prop · H3034 · 2015-10-20 00:00:00 — En ekonomisk förening som är öppen på det sätt som anges i 3 kap. 1 § föreningslagen och som tilläm- par lika rösträtt är en s.k. kooperativ förening i skattemässigt hänseende (se 39 kap. 21 § inkomstskattelagen). Förslaget om investerande med- lemmar innefattar särskilda bestämmelser om röstviktning vid en före- ningsstämma där investerande medlemmar deltar. Utredningen uppmärk- sammar frågan om dessa bestämmelser kan sägas strida mot nämnda krav på lika rösträtt. Om de investerande medlemmar som deltar vid en omröstning dispo- nerar över mer än en tredjedel av det sammanlagda antalet röster som avges vid omröstningen, ska enligt regeringens förslag de investerande medlemmarnas röster sättas ner så att värdet av deras röster motsvarar hälften av övriga röster. En sådan begränsningsregel för rösträtten kan i ett enskilt fall få till följd att en investerande medlems röst inte är lika mycket värd som andra medlemmars röster. Detta är en konsekvens av en i lagen uppställd begränsning. Begränsningen är tvingande och före- ningen har således inte någon möjlighet att låta bli att tillämpa begräns- ningsregeln. Det bakomliggande syftet med de föreslagna bestämmel- serna är att investerande medlemmar inte ska kunna förfoga över så stor andel av rösterna i en förening att de kan hindra viktiga beslut i före- ningen som de övriga medlemmarna vill få till stånd. Det är, som utred- ningen framhåller, inte rimligt att bestämmelser som bl.a. syftar till att skydda det kooperativa inslaget i föreningens verksamhet skulle medföra att föreningen skatterättsligt skulle anses vara icke- kooperativ. Bestämmelserna om röstviktning bör därför inte påverka den skatterättsliga bedömningen av om föreningen tillämpar lika rösträtt. En förening, som inte har stadgebestämmelser om differentierad rösträtt, bör alltså ha avdragsrätt för lämnad utdelning även om det finns investerande Prop. 2015/16:4 medlemmar i föreningen. Återbetalning av medlemsinsats till högre belopp än nominellt värde Regeringens förslag: Om en kooperativ hyresrättsförening vid en medlems utträde återbetalar medlemsinsatsen till högre belopp än in- satsens nominella värde, ska mellanskillnaden i skattemässigt hänse- ende betraktas som utdelning till medlemmen. men ska ta upp utdelningen till beskattning. En förening som inte är ett privatbostadsföretag ska ha rätt till avdrag med motsvarande En andel i en kooperativ hyresrättsförening som är ett privat- bostadsföretag ska i fortsättningen utgöra en delägarrätt. Regeringens bedömning: Utdelningen omfattas av skyldigheten att lämna kontrolluppgift om utdelning på delägarrätter. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens Utredningen föreslår dock att avdrag för utdelningen ska kunna göras även av en förening som är privatbostadsföretag. talar sig inte om föreningens skyldighet att lämna kontrolluppgift (se slutbetänkandet s. 668). Remissinstanserna: Remissinstanserna tillstyrker förslagen eller har ingen invändning mot dem. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens I promemorian föreslås dock att den höjda återbetalningen ska betraktas som en kapitalvinst. I promemorian görs inget uttalande om föreningens skyldighet att lämna kontrolluppgift. Remissinstanserna: anser att en kontrolluppgiftsskyl- dighet bör införas för dessa utbetalningar. Verket menar att konsekvens- erna annars kan bli stora för den enskilde om han eller hon missar att ta upp en utbetalning till beskattning. anför att det är viktigt att reglerna inte leder till större administration för föreningarna. holms kooperativa bostadsförening påpekar att en kontrolluppgiftsskyl- dighet kan bli betungande för deras del eftersom det kan bli fråga om flera tusen kontrolluppgifter . Övriga remissinstanser tillstyrker för- slagen eller har ingen invändning mot dem. Skälen för regeringens förslag och bedömning: I avsnitt 17.3 före- slås att en kooperativ hyresrättsförening i sina stadgar ska kunna be- stämma att en medlem som lämnar föreningen ska kunna få ut ett belopp som överstiger det nominella beloppet av hans eller hennes insats. medlem lämnar en sådan förening kan medlemmen således få tillbaka dels det belopp som han eller hon har betalat in i medlemsinsats, dels ett Regeringen gör, liksom utredningen, bedömningen att det belopp som medlemmen, utöver betald insats, får del av när medlemmen lämnar föreningen bör betraktas som utdelning till medlemmen. En kooperativ hyresrättsförening är en ekonomisk förening som har till ändamål att upplåta bostadslägenheter med hyresrätt till sina medlemmar. Upplåtelsen kan avse lägenheter i en fastighet som föreningen äger (ägar- modellen) eller lägenheter som föreningen hyr av fastighetens ägare (hy- resmodellen). En kooperativ hyresrättsförening enligt ägarmodellen är ett privatbostadsföretag enligt 2 kap. 17 § inkomstskattelagen om verksam- heten i föreningen till övervägande del består av att åt sina medlemmar tillhandahålla bostäder i byggnader som ägs av föreningen. En förening enligt hyresmodellen är inte ett privatbostadsföretag, eftersom föreningen inte äger fastigheten. Utdelning från ett privatbostadsföretag till medlemmarna ska inte tas upp i sin helhet. Enligt 42 kap. 28 § inkomstskattelagen tas utdelning upp endast till den del den överstiger inbetalade avgifter under beskattnings- året. För kooperativa hyresrättsföreningar som inte är privatbostads- företag gäller i stället att all utdelning ska tas upp. Belopp som betalas ut utöver insatsen vid avgång ur en kooperativ hyresrättsförening bör enligt regeringens mening beskattas lika oavsett om den utbetalande hyresrättsföreningen är av ägarmodell eller hyres- modell. Regeringen anser att den utdelning som en medlem får del av när han eller hon lämnar föreningen bör tas upp till beskattning i sin helhet. Utdelning som en kooperativ hyresrättsförening som också är privat- bostadsföretag lämnar till en avgående medlem bör därför inte omfattas av begränsningen i 42 kap. 28 § inkomstskattelagen. Frågan är därefter om den kooperativa hyresrättsföreningen ska ha rätt till avdrag för det belopp som utöver inbetald medlemsinsats återbetalas till medlemmen. Liksom när det gäller insatsemission innebär en återbe- talning till högre belopp än det nominella värdet vid avgång ur före- ningen att medlemmen får del av ett övervärde i föreningen. Mot bak- grund av att kooperativa föreningar får dra av utdelning som lämnas i förhållande till insatsemitterat kapital anser regeringen att det finns skäl för att även en kooperativ hyresrättsförening ska ha rätt att göra avdrag för belopp som överstiger det nominella beloppet av medlemsinsatsen och som beslutas och betalas ut vid avgång ur föreningen. Avdrag för utdelning regleras som nämns ovan i 39 kap. 23 § inkomstskattelagen. Bestämmelsen omfattar såväl utdelning i förhållande till inbetalda insat- ser som utdelning i förhållande till insatser som tillgodoförts genom in- satsemission (se prop. 2003/04:22 s. 12). Enligt regeringens bedömning omfattar bestämmelsen därför även utdelning i förhållande till ett belopp som utöver inbetald insats betalas ut när en medlem lämnar en kooperativ hyresrättsförening. En annan fråga i sammanhanget är hur kooperativa hyresrättsföre- ningar enligt ägarmodellen som också är privatbostadsföretag ska han- teras i detta sammanhang. Privatbostadsföretag ska inte ta upp inkomster och får inte heller dra av utgifter som är fastighetsrelaterade (se 39 kap. 25 § inkomstskattelagen). Om en sådan förening får full avdragsrätt vid återbetalning av medlemsinsatsen till högre belopp än insatsens nomi- nella värde kan det finnas en risk för att vinst som är hänförlig till fastig- heten och därmed skattefri dras av mot andra skattepliktiga inkomster. Avdragsrätten bör därför begränsas till att gälla de kooperativa hyres- rättsföreningar som inte är privatbostadsföretag. En andel i en ekonomisk förening är en delägarrätt enligt 48 kap. 2 § första stycket inkomstskattelagen. Av paragrafens tredje stycke framgår dock att en andel i ett privatbostadsföretag inte är en delägarrätt. En an- del i ett privatbostadsföretag är i stället en privatbostadsrätt enligt 2 kap. 18 § inkomstskattelagen, om den till andelen knutna bostaden är en pri- Prop. 2015/16:4 vatbostad. Lagstiftningen om kooperativa hyresrätter omfattar bara före- ningar där det saknas en fast koppling mellan andelsrätten och nyttjande- rätten (se prop. 2001/02:62 s. 45 f.). Detta innebär att en bostad i en ko- operativ hyresrättsförening som är ett privatbostadsföretag inte kan vara en privatbostadsrätt. Bestämmelser som rör privatbostadsrätter är därför inte tillämpliga på andelar i en kooperativ hyresrättsförening. En andel i ett privatbostadsföretag, som inte är en privatbostadsrätt, är en närings- bostadsrätt (se 2 kap. 19 § inkomstskattelagen). Det finns inga regler i inkomstskattelagen som uttryckligen tar sikte på kooperativa hyresrätts- föreningar. Det kan dock inte ha varit lagstiftarens avsikt att en andel i en kooperativ hyresrättsförening som används för medlemmens eget boende ska betraktas som en näringsbostadsrätt. Regeringen föreslår därför att det i inkomstskattelagen tas in bestämmelser om att en andel i en koope- rativ hyresrättsförening inte är en näringsbostadsrätt utan en delägarrätt. Som framgår ovan kommer det belopp som medlemmen, utöver betald insats, får del av när han eller hon lämnar föreningen att betraktas som en utdelning enligt inkomstskattelagen. Det är enligt regeringens mening lämpligt att det lämnas kontrolluppgift även om en sådan utdelning. Enligt 19 kap. 1 § skatteförfarandelagen (2011:1244) ska kontrolluppgift lämnas till om bl.a. utdelning på delägarrätter. Termen del- ägarrätt och vad som avses med utdelning har samma betydelse och tillämpningsområde som i inkomstskattelagen (3 kap. 2 § skatteförfar- andelagen). Den aktuella utdelningen omfattas således av paragrafen. Kontrolluppgift ska lämnas för fysiska personer och dödsbon av den som har tillgodoräknat eller betalat ut utdelningen (19 kap. 2 och 3 §§ skatteförfarandelagen). I kontrolluppgiften ska uppgift lämnas om till- godoräknad eller utbetald utdelning (19 kap. 5 § skatteförfarandelagen). Den som är skyldig att lämna kontrolluppgift ska året närmast som kontrolluppgiften gäller informera den som uppgiften avser om de uppgifter som lämnas i kontrolluppgiften (34 kap. 3 § skatteförfarandelagen). Även ska underrätta om in- komna kontrolluppgifter (31 kap. 4 § skatteförfarandelagen). Skattever- kets underrättelse sker genom att uppgiften om utdelning anges (för- trycks) i inkomstdeklarationen, se 6 kap. 6 § andra stycket skatteför- farandeförordningen (2011:1261). 18.4Handel med överinsatser och emissionsinsatser Regeringens bedömning: Införandet av en uttrycklig möjlighet till överlåtelse av överinsatser och emissionsinsatser kräver inte någon skatterättslig särreglering. Utredningens bedömning: Överensstämmer med regeringens bedöm- ning (se slutbetänkandet s. 671). Remissinstanserna: Remissinstanserna tillstyrker bedömningen eller har ingen invändning mot den. Skälen för regeringens bedömning: I avsnitt 8.2 föreslås att det in- förs en möjlighet till handel med vissa andelsrättigheter. 2015/16:4 ningen konstaterar föranleder förslaget inte någon skatterättslig särregle- ring, utan allmänna regler om beskattning av kapitalvinst får tillämpas. Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft . Om en förenings stadgar vid ikraftträdandet strider mot en bestäm- melse i denna lag, ska styrelsen till en föreningsstämma som hålls lägga fram förslag till ändring av stadgarna i överensstämmelse med bestämmelsen. För beslut som har fattats av föreningsstämman före ikraftträdandet ska äldre bestämmelser gälla i fråga om bl.a. registrering och verkstäl- lighet. Äldre bestämmelser ska även gälla i vissa andra avseenden, bl.a. i fråga om en värdeöverföring från föreningen, om beräkningen ska grunda sig på en årsredovisning som har upprättats före utgången av . Övergångsbestämmelser motsvarande de som föreslås för ändring- arna i föreningslagen ska i förekommande fall också gälla för ändring- arna i andra lagar som reglerar särskilda former av ekonomiska före- ningar, t.ex. bostadsrättslagen. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Utredningen har dock föreslagit att de nya reglerna träder i kraft (se slutbetänkandet s. 673). Remissinstanserna: Remissinstanserna tillstyrker förslagen eller har ingen invändning mot dem. betonar vikten av att verket får tillräckligt med tid för anpassning till de nya reglerna. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag med undantag för att tiden för föreningarna att anpassa sina stadgar till de nya bestämmelserna i föreningslagen är kortare (se bilaga 7). Remissinstanserna: och KF anser att föreningarna bör få på sig att ändra stadgarna och att den nya bestämmelsen om att föreningen ska anteckna tidpunkten för medlems inträde i föreningen inte ska gälla de som redan är medlemmar vid ikraftträdandet. Skälen för regeringens förslag Förslagen i denna proposition beräknas kunna bli behandlade av riks- dagen i sådan tid att de kan träda i kraft . Då får före- ningarna och berörda myndigheter också tid att förbereda sig inför de nya reglerna. Äldre stadgebestämmelser som strider mot den nya lagen blir utan ver- kan i och med ikraftträdandet. Sådana stadgebestämmelser måste alltså ändras. Föreningarna bör få på sig för att göra ändringarna. Det bör därför i en övergångsbestämmelse föreskrivas att styrelsen till en föreningsstämma som hålls ska lägga fram för- slag om nödvändiga ändringar. Det kan framhållas att det, även utan en särskild övergångsbestäm- melse i frågan, är möjligt för en förening att redan innan de nya lagreg- lerna träder i kraft besluta om nödvändiga stadgeändringar. En förut- sättning är då att beslutet innebär att stadgeändringarna träder i kraft först då lagändringarna gör det. I 3 kap. 6 § föreningslagen föreslås en bestämmelse om att medlems- förteckningen ska innehålla en uppgift om tidpunkten för medlemmens inträde (se avsnitt 7). För att, som och KF påpekar, inte skapa onödig arbetsbelastning för föreningarna bör denna bestämmelse tillämpas endast beträffande medlemmar som träder in i föreningen efter ikraftträdandet. När det gäller medlemsförteckningen föreslås det vidare att den ska be- varas så länge föreningen består och under efter det att före- ningen har blivit upplöst. Om medlemsförteckningen förs med auto- matiserad behandling ska uppgifter som har tagits bort ur förteckning be- varas och på visst sätt som anges närmare i lagen (se 3 kap. 8 § tredje stycket föreningslagen). Det följer av allmänna principer att de nya bestämmelserna inte ska tillämpas på uppgifter som har gallrats från förteckningen före lagens ikraftträdande. Detsamma gäller uppgifter som har gallrats från förteckningen över förlagsandelar. Någon särskild över- gångsbestämmelse bedöms inte behövas. Enligt den föreslagna 7 kap. 13 § föreningslagen ska föreningsstämman hållas på den ort där styrelsen har sitt säte. Förslaget ger också utrymme för en stadgebestämmelse som innebär att stämman ska hållas på annan plats. För att de föreningar som har särskilda rutiner för var stämman ska hållas ska få tid på sig att anpassa sina stadgar till de nya reglerna bör det i en övergångsbestämmelse anges att en stämma intill utgången av får hållas på en av styrelsen anvisad plats inom föreningens geografiska verksamhetsområde. I lagens hittillsvarande lydelse finns bestämmelser om uppskjutande av en stämma i fråga om bl.a. fastställelse av balans- och resultaträkningar och om ansvarsfrihet för styrelseledamöter och den verkställande direk- tören. Bestämmelserna innebär bl.a. att den fortsatta stämman ska hållas minst en och högst därefter. Enligt motsvarande bestäm- melse i förslaget är tidsfristerna något annorlunda (se den föreslagna 7 kap. 12 § andra stycket föreningslagen). Det bör därför i en övergångs- bestämmelse klargöras att om beslutet att skjuta upp stämman har fattats före ikraftträdandet, ska de tidsfrister som har gällt tillämpas. Förslagen innebär på flera punkter att lagens huvudregel ändras sam- tidigt som föreningen får möjlighet att genom bestämmelser i stadgarna behålla nuvarande reglering eller välja en annan reglering. Det gäller reg- lerna om ombud, tid för kallelse till en föreningsstämma och majoritets- krav vid beslut om ändring av stadgarna, likvidation eller godkännande av fusionsplan. Det vore olyckligt om en förening som vill fortsätta tillämpa regler som motsvarar det som har gällt enligt lagen skulle tvingas följa de nya lagreglerna under ett mellanskede. Det behövs därför en övergångsbestämmelse om att äldre bestämmelser på angivna punkter gäller intill utgången av för en förening som har bildats före ikraftträdandet. Det kan förekomma att ett föreningsstämmobeslut som har fattats före lagens ikraftträdande för ikraftträdandet ännu inte har registrerats hos . Det kan också hända att ett stämmobeslut visserligen har registrerats men att det ännu inte har verkställts eller att någon vill föra talan mot beslutet. För att det ska vara möjligt att förutse konsekvenserna av ett beslut som har fattats enligt äldre bestämmelser bör det i en övergångsbestämmelse anges att äldre bestämmelser tilläm- pas i fråga om registrering, verkställande och talan mot beslutet. När det gäller beslut om att ändra stadgarna, se vad som sägs om detta ovan. I avsnitt 10.6 föreslås förändrade regler om ställföreträdarnas kompe- tensöverskridande. Ändringarna innebär bl.a. att förutsättningarna för rättshandlingarnas giltighet preciseras. Äldre bestämmelser bör i enlighet med allmänna principer gälla för rättshandlingar som har företagits före ikraftträdandet. Någon övergångsreglering om detta behövs inte. I avsnitt 13 föreslås förändrade regler för värdeöverföringar från eko- nomiska föreningar. De nya bestämmelserna innebär en anpassning till vad som gäller enligt aktiebolagslagen och medför bl.a. att begreppet värdeöverföring införs i föreningslagen och att borgenärsskyddet till- godoses genom dels en beloppsspärr, dels en allmän försiktighetsregel. Beloppsspärren utgår från storleken av bundet respektive fritt eget kapital enligt den senast fastställda balansräkningen. Det är därför lämpligt att värdeöverföringar som grundar sig på en årsredovisning som har upp- rättats före utgången av , dvs. före bestämmelsernas ikraft- trädande, får ske enligt de regler som då gällde för utbetalningar från ekonomiska föreningar. En övergångsbestämmelse bör tas in om detta. Även bestämmelserna om reservfond får i förslaget en ändrad ut- formning (se avsnitt 13.4). Förslaget innebär bl.a. att det inte längre ställs något krav på att en viss del av årets nettovinst ska avsättas till reserv- fonden. Det är naturligt att detta börjar gälla som de nya bestämmelserna om värdeöverföringar börjar tillämpas. Äldre bestäm- melser om avsättning till reservfond bör därför fortfarande gälla när det gäller en sådan årsvinst som framträder i en före lagens ikraftträdande Prop. 2015/16:4 upprättad årsredovisning. En övergångsbestämmelse bör tas in om detta. Ovan har konstaterats att beslut som föreningsstämman har fattat före de nya reglernas ikraftträdande bör få registreras enligt äldre bestämmel- ser även efter ikraftträdandet. På motsvarande sätt bör det stå före- ningarna fritt att efter denna tidpunkt verkställa beslut om värdeöver- föringar som har fattats . En förutsättning för detta bör givetvis vara att beslutet är förenligt med de bestämmelser som gällde då det fattades. Om så inte är fallet, bör de rättsföljder som gällde enligt äldre bestämmelser fortsätta att gälla även om beslutet skulle stå i överensstämmelse med de nya bestämmelserna. Det innebär bl.a. att återbäringsskyldighet och bristtäckningsansvar på grund av beslut som har fattats före ikraftträdandet bör kvarstå även därefter. Några särskilda övergångsbestämmelser om detta krävs inte. Det föreslås även en ändring när det gäller minskning av reservfond. Enligt gällande regler får reservfonden minskas endast för att täcka sådan förlust enligt den fastställda balansräkningen som inte kan täckas av fritt eget kapital. Regeringen eller den myndighet som re- geringen bestämmer får medge undantag från denna bestämmelse. Enligt förslaget införs ytterligare utrymme för att minska reservfonden, näm- ligen för återbetalning till medlemmarna eller annat ändamål, om myndighet eller i tvistiga fall domstol ger tillstånd till minskningen. Ansökningar om undantag som har gjorts före lagens ikraftträdande bör enligt en övergångsbestämmelse prövas enligt äldre bestämmelser. Detta innebär att undantag får medges om det finns synnerliga skäl med hänsyn till arten av föreningsverksamheten och övriga omständigheter (se 10 kap. 6 § femte stycket i föreningslagens hittillsvarande lydelse). I avsnitt 15 föreslås vissa ändringar i bestämmelserna om fusion, bl.a. avseende fusionsplanens innehåll och om rätt för minoriteten i en över- tagande förening att begära att frågan om fusion tas upp på en förenings- stämma. De nya reglerna medför att förutsättningarna för ett fusions- förfarande delvis förändras. Det är lämpligt att de fusionsförfaranden som pågår vid lagens ikraftträdande får slutföras enligt de regler som gällde före ikraftträdandet. En lämplig brytpunkt utgörs av godkännandet av fusionsplanen. Om en fusionsplan har godkänts före ikraftträdandet bör därför äldre bestämmelser tillämpas på fusionen, även om denna verkställs först efter ikraftträdandet. I avsnitt 16 föreslås förlängd frist för väckande av talan om skadestånd. Av allmänna principer följer att äldre bestämmelser gäller om anspråket har uppkommit före lagens ikraftträdande. Någon särskild övergångsbe- stämmelse om detta behövs inte. I övriga lagar där ändringar görs, bl.a. bostadsrättslagen, lagen om euro- pakooperativ och lagen om bank- och finansieringsrörelse, bör i före- kommande fall övergångsbestämmelser tas in som motsvarar de över- gångsbestämmelser som föreskrivs för föreningslagen. som görs ovan att en särskild övergångsbestämmelse i vissa fall inte är behövlig, beträffande t.ex. ändringarna i skadeståndsreglerna i 13 kap. föreningslagen, har bäring även på de andra lagar där motsvarande änd- ringar görs, t.ex. lagen om sambruksföreningar. Flera lagar som reglerar kooperativa föreningsformer innehåller hänvisningar till föreningslagen. Sålunda föreskrivs exempelvis i 9 kap. 12 § bostadsrättslagen att bestämmelserna om en förenings ledning i 6 kap. föreningslagen gäller i fråga om bostadsrättsföreningar, med vissa i paragrafen nämnda undantag. I 12 kap. 1 § lagen om bank- och finan- sieringsrörelse anges att föreskrifterna för ekonomiska föreningar i all- mänhet gäller för kreditmarknadsföreningar, om inte något annat följer av lagen eller är särskilt föreskrivet. Om inte annat föreskrivs innebär den nämnda typen av hänvisning att den vid varje tid gällande lydelsen av bestämmelsen i föreningslagen gäller för t.ex. bostadsrättsföreningar. Om bestämmelsen i föreningslagen ändras, får en sådan ändring genomslag i de lagar där en hänvisning till Det bör i detta sammanhang erinras om att särskilda övergångsbestämmelser föreslås till ett flertal av de ändringar som nu görs i föreningslagen, samt att i några fall, t.ex. när det gäller ändringen i föreningslagens regler om väckande av talan om skadestånd, särskilda övergångsbestämmelser inte anses behövliga. Regeringens bedömning: Förslagen förbättrar förutsättningarna för kooperativt företagande och gör det enklare att driva ekonomiska Förenklingar i regelverket leder till minskade admini- strativa kostnader för föreningarna. Föreningsformens ställning stärks. Förslagen får inte några statsfinansiella konsekvenser. Utredningens bedömning: Överensstämmer med regeringens (se slutbetänkandet s. 681). Remissinstanserna: Några remissinstanser pekar på behovet av infor-