prop · H20365 · 2015-03-11 00:00:00 — har varit aktiv på flera områden, som arbetsmarknads-, hälso-, socialförsäkrings- och exportfrämjande- områdena, framför allt med experter som åtagit sig kortare uppdrag. Arbetsgruppens kontor i har sekonderats med en svensk nationell expert . Medlemsstaterna är skyldiga att korrekt och genomföra den gemensamt överenskomna lagstiftningen i nationellt regelverk. Medlemsstater som inte genomför direktiv inom utsatt tid kan resultera i ekonomiska sanktioner inom ramen för ett s.k. snabbspårsförfarande Av resultattavlan för den inre marknaden framgår i vilken utsträckning medlemsstaterna uppnår den politiska överenskommelsen att inte vara sen med att genomföra fler än maximalt av alla inremarknads- Resultattavlan återfinns endast på kommissionens hemsida och omfattar mätningar av flera verktyg för en väl fungerande inre marknad, bl.a. medlemsstaternas hantering av olika och Även kommissionens årliga rapport om unions- rättens tillämpning innehåller information om medlemsstaternas arbete med att genomföra och tillämpa unionsrätten korrekt. har uppnått den politiska målsättningen att genomföra direktiv med maximalt andel för sent genomförda Vid mätningarna hamnade på , vilket motsvarar 4 för sent genomförda direktiv. siffrorna marginellt förändrade försenade direktiv (i praktiken 5 direktiv). 2014/15:65 Den genomsnittliga procentsatsen för samtliga medlemsstater var . Vid en jämförelse med läget i våra grannländer hade ett införlivandeunderskott på och på 0,2 vid båda mätningarna. Kommissionen övervakar att medlemsstaterna tillämpar och genomför på ett riktigt sätt. Om kommissionen anser att en medlemsstat inte uppfyller sina skyldigheter kan den inleda ett s.k. överträdelse- Sådana ärenden kan avse utebliven anmälan om genomförande av direktiv, felaktigt genomförande eller felaktig tillämpning av EU- rätten samt verkställighet av domar. Förfarandet för överträdelseärendena består av tre formella steg. första steget fattar kommissionen beslut om en s.k. formell underrättelse till berörd medlemsstat, som kan svara . inte är nöjd med svaret kan den avge ett s.k. motiverat yttrande. medlemsstaten inte , normalt , vidtar de åtgärder som kommissionen bedömer vara nödvändiga kan kommissionen i ett tredje steg föra ärendet vidare till . överlämnade kommissionen 12 formella underrättelser till , varav fem avsåg utebliven anmälan om genomförande av direktiv, tre felaktigt genomförande av direktiv och tre felaktig tillämp- Ett ärende avsåg såväl felaktigt genomförande som felaktig tillämpning av direktiv. Året innan överlämnade kommissionen 14 formella underrättelser till . Av dessa avsåg åtta utebliven an- mälan om genomförande av direktiv, två felaktigt genomförande av direktiv, tre felaktig tillämpning av samt en verkställighet av riktade kommissionen tre motiverade yttranden och ett kompletterande motiverade yttranden mot , varav ett avsåg felaktigt genomförande av direktiv och tre felaktig tillämpning av EU- Året innan riktade kommissionen fem motiverade yttranden och tre kompletterande motiverade yttrande mot . Av dessa avsåg tre för sent genomförande av direktiv, tre felaktigt genomförande av direktiv och två felaktig tillämpning av . Kommissionen väckte talan i ett mål mot i EU- skrev kommissionen av 14 ärenden (16 ärenden ) som varit föremål för formellt överträdelseförfarande mot . Det kan vara intressant att jämföra de nu redovisade siffrorna med läget i och . När det gäller över- lämnade kommissionen 23 formella underrättelser (varav 17 avsåg ute- bliven anmälan om genomförande av direktiv) och åtta motiverade yttranden (varav ett avsåg utebliven anmälan om genomförande av Kommissionen väckte talan i två mål mot i När det gäller överlämnade kommissionen 26 formella underrättelser (varav 15 avsåg utebliven anmälan om genom- förande av direktiv) och två motiverade yttranden (av vilka inget avsåg utebliven anmälan om genomförande av direktiv). Kommissionen väckte Skr. 2014/15:65 talan i två mål mot i . driver kommissionen ett projekt för att utveckla nya arbetsmetoder för bättre och mer effektiv handläggning av klagomål. Projektet ”EU-piloten” har ersatt de tidigare administrativa skrivelserna som föregick ett eventuellt överträdelseförfarande enligt artikel 258 i EUF-fördraget. Projektet bedöms som framgångsrikt eftersom av alla ärenden i EU-piloten avslutas där och således inte når stadiet för överträdelseförfarande. deltar i projektet tillsammans med samtliga övriga medlemsstater. har fått 27 ärenden inom ramen för pilotprojektet och 36 ärenden har avslutats. fanns 39 öppna ärenden inom ramen för pilotprojektet. I bilaga 2 redogörs för läget per när det gäller överträdelseärenden mot . För en översikt av överträdelseärenden som kommissionen driver mot medlemsstaterna hänvisas till kommissionens årliga rapport om kontrollen av unionsrättens tillämpning. Året har präglats av valen till den 22–, konstituerandet av det nya och processen att utse den nya kommissionen där har en central roll. Det avgående sista session ägde rum den 14–då ett stort antal lagstiftningsbetänkanden antogs. I årets val till lanserade flera europeiska politiska partier kandidater till posten som kommissionens ordförande, s.k. spetskandidater. Ledarna för fem av de politiska grupperna i kom överens om att den kandidat vars parti fick flest röster i valen första skulle få söka majoritet i . Enligt fördraget är det dock som ska nominera kandidat till posten som kommissionens ordförande ”med hänsyn till valen till och efter lämpligt samråd”. I valen fick () flest mandat, dess kandidat var förre premiärminister . Vid sitt möte den 26–nominerade till posten som kommissionens ordförande och valdes han av efter att ha presenterat sina politiska riktlinjer. Det nya första konstituerande session ägde rum den 1–. Den tyske ledamoten , Gruppen progressiva förbundet av socialdemokrater i , återvaldes då till talman. och genomförde utskotten i utfrågningar av dem som nominerats till ledamöter i kommissionen och vid sin session godkände den nya kommissionen i sin helhet, inklusive dess ordförande och den höga representanten. lämnade ett 76 medlemmar ur gruppen för frihet och direkt demokrati (EFDD) tillsammans med några grupplösa 2014/15:65 ledamöter en misstroendeförklaring mot kommissionen med anledning av den s.k. Luxleak-affären om skatteplanering i bl.a. . Förslaget, som hade krävt stöd av två tredjedelar av de avgivna rösterna och minst ledamöter, för att gå igenom, avslogs med stor majoritet vid omröstningen i plenum. Årets gick till från för hans arbete med att hjälpa tusentals offer för gruppvåldtäkt och brutalt sexuellt våld i konflikten i . Genom Lissabonfördraget förändrades reglerna om EU:s eget domstolssystem på så sätt att domstolen numera som utgångspunkt är behörig på samtliga politikområden. Uttryckliga undantag från domstolens behörighet görs för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, där domstolen i stort sett saknar behörighet. När domstolen utövar sina befogenheter på området med frihet, säkerhet och rättvisa ska den inte heller vara behörig att pröva giltigheten eller proportionaliteten av insatser som polis eller andra brottsbekämpande organ gör i en medlemsstat. Detsamma gäller när medlemsstaterna utövar sitt ansvar för att upprätthålla lag och ordning och skydda den inre säkerheten. Domstolens uppgift är att säkerställa att lag och rätt följs vid tolkningen och tillämpningen av . ska se till att unionens institutioner handlar inom sina respektive behörighetsområden och i enlighet med . Det är också som ytterst avgör om medlemsstaterna och unionens institutioner följer och tillämpar korrekt. En lägre instans med behörighet att pröva vissa särskilda grupper av ärenden är knuten till domstolen. Den lägre instansen bytte genom Lissabon- fördraget namn från förstainstansrätten till tribunalen. Tribunalens domar kan överklagas till domstolen. Europeiska unionens personaldomstol, som inrättades 2005, är knuten till tribunalen på samma sätt som tribunalen till domstolen. I personaldomstolen handläggs mål mellan institutionerna och deras anställda. De vanligaste målen vid rör förhandsavgöranden enligt artikel 267 i EUF-fördraget. Sådana mål inleds genom en begäran från en nationell domstol i någon av medlemsstaterna. I begäran ställer den nationella domstolen en eller flera frågor om hur ska tolkas och tillämpas. I domen i sådana mål lämnar domstolen bindande uttalanden om tolkningen av fördragen och om tolkningen eller giltigheten av rättsakter som har beslutats av unionens institutioner. begärde nationella domstolar förhandsavgörande från EU- domstolen i 406 fall. Av dessa kom sju från svenska domstolar. yttrade sig regeringen skriftligen i 24 mål om förhandsavgörande och deltog vid muntlig förhandling i nio sådana mål. Vidare gav regeringen in en inlaga med svar på skriftliga frågor från domstolen. För att effektivisera verksamhet och förkorta Skr. 2014/15:65 handläggningstiderna infördes ett förfarande för brådskande mål Förfarandet, som är tillämpligt på området frihet, säkerhet och rättvisa, möjliggör en snabb och rättssäker hantering av mål som kräver en mycket skyndsam handläggning, t.ex. vissa fall av frihetsberövande. beslutade domstolen om tillämpning av förfarandet i tre mål. Vid handläggs även mål om s.k. direkt talan, dvs. mål där talan väcks direkt vid eller tribunalen. I domstolen är det huvudsakligen fråga om mål som inleds när en institution eller en medlemsstat väckt talan mot en annan medlemsstat eller institution, t.ex. i mål där kommissionen har väckt fördragsbrottstalan mot en medlemsstat enligt artikel 258 i EUF-fördraget. väcktes vid talan mot avseende fördragsbrott i ett mål. I samma mål gav regeringen in ett svaromål och en duplik. Därutöver deltog i en muntlig förhandling i ett mål i vilket talan tidigare väckts mot . I mål om direkt talan mot en institution eller annan medlemsstat än ansökte regeringen vid domstolen om att få föra talan till stöd för en av parterna (intervention) i ett mål. Vidare gav regeringen in tre interventionsinlagor och deltog i fyra muntliga förhandlingar i sådana mål. Tribunalen handlägger bl.a. mål där talan väcks av fysiska eller juridiska personer mot EU-institutionernas beslut. I sådana mål vid tribunalen intervenerade i ett mål, gav in en interventionsinlaga, svarade på frågor i två mål och deltog i åtta muntliga förhandlingar. Tribunalens avgöranden kan överklagas till domstolen, vilket gjorde i ett mål. väckte dessutom vid tribunalen en s.k. passivitetstalan mot kommissionen i enlighet med artikel 265 EUF-fördraget. I bilaga 1 finns en redogörelse för mål av svenskt intresse vid domstolen och tribunalen . Det gäller dels mål där den har agerat eller där en begäran om förhandsavgörande har inkommit från en svensk domstol, dels mål där är part eller har stött en av parterna. , rådet och kommissionen tillämpar förordningen om allmänhetens tillgång till , rådets och kommissionens handlingar (öppenhetsförordningen). I behandlingen av de enskilda ärenden om utlämnande av handlingar som rådet beslutar i har sedan reglerna antogs agerat aktivt för att främja en öppenhetsvänlig tolkning av förordningen. Handlingsoffentligheten inom EU har ökat väsentligt sedan öppenhets- förordningen infördes. Många handlingar som var hemliga är direkt sökbara på internet. Utvecklingen mot ökad handlings- offentlighet är dock inte entydig. Under den översyn av öppenhets- förordningen som inleddes och fortfarande pågår, har även 2014/15:65 framförts förslag som skulle kunna leda till minskad öppenhet. målsättning i förhandlingarna är ökad öppenhet i EU:s institutioner. Alla mål vid och tribunalen med anknytning till allmänhetens tillgång till handlingar bevakas. har fortsatt att agera i de mål där har varit aktivt. meddelade dom i ett mål av principiell betydelse där hade intervenerat (C-365/12 P). konstaterade i domen bl.a. att det finns en allmän presumtion för sekretess rörande handlingar som är hänförliga till ett ärende enligt artikel 81 EG om konkurrensbegränsande samverkan. Tribunalen meddelade dom i ett annat mål av principiell betydelse där hade intervenerat (T-306/12). Tribunalen konstaterade i domen bl.a. att handlingar i EU-pilotärenden (kommissionens databas för informella kontakter med medlemsstaterna) ska anses omfattas av en allmän presumtionsregel för sekretess. har överklagat tribunalens dom i målet. Personalpolitik i EU:s institutioner Främjande av nyanställning från inom EU:s institutioner Nyrekryteringen till EU:s centrala institutioner sker främst via Regeringen lägger vikt vid att personer från blir anställda i rimlig utsträckning inom EU:s institutioner. angeläget att svenska medborgare söker till dessa prov och att de lyckas En framgångsrik basrekrytering är också en förutsättning för att det ska finnas svenska medborgare inom institutionerna som kan befordras till högre tjänster. För dessa syften har regeringen satsat på information om EU:s institutioner som arbetsgivare och om karriärvägar inom dessa institutioner för att fler ska söka från . Särskild vikt läggs även vid att informera om möjligheter till praktik, en inkörsport för framtida arbete inom institutionerna. medel till myndigheten och högskolerådet för denna Vidare genomför myndigheten insatser för att ge de sökande relevant stöd och träning inför uttagningsproven i syfte att fler ska klara dessa prov. meddelade dom i ärendet om uppräkning av löner och pensioner avseende 2011 för tjänstemän i Europeiska unionens institutioner. 2012 rådet för att det, med stöd av undantagsklausulen i de till då gällande tjänsteföreskrifterna, ha vägrat att anta kommissionens förslag om en uppräkning av lönerna och pensionerna m . agerade mot bakgrund av den plötsliga nedgången i ekonomi. Rådet hade heller inte antagit kommissionens förslag om uppräkning av lönerna och pensionerna med samma motivering. Kommissionen hävdade att en sådan plötslig nedgång i ekonomin inte Domstolen konstaterade i domen C-63/12 att det är rådet som ska göra den bedömningen. Mot denna bakgrund föreslog kommissionen Skr. 2014/15:65 att omräkningstalet för uppräkning av löner och pensioner för tjänstemännen skulle uppgå till respektive 2012. Efter förhandlingar mellan och rådet enades lagstiftarna om att ingen uppräkning skulle ske och att omräkningstalet skulle uppgå till . Rådet antog beslutet . Samråd ägde rum med . Kommissionen lade även ett förslag som innebar en sammantagen retroaktiv justering av de avgifter till pensionssystemet som de tjänstemännen skulle betala för . Kommissionens syfte med förslaget var att lösa de frågor som återstod om anpassningen av storleken på avgiften till pensionssystemet för efter det att lönerna och pensionerna uppräknats retroaktivt. antog rådet kommissionens förslag om en retroaktiv justering av pensionsavgiften till av grundlönen med verkan från , av grundlönen med verkan från av grundlönen med verkan . Samråd ägde rum med . Vid möten i rådet tolkas det till och från samtliga 24 EU-språk och vid informella rådsmöten erbjuds tolkning efter faktiska behov. För att behålla en jämn svensk tolkkapacitet på alla rådsnivåer är det av intresse att ha en stabil beställningsnivå av svensk tolkning. När det gäller beställning av tolkning enligt det s.k. beställa-betala-systemet för rådsarbetsgrupper beställer tolkning i samma omfattning som exempelvis och . Målet för EU-språkvården är överskådliga, klara och begripliga EU- rättsakter. Tanken är att om grundtexterna skrivs så klart som möjligt, leder det automatiskt till bättre översättningar. driver EU-språkvården och den riktar sig främst till dem som arbetar med EU-texter inom , myndigheterna eller EU:s institutioner. Inom finns det ett nätverk av kontaktpersoner i EU-språkliga frågor på olika departement och myndig- heter. Stöd ges till översättare, granskare och juristlingvister i institutionerna. EU-språkvårdens webbsidor finns på . består av förtroendevalda från lokal och regional nivå i de 28 medlemsstaterna. anslöt sig till EU och kommittén utökades därmed från 344 till 353 ledamöter. 2014/15:65 mandatperioden löper t.o.m. . företräds av tolv ledamöter och tolv ersättare. har haft fem plenarsessioner. Flera yttranden har antagits, bl.a. om EU:s agenda för städer, paketet om en politik för renare luft och paketet för rörlighet i städer. har haft fyra rapportörskap. De har gällt den framtida EU-politiken för rättsliga och inrikes frågor, direktiv om sjöfolk, en öppen utbildning och mobil hälsa. Bilaga 1 Mål av svenskt intresse vid EU- domstolen och tribunalen I det följande redovisas de mål vid och tribunalen i vilka den har varit part eller intervenient eller intressent och – i fråga om mål om förhandsavgöranden – de mål i vilka den har yttrat sig eller där förhandsavgörande har begärts från svensk domstol. Redovisningen avser 2014. Övriga domar av särskild betydelse som meddelats finns sammanställda på domstolarnas gemensamma webbplats, under följande adress: (se Press och medier>Pressmeddelanden). I det inledande registret nedan listas målen efter det sakområde som de huvudsakligen berör med angivande av målnummer och en beskrivande beteckning. Därunder upptas i avsnitt 2 de mål som har avgjorts slutligt . I avsnitt 3 finns de mål som vid utgången av året fortfarande var pågående. Målen redovisas inom respektive avsnitt i två avsnitt, varav de första (avsnitt 2.1 och 3.1) avser målen i vilka är eller varit part eller intervenient och de senare (avsnitt 2.2 och 3.2) avser målen om förhandsavgörande. Inom varje kapitel redovisas målen i målnummerordning, med mål först följda av tribunalens mål. Överträdelseärenden mot som gått vidare till redovisas särskilt i bilaga 2. C-198/14 – Krav på detaljhandelstillstånd för näringsidkares införsel och leverans av alkohol C-83/13 – Stridsåtgärder som vidtagits mot EES-bolag med fartyg som fört tredjelandsflagg C-396/13 – Tolkning av utstationeringsdirektivet C-533/13 – Tolkning av bemanningsdirektivet C-658/11 – Överföring av pirater – Gemensam utrikes- och säkerhetspolitik eller rättsligt samarbete? C-28/12 – Behörighet att fatta beslut på luftfartsområdet (fördragsbrott) C-43/12 – Gränsöverskridande samarbete om trafikbrott (fördragsbrott) C-425/13 – Rådets befogenhet att inkludera processuella föreskrifter i förhandlingsdirektiv C-263/14 – Överföring av pirater – Gemensam utrikes- och säkerhetspolitik eller straffrättsligt samarbete? A-1/13 – Godtagande av tredjelands anslutning till 1980-års A-2/13 – Huruvida unionens anslutning till är förenlig med C-573/12 – Förnybar el och elcertifikat C-593/13 – Rätt att bedriva certifieringsverksamhet i C-168/14 – Rätt att bedriva fordonsbesiktningsverksamhet i T-496/11 – ECB:s lokaliseringspolicy för centrala motparter (I) T-45/12 – ECB:s lokaliseringspolicy för centrala motparter (II) T-93/13 – ECB:s lokaliseringspolicy för centrala motparter (III) Fri rörlighet av varor C-95/14 – Ursprungsmärkning av skinn i italienska skor C-292/11P – Ekonomiska sanktioner (fördragsbrott) C-109/13 – Ekonomiska sanktioner (fördragsbrott) C-111/13 – Ekonomiska sanktioner (fördragsbrott) C-240/13 – Ekonomiska sanktioner (fördragsbrott) C-241/13 – Ekonomiska sanktioner (fördragsbrott) C-243/13 – IPPC-direktivet; ekonomiska sanktioner (fördragsbrott) Fri rörlighet för arbetstagare/personer C-423/12 – Begreppet ”beroende för sin försörjning” i rörlighets- direktivet C-67/14 – Skyldigheten att ge sociala förmåner till arbetssökande C-189/14 – Tillämpning av förordning 883/2004 på arbetstagare med tillfälliga uppdrag i flera medlemsstater C-544/13 och C-545/13 – Om läkemedel som tillhandahålls på visst sätt är undantagna från tillämpningsområdet för direktiv /83/EG om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel C-691/13 – Motiveringsskyldighet vid beslut om pris och subvention av läkemedel C-466/12 – Överföring till allmänheten genom tillhandahållande av länk C-146/13 och C-147/13 – Fördjupat samarbete – enhetligt patentskydd – genomförande C-279/13 – Överföring till allmänheten och tolkning av artikel 3.1 i infosocdirektivet C-364/13 – Begreppet mänskliga embryon i bioteknikdirektivet C-347/14 – Begreppet audiovisuell medietjänst på begäran i AV- direktivet C-409/13 – Om kommissionen haft rätt att dra tillbaka ett lagstiftningsförslag C-417/12 P – Utbetalningar som undantas från finansiering genom EU:s utvecklings- och garantifonder för jordbruket C-565/13 – Avtal om fiskepartnerskap mellan och C-474/12 – Medborgarskapskrav för styrelsemedlemmar och ägare C-473/13 och C-514/13 – Förvar av tredjelandsmedborgare som ska avvisas C-525/12 – Begreppet vattentjänster – (fördragsbrott) C-329/13 – Miljöinformationsdirektivet C-106/14 – Begreppet vara i Reachförordningen T-429/13 och T-451/13 – Användningen av neonikotinoider i växtskyddsmedel T-521/14 – Passivitetstalan mot Europeiska kommissionen för underlåtenhet att anta delegerade akter om hormonstörande ämnen C-7/13 – Moms – transaktioner mellan huvudetablering utomlands och filial i som ingår i momsgrupp C-256/13 och C-264/13 – Elektroniska kommunikationsnät C-595/13 – Investeringsfonder i mervärdesskattehänseende C-632/13 – Särskild inkomstskatt för utomlands bosatta C-657/13 – Avbetalningsperioder för uttagsbeskattning C-9/14 – Tolkningen av principen om fri rörlighet när det gäller avdrag vid inkomstbeskattning C-10/14, C-14/14 och C-17/14 – Källbeskattning av utdelningar C-114/14 – Mervärdesskatt på posttjänster C-241/14 – Förhållandet mellan dubbelbeskattningsavtal och unions- rätten C-252/14 – Beskattning av pensionsstiftelser C-606/13 – Om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer C-686/13 – Rätten till avdrag för kapitalförluster (inkl. valutakurs- förluster) på näringsbetingade andelar C-264/14 – Bitcoins i mervärdesskattehänseende C-222/12 – Undantag från skyldighet att använda färdskrivare C-569/13 – tull vid import av vissa keramiska plattor med ursprung i Öppenhet (tillgång till handlingar) C-365/12 P – Handlingar i konkurrensärende C-562/14 P – Handlingar i ett ärende i EU-piloten (överklagande) T-188/12 – Handlingar som härrör från domstolen T-306/12 – Handlingar i ett ärende i EU-piloten /12 – Handlingar i ett s.k. 98/34-ärende T-115/13 – Handlingar som innehåller personuppgifter T-303/13 – Handlingar i lagstiftningsärende T-395/13 – Handlingar i lagstiftningsärende C-307/13 – Anmälningsskyldighet enligt direktiv /34/EG C-340/13 – Prissättning av posttjänster C-410/14 – Valfrihetssystem och upphandlingsplikt 2 SLUTLIGT AVGJORDA MÅL 2.1 Mål i vilka talan väckts vid eller tribunalen C-292/11P (UDEUD2011/323) Europeiska kommissionen mot Republiken Kommissionen överklagade en dom från tribunalen (mål T‑33/09) genom vilken tribunalen biföll yrkande om ogiltigförklaring av ett beslut från kommissionen om krav på betalning av vite som utgår med anledning av verkställandet av domstolens dom av i mål C‑70/06, kommissionen mot . Enligt det ogiltigförklarade beslutet ansåg kommissionen att de portugisiska myndigheterna inte verkställt domen från förrän då lag nr 31/2008 trädde i kraft. Antagandet av lag nr 67/2007, vilken upphävde den nationella förordning som låg till grund för det ursprungliga fördragsbrottet som fastställdes genom domstolens dom i mål C‑275/03, kommissionen mot , utgjorde inte ett korrekt verkställande av fördragsbrottet. Kommissionen fastställde således genom det ogiltigförklarade beslutet ett tidigare framställt krav om avseende förfallna viten –samt framställde ytterligare ett krav om avseende perioden –. bestred ändring av den överklagade domen. intervenerade till stöd för och anförde att tribunalens dom är riktig och att kommissionens anmärkningar bygger på en felaktig tolkning av tribunalens dom. Tribunalen har prövat om Republiken följt domen i mål C-70/06 mot bakgrund av de skäl som domstolen angett däri (punkt 69 i den överklagade domen) och dragit slutsatsen att så varit fallet.