prop · H203100 · 2015-04-15 00:00:00 — Procentenheter om inte annat anges. Utfall –2014, prognos –2019 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -1,1 -0,1 -4,9 -3,0 -0,2 -2,5 -0,3 1 Procentuell förändring. Källor: och egna beräkningar. Tabell 7 Fasta bruttoinvesteringar Mdkr Procentuell förändring, fasta priser. Utfall –2014, prognos –2019 -1,6 -0,4 -2,2 -1,0 -3,1 -1,4 -2,2 -0,2 -3,5 -1,0 -11,8 -0,2 -2,8 -0,6 -2,1 -0,5 -0,2 -0,9 -1,9 -0,2 -0,4 1Fasta priser, referensår 2013. 3Här avses den skattefinansierade delen av offentlig sektor som i nationalräkenskaperna benämns Offentliga myndigheter. Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 B i l a ga 1 Tabell 8 Hushållens ekonomi Procentuell förändring, fasta priser. Utfall –2014, prognos –2019 -6,9 Räntor och utdelningar, netto5 -1,1 -6,3 -2,2 -13,7 -7,2 -2,3 -3,7 -5,9 -0,5 -0,1 -2,5 -3,2 -0,1 Andel av disponibel inkomst (inklusive pps6) Anm.: Skillnaden mellan begreppen nettosparande och finansiellt sparande är framför allt att kapitalförslitning på hushållens kapit alstock utgör en avdragspost vid beräkning av nettosparandet, medan investeringsutgifter är en avdragspost vid beräkning av det finansiella sparandet. Om nettoinvesteringarna överstiger kapitalförslitningen blir det finansiella sparandet lägre än nettosp arandet. 1Fasta priser, referensår 2013. 2Hushållens reala disponibla inkomst beräknas genom att den nominella inkomsten deflateras med implicitprisindex för hushållens konsumtionsutgifter. 3Implicitprisindex för hushållens konsumtionsutgifter. 4Lönesumman motsvarar antalet arbetade timmar multiplicerat med timlön. 5Vid räntor och utdelningar anges nettobidraget i procentuell volymförändring. 7Total sparkvot = nettosparande inklusive sparande i avtalspensioner (inklusive premiepensionssparande) / (disponibel inkomst + nettosparande i avtalspensioner (inklusive premiepensionssparande)). Källor: och egna beräkningar. Tabell 9 Näringslivets produktion, baspris Procentuell förändring, fasta priser. Utfall –2014, prognos –2019 -4,2 -0,5 -7,0 -0,7 -1,3 -2,3 -5,9 -0,6 -0,4 1Fasta priser, referensår 2013. 2Finans- och fastighetstjänstebranscherna. Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 B i l a ga 1 Tabell 10 Offentlig produktion, baspris Procentuell förändring, fasta priser. Utfall –2014, prognos –2019 -0,9 -0,3 -1,5 -0,8 -1,3 -1,4 -1,7 -0,5 -0,8 1 Fasta priser, referensår 2013. Källor: och egna beräkningar. Miljarder kronor, löpande priser, om inte annat anges. Utfall –2014, prognos –2019 -0,5 -0,8 -0,1 -0,1 -0,2 -0,2 -0,2 Anm.: Utfall för handels- och tjänstebalans enligt Betalningsbalansstatistiken. Källor: och egna beräkningar. Tabell 12 Bruttonationalinkomst (BNI) Miljarder kronor, löpande priser. Utfall –2014, prognos –2019 Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 B i l a ga 1 Nivå, tusental om inte annat anges Procentuell förändring om annat ej anges. Utfall –2014, prognos –2019 -0,3 -0,1 -0,3 -0,8 -0,7 -0,3 -0,2 -0,1 -0,5 -0,3 -0,3 -0,7 -0,1 Sysselsatta, 15–74 år Sysselsatta, 20–64 år Sysselsättningsgrad 15–74 år6 Sysselsättningsgrad 20–64 år6,7 Arbetskraften, 15–74 år Arbetskraftsdeltagande 15–748 Arbetslöshet, 15–74 år9 Befolkning, 15–74 år Befolkning, 20–64 år Deltagare i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program vid Arbetsförmedlingen Tusental personer, årsgenomsnitt 1BNP till marknadspris, fasta priser. Nivå avser miljarder kronor. 2Arbetsproduktivitet mätt som BNP till baspris per arbetad timme. Nivå avser miljoner timmar. Avser arbetade timmar enligt nationalräkenskaperna dividerat med årsmedeltal för antal sysselsatta i åldersgruppen 15 –enligt . Antal sysselsatta i procent av befolkningen i den aktuella ålders gruppen. 7Sysselsättningsgrad enligt EU:s 2020-mål. 8Antal i arbetskraften i procent av befolkningen i den aktuella åldersgruppen. 9I procent av arbetskraften. Personer i nystartsjobb eller konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program vid Arbetsförmedlingen, i procent av arbetsk raften. Till följd av avrundning stämmer inte alltid totalen med delarna. Källor: , , och egna beräkningar. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 B i l a ga 1 Tabell 14 Sysselsatta i näringslivet Utfall –2014, prognos –2019 -0,3 -1,7 -0,2 -1,6 -1,8 -2,7 -1,5 -0,2 Anm.: Tabellen avser sysselsättning enligt nationalräkenskaperna. Källor: och egna beräkningar. Tabell 15 Sysselsatta i offentliga myndigheter Utfall –2014, prognos –2019 -1,0 -0,3 -1,1 -1,4 -1,9 -0,4 Anm.: Enligt nationalräkenskaperna (NR). Offentliga myndigheter och kommunala myndigheter är NR -begrepp som skiljer sig från begreppen offentlig sektor respektive sektor. Skillnaden ligger i att kommunernas så kallade affärsdrivande verksamheter inte omfattas av de förstnämnda b egreppen, utan förs till näringslivet i NR:s branschindelade (funktionsindelade) statistik. Källor: och egna beräkningar. Tabell 16 Resursutnyttjande och potentiella variabler Skillnaden mellan faktisk och potentiell nivå, i procent av potentiell nivå -3,1 -1,7 -2,7 -2,7 -1,9 -1,4 -0,8 -0,1 -0,3 -0,4 -0,3 -0,6 -0,1 -2,8 -2,0 -2,3 -2,8 -1,9 -1,5 -0,8 -0,1 -3,1 -2,0 -2,3 -2,4 -1,9 -1,5 -0,8 -0,2 Procentuell förändring i fasta priser om annat ej anges. sysselsättning, 15-74 år4 Jämviktsarbetslöshet, 15-74 år5 Potentiella variabler, löpande priser Potentiell BNP1,6 1Potentiell BNP till marknadspris. 5Skillnaden mellan potentiell arbetskraft och potentiell sysselsättning i procent av potentiell arbetskraft. 6Beräknad som potentiell BNP till marknadspris multiplicerat med BNP-deflatorn. Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 B i l a ga 1 Tabell 17 Löneutveckling och inflation Utfall –2014*, prognos –2019 Nominell löneutveckling, konjunkturlönestatistiken -0,2 -0,3 -0,1 Anm.: Konjunkturlönestatistiken avser prognos. 2Mått på underliggande inflation. I beräkningen av KPIF (KPI med fast bostadsränta) hålls den del av förändringen i räntekostnader för egnahem som beror på förändrade räntesatser . Källor: , och egna beräkningar. Tabell 18 Räntor och valutor Utfall –2014, prognos –2019 6-månadersränta (EUR)¹ -0,1 Växelkurs, kronindex KIX2 1Avser statsskuldväxel för löptider kortare än och statsobligation för löptider längre än . 2Index, = 100. Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 B i l a ga 1 2 Tabeller till avsnitt 7 Utgifter Tabell 19 Utgiftstak och budgeteringsmarginal Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall –2014, prognos –2019 Budgeteringsmarginal, procent av Anm.: Se regeringens förslag till utgiftstak –2017 i propositionen Vårändringsbudget och regeringens bedömning av utgiftstak och 2019 i avsnitt 5.2. Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 B i l a ga 1 Tabell 20 Utgifter per utgiftsområde –2019 Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Beräkningsteknisk överföring till hushållen Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor4 Ålderspensionssystemet vid sidan av statens 1Anslagen är fördelade till de utgiftsområden de tillhör i statens budget . 2014/15:FiU1, rskr. 2014/15:29 och förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2014/15:99). 3Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. Summa utgiftsområden exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. och exklusive minskning av anslagsbehållningar för sta tsskuldsräntor. Se regeringens förslag till utgiftstak –2017 i propositionen Vårändringsbudget och regeringens bedömning av utgiftstak och 2019 i avsnitt 5.2. Källa: Egna beräkningar. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 B i l a ga 1 Tabell 21 Utgifter per utgiftsområde –2019 Utfall 2004–2014, prognos 2015 och beräknat 2016–2019. Anslagen har fördelats till de utgiftsområden de tillhör i statens budget . Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och Kultur, medier, trossamfund och fritid försörjning och byggande samt Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen -4,1 -0,3 -0,7 -2,2 Ålderspensionssystemet vid sidan av 855,6 864,3 895,2 910,1 943,4 964,6 985,9 989,0 1022,2 1067,3 1095,5 1116,7 1165,8 1213,4 1249,1 1274,5 1.Baseras på regeringens förslag till utgiftstak –2017 i propositionen Vårändringsbudget och bedömning av utgiftstak i denna proposition. Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 B i l a ga 1 Tabell 22 Utgifternas procentuella andel av takbegränsade utgifter, 2004–2019 Utfall 2004–2014, prognos 2015 och beräknat 2016–2019. Anslagen har fördelats till de utgiftsområden de tillhör i statens budget . Utgifter justerade för tekniska förändringar anges i kursiv stil. Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Justerad för teknisk förändring Ekonomisk trygghet vid ålderdom Justerad för teknisk förändring Ekonomisk trygghet för familjer och barn Justerad för teknisk förändring Justerad för teknisk förändring Justerad för teknisk förändring Justerad för teknisk förändring Justerad för teknisk förändring Kultur, medier, trossamfund och fritid Justerad för teknisk förändring Samhällsplanering, bostadsförsörjning och Allmän miljö- och naturvård Justerad för teknisk förändring Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Justerad för teknisk förändring Avgiften till Europeiska unionen -0,4 -0,1 -0,2 Beräkningsteknisk överföring till hushållen Ålderspensionssystemet vid sidan av 1.Baseras på regeringens förslag till utgiftstak –2017 i propositionen Vårändringsbudget och bedömning av utgiftstak i denna proposition. Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 B i l a ga 1 3 Tabeller till avsnitt 8 Offentliga sektorns finanser, statens budgetsaldo och statsskuld Tabell 23 Den konsoliderade offentliga sektorns finanser Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall –2014, prognos –2019 -0,1 -0,9 -1,4 -1,9 -1,4 -0,7 -0,4 1Inklusive ofördelade utgifter. 2Inklusive räntor på pensionsskulden. Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 B i l a ga 1 Tabell 24 Statens finanser Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall –2014, prognos –2019 Transfereringar till privat sektor1 -0,4 -0,3 -1,1 -1,1 -1,4 -1,2 -0,5 -0,1 -0,2 -0,7 -3,5 -1,8 -1,4 -0,1 1Inklusive ofördelade utgifter. 2Inklusive räntor på pensionsskulden. Källor: och egna beräkningar. Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall –2014, prognos –2019 Räntor, utdelningar m.m. -0,1 -0,1 -0,2 -0,3 Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 B i l a ga 1 Tabell 26 Kommunsektorns finanser Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall –2014, prognos –2019 Skatter och statsbidrag, -0,3 -0,1 -0,1 -0,5 -0,4 -0,2 -0,1 -0,2 -0,2 Resultat före extraordinära poster Anm.: Skatter och statsbidrag som andel av BNP inkluderar inkomster från den kommunala fastighetsavgiften. 1Investeringarna inkluderar även köp av mark och fastigheter, netto. 2Inklusive räntor på pensionsskulden. Källor: och egna beräkningar. Tabell 27 Strukturellt sparande Procent av BNP, om inte annat anges. Utfall –2014, prognos –2019 Finansiellt sparande, miljarder -0,1 -0,9 -1,4 -1,9 -1,4 -0,7 -0,4 -0,1 -0,2 -0,3 -0,2 -0,1 Justering, för engångseffekter¹ -0,3 -0,3 -0,2 -0,1 -0,5 -0,9 -0,5 -0,4 -0,3 -0,1 -3,1 -1,7 -2,7 -2,7 -1,9 -1,4 -0,8 -0,1 1Engångseffekten resp. 2013 rör engångseffekterna återbetalningen av försäkringspremier från -försäkring på och . Engångseffekter 2014–2016 beror på periodiseringar av avgift till Europeiska Unionen. 2Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. Källor: och egna beräkningar. Inkomstutveckling för olika grupper .................................................................... De samlade inkomstskillnaderna ......................................................................... Inkomstfördelningens långsiktiga utveckling och kapitalets betydelse............ Inkomstskillnader när hänsyn tas till offentliga välfärdstjänster ...................... Inkomstskillnader när hänsyn tas till inkomströrlighet..................................... Fördelningseffekter av förslagen i propositionen Vårändringsbudget Tabell 2.1 Inkomstutveckling för olika åldersgrupper 1995–2013 ................................. Tabell 2.2 Inkomstutveckling för olika hushållstyper 1995–2013.................................. Tabell 2.3 Inkomstutveckling efter vistelsetid i –2013............................... Tabell 3.1 Andel med låg ekonomisk standard i olika grupper 2013............................ Tabell 3.2 Ekonomisk utsatthet inom EU ..................................................................... Tabell 4.1 Inkomstnivå 2013 samt utveckling över tiden för olika Tabell 4.2 Inkomstskillnader inom EU 2000–2012 ....................................................... Tabell 6.1 Inkomstspridning för olika inkomstslag 2012.............................................. Tabell 7.1 Inkomströrlighet inom olika grupper, 1995–2004 resp. 2004–2013............ Tabell 8.1 Ekonomisk standard i olika regioner, 1995 och 2013 .................................. Tabell 8.2 Ekonomisk standard efter offentliga välfärdstjänster och boendeutgifter i olika regioner 2012.................................................................... Tabell 9.1 Effekter på Gini-koefficienten och på andelen med låg relativ ekonomisk standard av förslagen i VÄB15 ......................................................... Tabell u.1 Svensk konsumtionsenhetsskala ................................................................... Tabell u.2 Nyckeltal 1995 och 2000–2013...................................................................... P R O P . 20 1 4 / 1 5 : 1 0 0 B i l a g a 2 Diagram 2.1 Individuell disponibel inkomst för kvinnor och män i förvärvsaktiv ålder (20–) 1995–2013.................................................................................. Diagram 3.1 Andel med låg ekonomisk standard 1995–2013 ...................................... Diagram 4.1 Inkomsttillväxt i olika delar av inkomstfördelningen –2013.......... Diagram 4.2 Gini-koefficientens utveckling –2013 .............................................. Diagram 5.1 Den översta hundradelens inkomstandel, 1900–2012............................. Diagram 5.2 Inkomstandelen för den översta tiondelen exkl. andelen för topprocenten, 1900–2012..................................................................................... Diagram 5.3 Inkomsternas sammansättning i ......................................... Diagram 5.4 Den översta tusendelens inkomstandel och inkomstsammansättning i –2012 .............................................................................................. Diagram 5.5 Kapitalinkomsternas andel av toppinkomsterna i 1920–2012 ............................................................................................................. Diagram 5.6 Kapitalinkomsternas andel av toppinkomsterna i 1920–2010....... Diagram 5.7 Kapitalkvoten i ......................................... Diagram 6.1 Välfärdstjänster i olika inkomstgrupper 2012 ......................................... Diagram 7.1 Minskning av Gini-koefficienten när beräkningen av inkomst förlängs stegvis från ett till , 1995–2004 resp. 2004–2013 ......................... Diagram 7.2 Gini-koefficienter för årsinkomster respektive långsiktiga inkomster, 1995–2004 resp. 2004–2013 .............................................................. Diagram 8.1 Ekonomisk standard i olika regioner 2007–2013 .................................... Diagram 9.1 Effekt på ekonomisk standard i olika inkomstgrupper av förslagen i VÄB15 ................................................................................................ Diagram 9.2 Effekt på ekonomisk standard för olika hushållstyper av förslagen i Diagram 9.3 Effekt på ekonomisk standard för olika åldersgrupper av förslagen i Diagram 9.4 Effekt på individuell disponibel inkomst för vuxna kvinnor och män (20+år) av förslagen i VÄB15 ............................................................................. Diagram u.1 Hypotetisk Lorenz-kurva......................................................................... –ökade hushållens ekonomiska standard med i genomsnitt , eller . Den ekonomiska standarden ökade mest för sammanboende i åldern 30–, medan yngre vuxna och personer hade en svagare inkomstutveckling. –Den individuella disponibla inkomsten för personer i förvärvsaktiv ålder är ca 20 pro- cent lägre för kvinnor än för män. Denna relation har varit förhållandevis stabil . I kronor räknat har skillnaden i medianinkomst mellan kvinnor och män dock ökat 1995–2013, från till . –Mätt med en relativ låginkomstgräns (t.ex. av medianinkomsten) har an- delen med låg ekonomisk standard ökat gradvis . Orsaken är att inkomstökningen har varit lägre för grupper med låga inkomster än för grupper med medelinkomster. ––ökade inkomsterna mest högt upp i inkomstfördelningen. Tiondelen med högst inkomster hade i genom- snitt högre ekonomisk stan- dard än tiondelen med högst inkomster . Motsvarande ökning i mitten av in- komstfördelningen var . –De samlade inkomstskillnaderna, mätt med Gini-koefficienten, har ökat såväl i som internationellt de åren. Jäm- fört med de flesta andra länder har dock fortfarande en jämn inkomstfördel- ning. –De ökade inkomstskillnaderna i har olika förklaringar under olika tidsperioder. över perioden –2013 förklaras ökningen framför allt av ökade kapitalin- komster och av att skatterna har blivit min- dre inkomstutjämnande. –Den internationella forskningen har analyserat de långsiktiga trenderna i utvecklingen mot en ojämnare inkomst- fördelning. I en del länder, t.ex. i och i , har den yttersta toppens andel av de samlade inkomsterna ökat kraf- tigt . P R O P . 20 1 4 / 1 5 : 1 0 0 B i l a g a 2 der börjar toppinkomstandelarna närma sig de nivåer som existerade före första världs- kriget. I andra länder, t.ex. i de kontinental- europeiska och i de nordiska länderna, har uppgången varit betydligt mindre. –Offentligt subventionerade välfärdstjänster, såsom omsorg om unga och gamla, utbild- ning samt hälso- och sjukvård, är en viktig del av fördelningspolitiken. När dessa tjäns- ter beaktas reduceras de samlade inkomst- skillnaderna med , främst till följd av att barn, ungdomar och äldre pen- sionärer flyttas uppåt i inkomstfördelnin- gen. –Skillnaderna i ekonomisk standard mellan personer som bor i olika delar av landet har ökat något –2013, i synnerhet skillnaden mellan och övriga . hade medianinkomsttagaren i högre ekonomisk standard än medianinkomsttagaren i regionen med lägst ekonomisk standard. hade skill- naden ökat till . –Inkomströrligheten har i princip varit oför- ändrad 1995–2013. De ökade inkomstskill- nader som observeras för årliga disponibla inkomster kan därför inte förklaras av en ökad rörlighet, eller större tillfälliga variationer, i de disponibla inkomsterna. Inkomstskillnaderna har ökat även för inkomstmått som fångar mer lång- siktiga inkomster. –I propositionen Vårändringsbudget föreslår regeringen bl.a. förstärkningar av arbetslöshetsförsäkringen, en höjning av underhållstödet, höjd sjuk- och aktivitets- ersättning samt en förstärkning av bostads- tillägget för pensionärer. Förslagen gynnar främst personer i den nedre delen av in- komstfördelningen och stärker den ekono- miska jämställdheten mellan kvinnor och män. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 B i l a ga 2 På uppdrag av lämnar regeringen en fördelningspolitisk redo- görelse i anslutning till den ekonomiska vårpro- positionen eller till budgetpropositionen. I redo- görelsen analyseras inkomstfördelningen i ett historiskt och i ett internationellt perspektiv. Ambitionen är inte att varje enskild redogörelse ska innehålla heltäckande analyser av inkomst- fördelningens samtliga dimensioner. Delar som får stort utrymme ett visst år kortas eller utgår i nästföljande redogörelse. Detta skapar utrymme för nya fördjupningar. Fördelningsanalyser fokuserar i regel på fördel- ningen av disponibel inkomst erhållen under ett kalenderår och justerad för försörjningsbörda. Analyserna i denna redogörelse baseras också i huvudsak på detta inkomstbegrepp. Årlig dispo- nibel inkomst som mått på de ekonomiska resur- serna kan visserligen kritiseras i flera avseenden, men det finns också en rad goda skäl att använda detta mått i fördelningsanalyser.1 Uppgifter om disponibel inkomst är bl.a. lätt tillgängliga på regelbunden basis och dess egenskaper är väl kända och har varit föremål för intensiv forsk- ning. är slutsatsen från en stor del av forskningen kring andra mått på välfärd att de är mycket nära korrelerade med disponibel in- komst. Det kan även noteras att många politiska beslut i första hand syftar till att förstärka just den disponibla inkomsten. Det är därför me- ningsfullt att studera en åtgärds konsekvenser för den disponibla inkomstens fördelning. Den disponibla inkomsten är sammansatt av ett antal olika komponenter: inkomst från ar- bete, kapital och näringsverksamhet samt skatte- pliktiga och skattefria transfereringar, med av- drag för direkt skatt. Inkomsterna räknas sam- man på hushållsnivå och justeras för försörj- ningsbörda med hjälp av en s.k. ekvivalensskala (se underbilagan för en mer detaljerad beskriv- ning). Det beräknade måttet benämns ekviva- lerad disponibel inkomst, eller hushållets eko- nomiska standard. Varje individ i hushållet till- delas denna ekonomiska standard, dvs. stan- darden antas vara lika stor för alla i hushållet. Det bör understrykas att varje enskild individs ekonomiska standard bestäms av hela hushållets inkomster och att hushållets sammansättning bestämmer vilken standard som uppnås. Ju fler personer som ska försörjas av en viss disponibel inkomst, desto lägre ekonomisk standard har hushållet. Genom att alla individer i hushållet tilldelas samma inkomst antas således i denna redogö- relse att hushållets resurser delas lika mellan familjemedlemmarna. Detta innebär att sam- manboende kvinnor och män får samma ekono- miska standard. Ur ett jämställdhetsperspektiv kan det argumenteras för att egen inkomst med- för ekonomisk självständighet och att det i stäl- let är mer relevant att studera hur stora resurser som individen direkt förfogar över. I denna bi- laga presenteras en kortare redovisning av hur kvinnors och mäns individuella inkomster har utvecklats. En utförlig beskrivning av kvinnors och mäns individuella ekonomiska resurser åter- finns i en årlig bilaga till budgetpropositionen.2 () följer regelbundet inkomstfördelningen i genom under- sökningen av hushållens ekonomi (HEK). Ana- lysen i följande avsnitt grundar sig huvudsak- ligen på denna undersökning. HEK bygger på årliga tvärsnitt av befolkningen, vilket innebär att det inte är samma individer som studeras . Den senaste versionen av HEK avser 2013 och i undersökningen ingår ca 39 000 individer fördelade på ca 17 000 hushåll.3 1 Vilka resurser som ska beaktas i fördelningssammanhang är en mång- facetterad fråga som studeras inom många olika discipliner. Det finns emellertid inte någon bred enighet om något bästa alternativ till inkomst som välfärdsindikator. En god översikt av mätningen av disponibel in- komst finns att läsa i Handbook on Household Income Statistics (United Nations Economic Commission for Europe 2011). 2014/15:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. bilaga 3. 3Se underbilagan för en utförligare beskrivning av de datamaterial som används i redogörelsen. I underbilagan redogörs också för de modeller, metoder, begrepp och definitioner som används i denna bilaga.