrivelse anser regeringen att är slutbehandlad. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Nyanländas etablering – är statens insatser effektiva? är en myndighet under med uppgift att granska den verksamhet som bedrivs av staten. Vårt uppdrag är att genom oberoende revision skapa demokratisk insyn, medverka till god resursanvändning och effektiv förvaltning i staten. bedriver både årlig revision och effektivitetsrevision. Denna rapport har tagits fram inom effektivitetsrevisionen, vars uppgift är att granska hur effektiv den statliga verksamheten är. Effektivitetsgranskningar rapporteras direkt till . isbn 978 91 7086 385 1 rir 2015:17 foto: linus form: curry tryck: interntryckeri, 2015 GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION – är statens insatser effektiva? NYANLÄNDAS ETABLERING – ÄR STATENS INSATSER EFFEKTIVA? GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Härmed överlämnas enligt 9 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m följande granskningsrapport över effektivitetsrevision: – är statens insatser effektiva? har granskat om statens insatser varit effektiva för att undanröja hinder och skapa förutsättningar för en snabb och ändamålsenlig etablering av nyanlända. Resultatet av granskningen redovisas i denna granskningsrapport. Företrädare för , , och samt Arbetsförmedlingen, länsstyrelserna och har beretts tillfälle att faktagranska och lämna synpunkter på ett utkast till slutrapport. Rapporten innehåller slutsatser och rekommendationer som avser regeringen, Arbetsförmedlingen, länsstyrelserna och . Riksrevisor har beslutat i detta ärende. Revisionsdirektör har varit föredragande. Revisionsdirektör , revisionsledare och programansvarig har medverkat vid den slutliga handläggningen. Regeringen, , , Arbetsförmedlingen, länsstyrelserna och . NYANLÄNDAS ETABLERING – ÄR STATENS INSATSER EFFEKTIVA? GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Resultat och utmaningar för svensk integrationspolitik Invandring och beviljade uppehållstillstånd Arbetsmarknadsetablering för utrikes födda Mottagandet av asylsökande och nyanlända Statens styrning i ett systemperspektiv Regeringens styrning och uppföljning Samverkan mellan stat och kommun Det civila samhällets roll i integrationsarbetet Ansvaret för det sociala stödet är otydligt Landstingen har ingen tydlig roll inom etableringen NYANLÄNDAS ETABLERING – ÄR STATENS INSATSER EFFEKTIVA? Individuell etableringsplan med anpassade insatser Utbildning i svenska för invandrare (sfi) Utrikes födda kvinnor i arbetsförberedande åtgärder Etablering av nyanlända akademiker Röd tråd och progression i etableringsinsatserna Tydligare ansvarsfördelning mellan inblandade aktörer I rapporten hänvisas till fyra bilagor (bilaga A–D). Bilagorna är inte en del av den beslutade rapporten utan en del av den dokumentation som rapporten är baserad på. Dessa bilagor finns att ladda ned från (). Bilagorna kan också begäras från granskningens akt (dnr 31-2014-0342), genom att man kontaktar registrator. Bilaga A Sammanfattning av tidigare granskningar inom granskningsstrategi Etablering och integration Bilaga B : Etablering med projekt. Sex exempel på projekt som syftar till integration, etablering och språkutveckling.. Bilaga C : Etableringsgrad. Bilaga D : Kommunplaceringens geografi. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION har granskat statens insatser för nyanlända invandrares etablering. Den övergripande slutsatsen är att insatserna inte är tillräckligt effektiva och att det krävs förändringar inom såväl integrationsområdet som angränsande politikområden. Denna slutrapport sammanfattar och vidgar analysen från nio granskningar som publicerats –2014 inom strategin Etablering och integration. rankas högt när det gäller invandrares formella möjligheter på arbetsmarknaden. Trots detta finns stora skillnader när det gäller sysselsättning och arbetslöshet mellan inrikes och utrikes födda, särskilt avseende kvinnor. Det tar 7–från mottagande tills att hälften av de nyanlända är etablerade på arbetsmarknaden. För männen tar det 3–medan det tar 9–för kvinnorna. Antalet asylsökande uppgick till drygt 81 000 personer, vilket innebar en ökning . Enligt prognoser kommer antalet asylsökande att ligga kvar på höga nivåer . flyktinginvandringen har medfört betydande påfrestningar på systemen för mottagande och etablering. står inför demografiska utmaningar där allt färre ska försörja allt fler. De nyanlända kan bli ett viktigt tillskott till arbetskraften men det förutsätter att de snabbt och ändamålsenligt kan etableras på arbetsmarknaden. Genom Etableringsreformen, som trädde i kraft , övertog Arbetsförmedlingen det samordnande ansvaret från kommunerna för de nyanländas etablering. Ett viktigt syfte var att öka fokuseringen på arbete och därmed påskynda de nyanländas etablering. har granskat om statens insatser är effektiva för att undanröja hinder och skapa förutsättningar för en snabb och ändamålsenlig etablering för nyanlända invandrare. Utöver de nio granskningar som tidigare genomförts inom strategin bygger slutgranskningen på intervjuer med och berörda myndigheter. Intervjuer har även genomförts med kommuner, arbetsgivare, kompletterande aktörer, nyanlända samt olika organisationer. I underlaget ingår även tre rapporter från konsultföretaget som på uppdrag undersökt lyckade etableringsprojekt, befintliga etableringsmått samt kommunmottagandets geografi. Preliminära granskningsresultat har stämts av och diskuterats med ett urval forskare och praktiker. NYANLÄNDAS ETABLERING – ÄR STATENS INSATSER EFFEKTIVA? övergripande slutsats är att statens insatser inte är tillräckligt effektiva och att det krävs förändringar inom såväl integrationsområdet som angränsande politikområden. Det krävs förändringar inom angränsande politikområden Många faktorer som påverkar utfallet inom etableringsuppdraget ligger inom andra politikområden. Framför allt är bostadsbristen en starkt begränsande faktor. De nyanländas etablering går generellt sett snabbare i storstadskommuner men det är också där som bostadsbristen är som mest kännbar. Nästan alla storstadskommuner () anger att de har bostadsbrist, vilket kan jämföras med för riket som helhet. Ett annat nyckelområde är utbildning. är unga men har en otillräcklig skolunderbyggnad för vad som krävs på dagens svenska arbetsmarknad. Detta ställer krav på utbildningsväsendet samt systemen för studiefinansiering. Det aktualiserar också frågor om arbetsmarknadens funktionssätt samt eventuella trösklar som kan försvåra inträdet för nyanlända. Statens direkta utgifter för migration och integration förväntas öka kraftigt – från 2012 till 2016. Inte minst mot denna bakgrund finns det anledning att se över om statens samlade resurser fördelas effektivt mellan olika insatser och politikområden för att underlätta de nyanländas etablering. Tidiga och väl anpassade insatser kan få stor effekt på etableringsprocessen. Fortsätt att utveckla mottagande och etablering Mottagandet av asylsökande och nyanlända är ett nationellt åtagande där staten bör ta ett tydligare ansvar. Enligt mening är det inte rimligt att utfallet i så hög grad är beroende av enskilda kommuners vilja till ansvarstagande. När det gäller etableringsinsatserna finns det också ett betydande förbättringsutrymme. Här ligger emellertid inte lösningen på problemen i att genomföra någon större reform eller att i grunden omorganisera etableringsuppdraget. Tvärtom är troligen förutsägbarhet och stabilitet viktiga framgångsfaktorer att bygga vidare på. stat och kommun måste dock förbättras. En viktig förutsättning för detta är enligt mening att Arbetsförmedlingen ges ett större handlingsutrymme att agera utifrån varierande lokala förutsättningar. Mottagandet av asylsökande och nyanlända har inte varit tillräckligt flexibelt för att ta hand om det ökande antalet flyktingar på ett effektivt sätt. handläggningstiderna för asylärenden ökade med 2012 2014. är det få asylsökande som deltar i etableringsförberedande insatser. Efter beviljat uppehållstillstånd får många nyanlända (drygt 11 000 ) vänta på att bli mottagna i en kommun. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION etableringsinsatserna starta och många nyanlända upplever frustration över att inte komma igång med sin etablering. En avgörande faktor för de nyanländas etablering är att de kommer till en kommun där sysselsättningen ökar. Av den analys som konsultföretaget genomfört för räkning framgår att sysselsättningsökningen varit starkt koncentrerad till storstäder och kommuner i närheten av en större stad. Dessa kommuner svarade för av sysselsättningsökningen – 2013. framgår att dessa kommuner relativt sett tar emot allt färre nyanlända medan exempelvis landsbygdskommuner tar emot allt fler. Med hjälp av räkneexempel visar att de nyanländas etablering skulle förbättras om kommuner med god sysselsättningstillväxt i ökad utsträckning ökade sin andel av kommunmottagandet. Systemet med läns- och kommuntal är enligt mening inte ändamålsenligt som planeringsinstrument för statens nationella åtagande för de nyanländas bosättning. Det har för svaga styreffekter och omfattar endast en begränsad del av kommunernas mottagande. Enligt är det också viktigt att staten tar sitt övergripande ansvar för landets flyktingmottagande och överväger vilken ersättningsmodell som bäst kompenserar de kommuner som har ett högt mottagande av nyanlända och stimulerar möjligheterna till etablering. Röd tråd och progression i etableringsinsatserna De nyanlända bör på ett tydligt sätt komma närmare jobb eller reguljära studier som etableringsperioden pågår. Det förutsätter att insatserna är meningsfulla och planmässigt följer på varandra. En generell iakttagelse från granskningar är emellertid att det finns brister när det gäller hur väl insatserna är anpassade till de nyanländas behov. Anordnare har ofta svårt att samordna sina aktiviteter så att nyanlända kan delta i parallella insatser, till exempel sfi och arbetspraktik. Vidare får de nyanlända huvudsakligen förberedande insatser () och endast i mindre omfattning arbetsmarknadsutbildning (), arbetspraktik () eller arbetsträning med handledare (). Många nyanlända får heller inte del av den samhällsorientering som kommunerna är skyldiga att erbjuda och möjligheten att delta i målgruppsanpassad eller yrkesinriktad sfi varierar mellan olika län och kommuner. Drygt en tredjedel av de nyanlända har en förgymnasial utbildning som är kortare än . Trots detta är det mycket få nyanlända som deltar i komvux (). För högutbildade krävs åtgärder tidigt i processen för att bedöma och vid behov komplettera deras utländska utbildning så att den blir användbar på den svenska arbetsmarknaden. Av granskningar framgår emellertid att ledtiderna NYANLÄNDAS ETABLERING – ÄR STATENS INSATSER EFFEKTIVA? för detta är långa. För kvalificerade yrken kan även små förkortningar av ledtiden innebära betydande vinster för samhället som helhet, för individerna och för de offentliga finanserna. Validering av yrkeskompetens kan i många fall vara en effektiv insats men är alltjämt kraftigt underutnyttjad. Det finns ett fortsatt behov av en mer utvecklad och branschanpassad validering. Utrikes födda kvinnor har betydligt lägre sysselsättningsgrad och högre arbetslöshet än utrikes födda män. Trots att etableringsreformen skulle öka förutsättningarna för kvinnors deltagande i arbetsmarknadsrelaterade insatser har inte detta kommit till stånd i någon större utsträckning. Tydligare ansvarsfördelning mellan inblandade aktörer Statens åtagande spänner över flera utgiftsområden och genomförs av aktörer på nationell, regional och lokal nivå. granskningar visar att ansvarsfördelning och samverkan behöver förbättras. Det finns stora lokala variationer i hur väl samverkan fungerar. I många fall har samverkan försvårats genom att Arbetsförmedlingen inte kunnat delta i önskvärd utsträckning på grund av bland annat tids- och resursbrist. Kommunerna, som även efter reformen har en viktig roll för de nyanländas etablering, har olika förutsättningar och engagemang när det gäller att ta sig an uppgiften.