prop · H20347 · 2015-01-22 00:00:00 — om statens dimensionering av lärarutbildningen Regeringens skrivelse 2014/15:47 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . Skrivelsen innehåller regeringens bedömningar med anledning av lärarutbildningen – utbildas rätt antal lärare? (RIR 2014:18). Regeringen instämmer delvis i övergripande att systemet för lärarförsörjning kan fungeramer effektivt. begränsad del av analysen av hur man kan komma till rätta med den undervisningsområden, och därmed kunna tillhandahålla rätt ntal lärare med rätt kompetens. Regeringen anser attråganf om tillräcklig tillgång till kvalificerade lärare till stor del är en fråga om läraryrkets attraktivitet, men att det också är viktigt att lärarutbildningen håller är attraktiv för studenter och på hela arbetsmarknaden. Regeringen har i budgetpropositionen 2014/15:1, 16) föreslagit flera omfattande reformer för att öka läraryrkets Regeringen avser att fortsätta arbeta för att dessaåtgärder ska kunna genomföras inom ramen för beslut om budget för 2015 (bet. 2014/15:UbU1, rskr. 2014/15:90) men även på . rekommendationer omfattas också av den pågående utredningen om högskolans utbildningsutbud (dir. 2014:54).Regeringen utesluter därför attgöra nya övervägandeni fråga om bedömningar och förslag. Ärendet och dess beredning .............................................................. Regeringens bedömning av iakttagelser ................. 4Regeringens åtgärder med anledning av dimensionering av lärarutbildningen – utbildas rätt (RIR 2014:18).............................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .... Ärendet och dess beredning Granskningsrapporten finns i bilagan. En skrivelse från regeringen med anledning av granskningsrapporten ska lämnas till fråndet att regeringen tagit högskoleförbund har beretts tillfälle att yttra sig med anledning av . Yttrandena finns tillgängliga i (U2014/6376/UH). om systemet för dimensionering av lärarutbildning fungerar effektivt, dvs. om det statliga systemet för att tillhandahålla rätt antal lärare med tillräcklig formell kompetens fungerar på ett effektivt sätt. Granskningen har genomförts bl.a. med hjälp av en fallstudie av fem lärosäten, en enkät till lärosäten med lärarutbildning och en enkät till kommunala och enskilda skolhuvudmän. regeringen behöver vara mer aktiv i sin styrning och påverka lärosätenas Enligt finns det goda anledningar för regeringen att i huvudsak välja ett återhållsamt sätt att styra högskolan. kan anses motiverade och att regeringen därmed bör styra rekommenderar därför regeringen attusteraj det inom lärarutbildningen blir möjligt att stärka lärosätenas förutsättningar att ge utbildningar inom bristämnen även när studentantalet är litetRiksrevisionen. med få sökande ställs in trots att arbetsmarknadens behov är stort då lärosätenas kostnad per student inom dessa utbildningar blir hög. rekommenderar också regeringen att stimulera och ytterligare underlätta för lärosätena att samverkaom lärarutbildningen för att på så sätt uppnå ökad specialisering mellan lärosätenaSå. antalet studenter mycket litet, t.ex. inom vissa ämnesinriktningar, och de studenter som finns sprid över relativt många lärosäten.Riksrevisionen anser att lärarutbildning t.ex. i ämnen med få studenter, bör koncentreras till färre lärosäten för en förväntad positiv effekt på lärosätenas ekonomi och utbildningens kvalitet. Enligt har osätenalär själva svårt att fatta denna typ av beslut. samlar på uppdrag av uppgifter om pedagogisk personal. Uppgifterna samlas in och sammanställs i det s.k. lärarregistret (registret över pedagogisk personal). I lärarregistret finns uppgifter om lärares anställningar och vilka ämnen och årskurser de arbetar inom. Det har dock visat sig att de uppgifter som kvalitetsbrister kan bl.a. bidra till att lärosätena inte för också, i enlighet med förordningen (2011:268) om lärar- och förskollärarregister, ett s.k. rekommenderar regeringen attortsfätta arbetet med statistiken över verksamma lärare och i ökad utsträckning tillgängliggöra att ge lärosätena ett gott underlag för dimensionering. När ett lärosäte ansöker om tillstånd att utfärda en examen prövar (1993:100). Kraven i dessaförfattningar uttrycks vid bedömningarna i ett antal kvalitetsaspekter och kriterier, t.ex. lärosätets tillgång till lärarkompetens. Enligt bedömning möjliggör 1 kap. 13 § högskolelagen att hänsyn också skulle kunna tas tillroslätenas studentunderlag, en anser att det skulle vara rimligt att examenstillstånds- prövningen skulle kunna fungera dimensionerande, men anser att det bör innefatta även dimensioneringsaspekten. rekommendationer till lärosäten med lärarutbildning Enligt bör lärosätena stärka vissa aspekter av sitt arbete för att deras dimensioneringsbeslut ska resultera i att rätt antal lärare med rätt utbildning utbildas. Lärosäten med lärarutbildning och aktuella kommunala skolhuvudmän har ofta en relativt omfattande kontakt. I dessa kontakter prioriteras däremot sällan diskussioner om dimensionering olika inriktningar och ämnen. Det är också ovanligt att enskilda lärarutbildningen diskuteras, detta trotsdet stora antal elever som dagi går i fristående skolor. skolhuvudmän för att från dessa inhämta information om framtida behov att arbeta mer aktivtSkr. för att se till att den undervisande personalen vid lärosätet matchar det behov som finns på arbetsmarknaden gällande visar att det inte är ovanligt att studenternasefterfrågan och lärosätets tillgång till lärarkompetens påverkar utbildningsutbudet i högre grad än strategiskt med studentrekrytering till lärarutbildning där brist råder på arbetsmarknaden. 3Regeringens bedömning av iakttagelser Regeringen instämmer i att den statliga styrningen av dimensioneringen av lärarutbildningen är en fråga av stor vikt, men fråga endast bidrar med en del av analysen om behov av åtgärder för att ifrågasätter i sitt yttrande med anledning av de utgångspunkter och den analys som görs i rapporten och som ligger till grund för rekommendationerna. resurstilldelningssystem eller förbättrad statistik bedöms ha en begränsad effekt för att öka antalet examinerade lärare inom bristinriktningar och bristämnen så länge sökintresset till dessa sviktar eller heltsaknas. att komma till rätta med den omfattande lärarbrist som råder behöver fler vilja bli lärare och fler söka sig till lärarutbildningen, både kvinnor och Regeringen anser därför att frågan om en tillräcklig tillgång till kvalificerade lärare till stor del är en fråga om läraryrkets attraktivitet. Regeringen vill i detta sammanhang även betona studenter på lärarutbildningen har genomgått en Också detta är väsentligt för att lärarutbildningen ska vara ett utbildningsutbudet infördes dels för att utbildningarna då bedömts kunna kompetens att avgöra vilka behov som finns Erfarenheter visar också att en alltför centralstyrd dimensionering av utbildningsutbudet fungerar också generellt sett väl, också har framfört t.ex. i direktiven högskolans utbildningsutbud (dir. 2014:54). Att bryta ut en utbildning, t.ex. lärarutbildningen, eller delar av en utbildning ur det nuvarande motiverat i en analys som bara omfattar de svårigheter som möter I ett större sammanhang, när konsekvenser av en sådan särbehandling analyseras för resurstilldelningssystemet är däremot i sitt Utbildningsutbudet vid olika lärosäten bör komplettera varandra och utbildningsutbudet vara väl avvägt för att möta arbetsmarknads- och Vid många lärosäten pågår ett arbete med att se över respektive lärosätes utbildningsutbud med avseende på vilka utbildningar som ges och i fråga om kvalitetssäkring. En del av detta arbete sker genom att lärosätena samverkar med varandra. Regeringen anser, i likhet med , att lärosätena särskilt kan behöva samverka kring vissa utbildningar, t.ex. utbildningar med låg studentefterfrågan, bl.a. för att säkerställa utbildning av hög kvalitet men också för att kunna svara mot arbetsmarknadens efterfrågan nationellt. Detta gäller också för att se till att inte för många utbildas t.ex. inom vissa ämnesinriktningar, i förhållande till arbetsmarknadens behov. Precis som framhåller har det funnits problem när det gäller statistiken över tillgång till lärare, både statistik över yrkesverksamma lärare liksom statistik över studenter i Detta har orsakat problem för lärosätena när beslut ska fattas om dimensioneringen av lärarutbildningen skolhuvudmännen kan redogöra för vilka behov av lärare de har för att kunna fatta effektiva dimensioneringsbeslut. bidra med detta underlag är lärosätenas uppgift omöjlig att lösa på bästa Kravet på legitimation som lärare och kravet på behörighet i de ämnen, skolformer och årskurser som respektive undervisning i bidrar till att ge entydligare bild över de utmaningar som finns i tillgången till behöriga lärare i olika årskurser och ämnen. omfattande arbete pågår, bl.a. med anledning av detta, hos både skolhuvudmän och myndigheter vad gäller statistiken Regeringen, liksom , instämmer i rekommendation att arbetet med att förbättra statistiken bör fortsätta och att det även bör undersökas om informationen i ökad utsträckning kan tillgängliggöras för skolhuvudmännen. Universitet får enligt högskolelagen utfärda generella examina forskarnivå, i den mån inte beslutar att en examen inte får utfärdas. För övriga examina ges tillstånd att utfärda 1 kap. 13 § 2 är ett av kravenför tillstånd att rikstäckande perspektiv finns ett allmänt intressev att examina får I den departementspromemoria (Ds 2000:25) som beslutet om bestämmelsens nuvarande utformning, anfördes att det som lokalisering av en utbildning ska vägas in i ett rikstäckande och inte bara i ett lokalt eller regionalt perspektiv. Med ”allmänt intresse” avses enligt Skr. samhällsintresset av att vissa utbildningar finns i landet och kan leda till examen. Förslaget ledde som tidigare budgetpropositionen som föregick beslutet (prop.2000/2001:1, 2000/01:UbU1, rskr. 2000/01:99) anfördes att kravet motsvarar vad som i tidigare sammanhang har beskrivits som ett ”nationellt intresse” av att examenstillstånd utvidgas – dvs. det allmänna samhällsintresset av att vissa utbildningar finns i landet och kan leda till examen. om tillstånd att utfärda en examen bedöms kan dimensioneringsaspekten framhåller i sitt yttrande med anledning av , kan denna avvägning dock i praktiken vara svår att göra då det allmänna intresset kan tänkas skifta t.ex. beroende på förslag i denna del. Regeringen instämmer i de rekommendationer som har kunna svara mot arbetsmarknadens regionala behov är det centralt att lärosätena har systematiska kontakter med de olika skolhuvudmän som finns i regionen föratt kunna inhämta både i fråga om att öka resurserna inom inriktningar och ämnen där arbetsmarknadens behov är stort men också för att inte riskera att för mycket resurser tillförs inriktningar där studenternas efterfrågan är hög men arbetsmarknadens behov är begränsat. Det är också av stor vikt att lärosätena strategiskt och långsiktigt arbetar med särskilt inom de områden där antalet sökande är finnas stora fördelar med att samordna arbetet med studentrekrytering mellan lärosäten. Det finns också fördelar med att samarbeta med inom ramen för den informationskampanj om- ochlärar förskolläraryrkena och de nya lärar- och förskollärarutbildningarna som verket har i uppdrag att bedriva. 4Regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser Sedan lämnade granskningsrapporten till har en ny regering tillträtt. Regeringen har sedan tillträdet lagt flera förslag om omfattande reformer för att öka läraryrkets attraktivitet, främst i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. Regeringen har bl.a. tagit initiativ till en nationell samling för läraryrket för att ta ett mer långsiktigt och samlat grepp kring bl.a. rekryteringen av fler lärare och förskollärare men också för att få dagi verksamma lärare den nationella samlingen avser påbörja ett samtal med olika berörda aktörer på såväl nationell som lokal nivå om vad som kan göras gemensamt för att stärka och öka attraktiviteten i läraryrket. regeringens sida finns ett tydligt fokus läraryrket ska ökas genom statliga insatser för kompetensutveckling för lärare, investeringar i mer personal i skolan och andra åtgärder som ger läraren bättre möjligheter att ge varje elev undervisning av hög kvalitet. Regeringen anser att dessa insatserär avgörande för att komma till rätta med den omfattande lärarbrist som råder och därmed för att rätt antal lärare med rätt kompetens kan Regeringen avser därför att fortsätta arbeta för att dessa åtgärder ska kunna genomföras inom ramenför beslut om budget (prop. 2014/15:1, utg.omr. 16, bet. 2014/15:UbU1, rskr. 2014/15:90) men även på . rekommendationer omfattas av den pågående utredningen om högskolans En särskild utredare har i uppdrag att beskriva utvecklingen och sammansättningen av utbildningsutbudet i Utvecklingen ska redovisas på både nationell nivå och Utredaren ska bedöma om högskolans utbildningsutbud är väl avvägt i förhållande till kraven på hög kvalitet, studenternas efterfrågan, arbetsmarknadens behov och samhället i övrigt och bl.a. bedöma om det inom ramen behövs starkare incitament för lärosäten att dimensionera efter samhällets behov och hur sådana incitament i så fall kan utformas. utredaren har också i uppdrag att bedöma vilka eventuella hinder som finns för lärosätenas möjligheter att samverka kring utbildningsutbudet och föreslå ändringar för att underlätta sådan samverkan. lämna sina förslag . i uppdrag att följa upp hur lärosätena arbetar medmensioneringdi eventuella åtgärder för att förbättra arbetet (U2013/7791/UH). Regeringen utesluter därför inte att det kan finnas anledning att utifrån bl.a. utredarens bedömningar och förslag göra nya överväganden i fråga om dimensionering av högskoleutbildning. En arbetsgrupp inom () har tagit fram en departementspromemoria med förslag till förändringar av examensbeskrivningen för ämneslärarexamen. Flera åtgärder har vidtagits för att komma till rätta med de problem vad gäller statistik över verksamma har haft i uppdrag att utvecklaregistret över pedagogisk personal (lärarregistret) gå att ettfå mer detaljerat underlag för prognoser när det gäller tillgång och behov av förskollärare och lärare fördelat på skolformer, årskurser osv. har också haft i uppdrag att redovisa uppgifter om hur andelstor av undervisningen som bedrivs av behöriga lärare. Vidare framgår det av statistik över hur stor del av undervisningen som bedrivs av behöriga lärarkategorier, verksamhets- och uppdrag har lämnats inom området, bl.a. för att ge lärosäten underlag att utgå från i sin planering av utbildningsutbudet. noteras det uppdrag som har att i samarbete med Universitets- kanslersämbetet utarbeta en detaljerad prognos över behovet av olika (U2014/4128/S). skolväsendets behov och prognosen ska särskilt beakta bl.a. behov behöriga lärare och förskollärare påsåväl regional som nationell nivå. Prognosen ska utformas så att denkan utgöra ett praktiskt användbart underlag för universitets och högskolors arbete med dimensioneringen av förskollärar- och lärarutbildningarna. Uppdraget ska redovisas senast den lärarlegitimationsregistret bereds inom . regeringen att frågan är slutbehandlad. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Statens dimensionering av lärarutbildningen – utbildas rätt antal lärare? är en myndighet under med uppgift att granska den verksamhet som bedrivs av staten. Vårt uppdrag är att genom oberoende revision skapa demokratisk insyn, medverka till god resursanvändning och e ektiv förvaltning i staten. bedriver både årlig revision och e ektivitetsrevision. Denna rapport har tagits fram inom e ektivitetsrevisionen, vars uppgift är att granska hur e ektiv den statliga verksamheten är. E ektivitetsgranskningar rapporteras direkt till . 978 91 7086 352 3 : • , • • 2014 GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Statens dimensionering av lärarutbildningen – utbildas rätt antal lärare? STATENS DIMENSIONERING AV LÄRARUTBILDNINGEN – UTBILDAS RÄTT ANTAL LÄRARE? GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Härmed överlämnas enligt 9 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m följande granskningsrapport över e•ektivitetsrevision: Statens dimensionering av lärarutbildningen – utbildas rätt antal lärare? har granskat om systemet för dimensionering av lärarutbildning fungerar e ektivt. Resultatet av granskningen redovisas i denna granskningsrapport. Företrädare för och de fem lärosäten som Riksrevi- sionen besökt under granskningen har fått tillfälle att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på utkast till slutrapport. Rapporten innehåller slutsatser och rekommendationer som avser regeringen och de 26 statliga lärosäten som bedriver lärarutbildning. Riksrevisor har beslutat i detta ärende. Revisionsledare har varit föredragande. I granskningsarbetet har även revisionsledare medverkat. Programansvarig har medverkat vid den slutliga handläggningen. Gymnastik- och , , , , , , Högskolan i , , , , , Kungl. tekniska högskolan, , , , , , , , konstnärliga högskola, , , , , , , Universitets- och högskolerådet, STATENS DIMENSIONERING AV LÄRARUTBILDNINGEN – UTBILDAS RÄTT ANTAL LÄRARE? GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Lärosätenas ansvar och uppdrag Dimensionering av högre utbildning Intresset för att söka lärarutbildningen 4 Regeringens styrning och uppföljning Regeringens allmänna styrning av lärosätena Regeringens viljeinriktningar angående dimensionering Återkoppling mellan departementet och lärosätena Regeringens insatser för att förbättra dimensioneringen Satsningar på platser och utbyggnad av lärarutbildningen Hur lärosätena fördelar utbildningsplatser Lärosätenas insatser för att öka antalet nybörjare på lärarprogrammen Rekrytering av studenter som påbörjat andra studier 6Lärosätenas system för att inhämta information om behovet av lärare Lärosäten och (kommunala) skolhuvudmän möts framför allt på regional nivå Handlar kontakterna om dimensionering? Skolhuvudmännens behov och dialog med lärosätena Variationer i samarbetet mellan regioner STATENS DIMENSIONERING AV LÄRARUTBILDNINGEN – UTBILDAS RÄTT ANTAL LÄRARE? Samverkan för att e ektivt fördela utbildningsplatser Examenstillstånd och möjligheten till samarbete mellan lärosätena 7.3Diskussioner lärosäten emellan om dimensionering och Samarbete och konkurrens - två värden i konﬂikt Inhämta kunskap och fördela utbildningsplatser 8.5Samtalen om dimensionering mellan lärosäten och 8.6 Risk för bristande kvalitet i lämnade uppgifter och önskemål om ökad tillgänglighet till nationella register Till rapporten hör också följande elektroniska bilagor som ﬁnns att ladda ned på webbplats . De kan även begäras ut från registratur. Sammanställning av enkät till lärosäten Bilaga 2 Sammanställning av enkäter till skolhuvudmän GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET har granskat om systemet för dimensionering av lärarutbildning fungerar e ektivt. Granskningen har genomförts inom ramen för granskningsstrategi om statens insatser på skolområdet. Lärarutbildningen är en av landets största och viktigaste yrkesutbildningar och lärarna är centrala för att skapa en skola som håller hög kvalitet. råder det brist på vissa typer av lärare. Bristen riskerar att förvärras av studenternas låga intresse för att studera ämnen och inriktningar inom lärarutbildningen där behoven på arbetsmarknaden är stora. Bristen är inte ny och problem att utbilda ett tillräckligt antal lärare inom vissa ämnen och för vissa årskurser har funnits . Staten har ett övergripande ansvar för skolans kvalitet och likvärdighet. har genom skollagen bestämt vilka kvaliﬁkationer lärare måste ha för att tillsvidareanställas i skolan. Staten har genom regleringen av lärarutbildningen tagit på sig ett ansvar att tillhandahålla rätt antal lärare med rätt kompetens. Det är viktigt att systemet för dimensionering av lärarutbildningen fungerar e ektivt, det vill säga att lärosätena varken utbildar för många eller för få lärare inom olika utbildningsinriktningar. Andra insatser från skolhuvudmännen och från staten har emellertid också betydelse för att det ska ﬁnnas kompetenta lärare i den svenska skolan. Trots att antalet sökande till lärarutbildningen har ökat söker få studenter till lärarutbildning med inriktning om bristämnen. Det har lärosätena att förhålla sig till och de kan om än i begränsad utsträckning påverka situationen. har undersökt om det statliga systemet för att tillhandahålla rätt antal lärare med tillräcklig formell kompetens fungerar på ett e ektivt sätt. I systemet för dimensionering ingår lärosätenas arbete med att bestämma antalet studieplatser och regeringens styrning av systemet. Granskningen har genomförts med hjälp av en fallstudie av fem lärosäten och ett urval kommunala skolhuvudmän i deras närhet, en enkät till lärosäten med lärarutbildning, en enkät till kommunala och enskilda skolhuvudmän, dokumentstudier, samt intervjuer med tjänstemän på och på centrala myndigheter.1 STATENS DIMENSIONERING AV LÄRARUTBILDNINGEN – UTBILDAS RÄTT ANTAL LÄRARE? Regeringens styrning är återhållsam En av utgångspunkter för granskningen är att regeringen bör ha en god uppföljning av arbetet med dimensionering, och på basis av den göra vidta nödvändiga åtgärder i sin styrning. Det styrsystem som regeringen har konstruerat för dimensioneringen av lärarutbildningen innebär att regeringen intagit en mer distanserad roll där den aktiva styrningen inte är så omfattande som exempelvis innan lärarutbildningen senast gjordes om 2011. Regeringen vill att lärosätena ska vara självständiga i dimensioneringsfrågan. Det ﬁnns enligt goda anledningar att välja ett återhållsamt sätt att styra högskolan. Lärosätenas autonomi ska ge akademisk frihet och god kvalitet i den högre utbildningen. Lärosätena har genom regleringsbrev fått ansvar för att antalet platser ska motsvara både studenternas intresse och arbetsmarknadens behov. är lärarutbildningen en samhällskritisk utbildning eftersom kompetenta lärare utgör en grundläggande förutsättning för kvalitet i undervisningen i den svenska skolan. Studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov matchar emellertid inte fullt ut varandra när det gäller lärarutbildningen. Studenterna agerar inte så som styrsystemet förutsätter, det vill säga väljer utbildningar där arbetsmarknadens behov är stort. Regeringen har, trots kunskaper om lärarbrist i stora delar hållit fast vid sin återhållsamma styrning. De insatser regeringen tagit initiativ till är relevanta, men regeringen kan styra effektivare. Samarbete och konkurrens – två värden i konﬂikt har haft som en utgångspunkt i granskningen att lärosätena bör samverka med andra lärosäten för att uppnå en e-ektiv fördelning av utbildningsplatser över landet. De allra ﬂesta lärosäten samarbetar i någon form med andra. Det handlar dock främst om utbyte av erfarenheter och nätverksbyggande. granskning visar att en tredjedel av lärosätena regelmässigt ger lärarutbildning i samarbete med något annat lärosäte. Det indikerar att det ﬁnns utrymme för ﬂer fördjupade samarbeten mellan lärosäten. bedömer att lärosätena i större utsträckning kan öka koncentrationen av lärarutbildningen till färre lärosäten. En majoritet av lärosätena ser en koncentration av lärarutbildningen som något positivt för lärosätenas ekonomi och för utbildningens kvalitet. Av intervjuer framgår dock att lärosätena inte är benägna att avstå en ämnesinriktning eller årskurs till andra lärosäten. Om en ämnesinriktning avstås kan det till exempel skapa problem även för andra utbildningsinriktningar En bred lärarutbildning kan vara en fördel i konkurrensen med andra lärosäten. Lärosätena sätter ett värde i att vara tillgängliga för lärarstudenter eftersom de bedömer att det underlättar rekryteringen av studenter. Resurstilldelningssystemet premierar att lärosätena ger utbildningar inom vilka det ﬁnns ett stort antal sökanden. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET