prop · H203131 · 2015-06-30 00:00:00 — tänkte underrättas om misstanke om brott när denne är skäligen misstänkt för brottet enligt 23 kap. 18 § . Från och med denna tidpunkt har den enskilde rätt att få del av vad som har framkommit vid Även i den nya regleringen bör den enskilde få kännedom om skatte- tilläggsfrågan och möjlighet att kommentera detta. likhet med utredningen att det är lämpligt att det i samband med underrättelsen om misstanke enligt 23 kap. 18 § anges att felaktigheten eller passiviteten även kan medföra att det finns grund för att ta ut skattetillägg. Genom regeringens förslag att rättegångs- balkens regler ska tillämpas, se avsnitt 7.10, kan hävdas att 23 kap. 18 § Regeringen anser dock att detta bör regleras uttryckligen för att det tydligt ska framgå hur skattetilläggs- frågan ska hanteras i detta avseende. Regeringen föreslår därför att det införs en bestämmelse om att vid underrättelse enligt 23 kap. 18 § första stycket ska den misstänkte också underrättas om att skattetillägg kan komma att tas ut samt om grunderna för detta. I att ange grunderna för skattetillägget ligger att skälen för skattetillägg och anser det vara oklart vad som avses med att åklagaren ska underrätta om skälen för skattetillägg och anser att det inte kan ankomma på de brottsutredande myndigheterna att redan i samband med förhöret lämna några mer omfattande grunder för skattetillägg än vad som lämnas om brottsmiss- tanken under förundersökningen. Avsikten är att informationen i stort ska motsvara vad som anges vid delgiven brottsmisstanke. skälen för skattetillägg kan sägas motsvara brottet. En skillnad är dock att vad gäller skattetillägg ska det även informeras att skattetillägg kan komma att tas ut, medan det vid misstankedelgivningen inte finns något krav på att informera om tänkbara påföljder. Se vidare avsnitt 7.12.2. Regeringen anser att informationen även ska innefatta eventuella befrielsegrunder för skattetillägg. I detta ligger dels att informera om vilka befrielsegrunder som finns (i praktiken ett uppräknande av innehållet i lag), dels – om åklagaren redan i detta skede har någon sådan uppfattning – ange om någon befrielsegrund kan vara aktuell just i det denna del att det oaktat skälen för förslaget är problematiskt att i det Prop. 2014/15:131 straffrättsliga förfarandet införa rutiner som utvecklats inom ett förfarande som bygger på andra principer än det straffrättsliga, och att detta kan te sig märkligt även för den enskilde. Regeringen anser dock att intresset av att den enskilde ska få kännedom om befrielsegrunder väger tyngre än de angivna skälen emot detta. Skattetillägg tas ut på objektiva grunder, i motsats till vad som krävs för att fällas för brott, men har i gengäld nyanserade och tämligen omfattande befrielsemöjligheter. Att informeras om dessa är av stor vikt för den enskilde. Redan det faktum att de olika sanktionerna påförs enligt olika förutsättningar innebär att sanktionerna skiljer sig från varandra. Att även informationen kring sanktionerna kan skilja sig åt bör därmed inte te sig så märkligt. Genom underrättelsen får den misstänkte i ett relativt tidigt skede veta vad han eller hon riskerar: en straffrättslig påföljd och/eller skattetillägg, samt möjlighet att bemöta misstankar och påståenden. Detta sker dessutom i ett sammanhang varigenom processen för den enskilde är helt sammanhållen. Utredningen föreslår också att det föreskrivs en reglering om att om åklagaren avslutar en utredning om brott genom en åtgärd som inte hindrar en annan sanktion avseende den aktuella felaktigheten eller passiviteten, och den som utredningen berör har hörts som skäligen misstänkt för brottet, ska denne underrättas om att utredning avseende skattetillägg kan komma att ske hos . Detta kan enligt utredningen regleras i förordning. Regeringen överväger att införa en sådan reglering. Att en underrättelse som ska ske i samband med under- rättelse om misstanke om brott regleras i lag anser regeringen är rimligt eftersom underrättelsen om misstanke om brott regleras i lag (rättegångs- balken). Att en annan informationsskyldighet som inte har samband med en befintlig lagbestämmelse kan komma att regleras i förordning, anser regeringen inte heller är något märkligt. syn- punkt föranleder därför inte något annat förslag. Vad gäller lagförslaget föreslår utredningen att regleringen om underrättelse om skattetillägg vid misstankedelgivning ska regleras i . Regeringen anser dock att den hör bäst hemma i den nya lagen, då denna ordning endast ska tillämpas i dessa avgränsade situationer. På så vis tyngs inte med reglering som ska tillämpas relativt sett sällan. Bestämmelsen hänvisar till rättegångs- balken, varför tillämpningen ska följa vad som anges där. Förslaget genomförs genom 5 § i den nya lagen. 7.12.2Åklagaren ska vid åtals väckande om brott även föra talan om skattetillägg Regeringens förslag: Åklagaren ska i samband med att åtal väcks för brottet även föra talan om skattetillägg och, om förutsättningarna för detta är uppfyllda, därvid framställa ett yrkande om skattetillägg. En förutsättning för sådan talan ska vidare vara att åtalet och skatte- tillägget avser samma person och samma felaktighet eller passivitet. 2014/15:131 I stämningsansökan ska åklagaren uppge de bestämmelser som är tillämpliga när det gäller skattetillägget, vilken procentsats som skattetillägget ska tas ut med och vilket underlag det ska beräknas på, de omständigheter som åberopas till stöd för skattetillägget och de bevis som åberopas och vad som ska styrkas med varje bevis. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Utredningens förslag är dock annorlunda utformat och annor- lunda placerat. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser har inga synpunkter på förslagets utformning. ombudsmän anser att förslaget i om åklagarens stämningsansökan ska göras tydligare eftersom det är viktigt att ansökan är utförlig. Förvaltningsrätten i anser att kommentaren till ändringen ska vara tydligare för att säkra att befrielsegrunderna beaktas. och Ekobrotts- myndigheten anser att det i lagförslagen bör förtydligas om åklagaren är skyldig eller inte att yrka skattetillägg. ser ett problem i relation till straffprocessutredningens förslag om regler för åklagarens yrkande i stämningsansökan. Förslaget i utkastet till lagrådsremiss: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Utkastets förslag är dock annorlunda utformat. Remissinstanserna: Förslaget omfattas inte av remissen men flera remissinstanser lämnar ändå synpunkter. ombudsmän anför att det borde framgå uttryckligen av lagtexten att det ska anges med vilken procentsats och på vilket underlag skattetillägget ska beräknas. och anser att skyldigheten att föra talan om skattetillägg bör förses med en ventil: den bör begränsas till situationer där talan om skattetillägg kan ske utan väsentlig olägenhet. Det kan inte uteslutas att det finns situationer då det av bl.a. rätts- säkerhets- och processekonomiska skäl inte är motiverat att föra talan om skattetillägg, exempelvis då den skatterättsliga utredningen kräver oproportionerligt stor utredningsinsats. Detta gäller särskilt i häktade mål då det inte är möjligt att förlänga häktningstiden i avvaktan på utredning som enbart tar sikte på frågan om skattetillägg. För enskilda kan bl.a. handläggningstiden motivera att åklagaren avstår från att föra talan om skattetillägg. Vad gäller vad som ska anges i stämningsansökan anser de att åklagaren i stämningsansökan endast bör yrka att skattetillägg ska tas ut med en viss procentsats på ett visst beskattningsunderlag på grund av att en viss oriktig uppgift lämnats alternativt att föreskriven uppgift inte har lämnats, men anser att det är oklart om detta anses vara tillräckligt. Samma oklarhet gäller vad som ska anges i strafförelägganden. Skälen för regeringens förslag Yrkande om skattetillägg i samband med att åtal för skattebrott väcks I förvaltningsprocessen utgör beslut om skattetillägg det första myndighetsavgörandet i frågan. Ett skattetilläggsärende initieras i allmän förvaltningsdomstol genom att den enskilde överklagar myndig- hetens beslut. Den processrättsliga ramen i förvaltningsprocessen sätts huvudsakligen av det överklagade beslutet och till viss del av över- I brottmålsprocessen utgör tingsrättens avgörande det första avgörandet Frågan hamnar i allmän domstol genom att åklagaren (Vid strafförelägganden är det dock en åklagaråtgärd och målet kommer aldrig till allmän domstol. Se mer om detta i avsnitt Regeringen anser att eftersom skattetilläggsfrågan i den föreslagna ordningen ska prövas i samband med brottmålet, ska talan om skatte- tillägget föras av åklagaren och initieras i allmän domstol på samma sätt som åtalet för skattebrottet. Regeringen föreslår därför att det förs in en bestämmelse om att när åklagaren väcker åtal för brott enligt skatte- brottslagen, ska åklagaren om förutsättningarna för detta är uppfyllda, framställa ett yrkande om skattetillägg. dels den person som åtalet gäller, dels en felaktighet eller passivitet som omfattas av åtalet. Det är bara under dessa förutsättningar som en samlad sanktionsprövning ska ske. Regeringens förslag avviker här delvis från utredningens förslag, som inte anger att det ska gälla samma person. Regeringen anser inte att det behöver anges att det ska vara en fysisk person, eftersom detta följer av lagens tillämpningsområde. och anser att det i lag- förslagen bör förtydligas om åklagaren är skyldig eller inte att yrka på Lagrådet anser att det av lagtexten ska framgå att talan ska väckas när förutsättningarna är uppfyllda. Lagförslaget har justerats i enlighet med Lagrådets synpunkt. Förslaget är således utformat så att när åklagaren väcker åtal för brott enligt skattebrottslagen, ska åklagaren, om förutsättningarna för detta är uppfyllda, framställa ett yrkande om skattetillägg för den person som åtalet gäller, om skattetillägget avser en felaktighet eller passivitet som omfattas av åtalet. skyldigheten att föra talan om skattetillägg kan följande tilläggas. 49 kap. SFL ska skattetillägg tas ut under vissa förutsättningar. fall kan det finnas skäl för skattetillägg, men skäl till fullständig befrielse enligt 51 kap. SFL. Det råder alltså en skyldighet att ta ut skattetillägg, om inte vissa situationer råder. Om det t.ex. finns skäl för fullständig befrielse, ska en talan om skattetillägg inte föras. ordning ska gälla var frågan om skattetillägg än prövas, därmed även för åklagare i allmän domstol. I sina senare remissyttranden anför och Eko- brottsmyndigheten att skyldigheten att föra talan om skattetillägg bör förses med en ventil och begränsas till situationer där talan om skattetillägg kan ske utan väsentlig olägenhet, då det inte kan uteslutas att det finns situationer då det av bl.a. rättssäkerhets- och processekono- miska skäl inte är motiverat att föra talan om skattetillägg. anser inte att någon ventil bör införas. Som anges tidigare är det av stor vikt att sanktioner påförs när det finns grund för det. ut när det finns grund för det på samma sätt som har en Regeringen finner inte tunga rättssäkerhetskäl till att avvika från detta i den nya ordningen. Som regel kommer beskatt- ningsfrågan att vara avgjord hos när frågan om skattetillägg blir aktuell hos åklagaren. I beskattningsbeslutet och därmed tillhörande handlingar kan förväntas framgå både grund för höjning av beskattningen 2014/15:131 och oriktigt uppgiftslämnande, som kan utgöra underlag för åklagarens handläggning av skattetilläggsfrågan. Även om skattetilläggsbeslut inte har fattats finns i regel annat utredningsmaterial till stöd för utredningen, se nedan i detta avsnitt under rubriken underlaget för åklagarens yrkande om skattetillägg. Skattetilläggsfrågan bedöms vara en mindre fråga (se även t.ex. avsnitt 7.4). Huvudregeln är således att det finns en skyldighet att föra talan om skattetillägg, se dock ovan om fall då skattetillägg inte ska tas ut. Föremålet för processen om skattetillägg bör också bestämmas av åklagarens yrkande på samma sätt som gärningsbeskrivningen drar grän- serna för processföremålet i brottmålet. Den felaktighet eller passivitet som åberopas till stöd för det straffrättsliga ansvaret kan motsvara den som åberopas till stöd för yrkandet om skattetillägg. Åtalet kan dock avse fler felaktigheter eller passiviteter. Närmare om talans utformning När det gäller stämningsansökan anser regeringen i likhet med utred- ningen att åklagarens yrkande om att skattetillägg ska tas ut ska vara självständigt och skilt från gärningsbeskrivningen i stämningsansökan. Då skattetillägg tas ut på delvis andra grunder än ansvar för brott kan dömas ut, är det viktigt att yrkandet kan stå på egna ben, för det fall att åtalet läggs ned eller av annat skäl inte ska prövas av rätten. I såväl utkastet till lagrådsremiss som lagrådsremissen föreslås att det i lagtexten regleras att när åklagaren framställer ett yrkande om skattetillägg ska åklagaren i stämningsansökan lämna uppgift om de omständigheter som skattetillägget grundas på samt de bevis som åberopas och vad som ska styrkas med varje bevis. ombudsmän anför i sitt andra remissyttrande att det borde framgå uttryckligen av lagtexten att det ska anges med vilken procentsats och på vilket underlag skattetillägget ska beräknas. Lagrådet anser också att det bör anges i lagtexten att procentsatsen och underlaget ska anges, likaså de bestämmelser som yrkandet om skattetillägg grundas på. Regeringen delar dessa synpunkter. Regeringen föreslår därför att det regleras att åklagaren, när han eller hon framställer ett yrkande om skattetillägg, i stämningsansökan ska uppge de bestämmelser som är tillämpliga när det gäller skattetillägget, vilket procentsats som skatte- tillägget ska tas ut med och vilket underlag det ska beräknas på, de omständigheter som åberopas till stöd för skattetillägget och de bevis som åberopas och vad som ska styrkas med varje bevis. Lagrådet anger också att de omständigheter som skattetillägget grundas på i allt väsentligt torde framgå av gärningsbeskrivningen och att de i den delen inte behöver upprepas. Regeringen anser att det ska anges i lagtexten att de omständigheter som åberopas till stöd för skattetillägget ska anges i stämningsansökan. Det kan visserligen inträffa i praktiken att det inte behöver anges något nytt i denna del utan att hänvisning kan ske till gärningsbeskrivningen för brottet. Det kan dock inträffa att vissa omständigheter som inte har sin motsvarighet i gärningsbeskrivningen kan behöva anges, t.ex. angående valet av procentsats eller möjliga befrielsegrunder. När det gäller utformningen av yrkandet om skattetillägg kan jämförel- ser göras med hur överväganden och beslut om skattetillägg hos Skatte- verket kan se ut. Där kan t.ex. anges att överväger eller beslutar att ta ut skattetillägg av den skatt som belöper på ett underlag om . I överväganden anges normalt inte något belopp med vilket skattetillägg skulle utgå. När det gäller själva beslutet anger , när det gäller skattetillägg enligt skatteför- farandelagen, normalt även det belopp med vilket skattetillägg ska utgå. Avseende vissa skatteslag kan skattetilläggsbeloppet räknas ut på ett enkelt sätt (t.ex. mervärdesskatt), medan det för andra krävs en mer komplicerad uträkning beroende på bl.a. att alla poster i en skatt inte ska beaktas vid uträkningen av skattetillägget (t.ex. inkomst av tjänst). ankommer på att beräkna skattetilläggsbeloppet, se mer i Det kan nämnas att när allmänna förvaltningsdomstolar tar ställning till skattetilläggsfrågan, dvs. även när beslutet ändras, anger inte domstolen något belopp, utan det ankommer på att göra Samma ordning bör lämpligen gälla även när skattetillägg prövas i ett Det bör således inte ankomma på åklagaren att ange något belopp med vilket skattetillägg ska utgå, utan bara med vilken procentsats och på vilket underlag. Om det kan vara en fördel i processen om det faktiska beloppet är konkretiserat, kan åklagaren välja att vända sig till för att få en preliminär uträkning av När det gäller omständigheterna som åberopas till stöd för skatte- tillägget anser och att det inte bör ankomma på åklagaren att i stämningsansökan eller strafföre- läggande närmare utveckla de omständigheter inklusive befrielsegrunder som talan om skattetillägg grundar sig på. Mer förenligt med brottmåls- processen är enligt dem i stället att åklagaren i stämningsansökan endast yrkar att skattetillägg ska tas ut med en viss procentsats på ett visst beskattningsunderlag på grund av att en viss oriktig uppgift lämnats alternativt att föreskriven uppgift inte har lämnats, men anser att det är oklart om regeringen anser detta vara tillräckligt. Regeringen vill framhålla följande. Att åklagaren ska lämna uppgift om de omständigheter som åberopas till stöd för skattetillägget föreskrivs i den föreslagna bestämmelsen. Motsvarande gäller för strafföreläggande, se avsnitt 7.15. De omständigheter som medför att det finns grund för skattetillägg ska således anges. I detta ligger också att såväl den procent- sats som det underlag som anges i yrkandet ska motiveras. är fråga om skattetillägg enligt 49 kap. 4 § första stycket 1 SFL är en förutsättning för skattetillägg att den enskilde på något annat sätt än muntligen under förfarandet har lämnat en oriktig uppgift till ledning för egen beskattning, varför det då bör anges på vilket sätt den enskilde har agerat på det sättet. Om åklagaren yrkar att skattetillägg ska tas ut med på ett underlag av ska åklagaren ange varför denna procentsats och detta underlag har valts. Även här kan hänvisas till hur överväganden och beslut om skattetillägg hos kan se ut. Eftersom skattetillägget avser en felaktighet eller passivitet som omfattas av åtalet kan också den gärningsbeskrivning som åtalet avser tjäna som vägledning, i de delar de är jämförbara. 2014/15:131 Som nämns ovan ska skattetillägg tas ut om förutsättningar till detta finns. Detta kan eftersom det finns befrielseregler innebära att skatte- tillägg bör tas ut, men med ett lägre belopp, t.ex. med hälften. Därför ska enligt regeringens mening åklagaren också i yrkandet ta upp eventuella befrielsegrunder enligt 51 kap. SFL om det som framkommit av omständigheterna ger anledning till det. Detta ska göras även om åklagaren har lämnat sådana uppgifter i samband med misstankedelgiv- ningen, se avsnitt 7.12.1. Av detta följer också att åklagaren ska beakta dessa befrielsegrunder vid valet av yrkande. Regeringen anser inte att det behöver anges uttryckligen i lagtexten, utan detta följer av reglerna om skattetillägg i skatteförfarandelagen. ombudsmän anser att förslaget om åklagarens stämnings- ansökan ska göras tydligare eftersom det är viktigt att ansökan är utförlig. Regeringen har förtydligat förslaget jämfört med såväl utredningens som utkastets förslag. Förvaltningsrätten i anser att kommentaren till ändringen ska vara tydligare för att säkra att befrielsegrunderna beaktas. Regeringen anser att det inte behöver anges uttryckligen i lagtexten att även befrielsegrunder ska beaktas utan anser att det inryms i uttrycket ”och de omständigheter som åberopas till stöd för skattetillägget”. Vidare, av förslaget i 3 § första stycket den nya lagen om att bestämmelserna i skatteförfarandelagen om skattetillägg gäller, följer att även befrielseregler ska tillämpas. Hur en stämningsansökan kan se ut kan illustreras med följande exempel. –Yrkande: Det yrkas att skattetillägg tas ut av den skatt som belöper på ett underlag om . (Befrielse ska dock medges med hälften.) –Lagrum: 49 kap. 4 § första stycket 1 och 49 kap. 11 § SFL. –Omständigheter: Genom att ha utelämnat inkomster om i inkomstdeklarationen för har JJ lämnat en sådan oriktig uppgift som avses i 49 kap. 4 § första stycket 1 SFL. JJ var anställd av x och arbetade där och hade då inkomst av tjänst med sammanlagt , men har inte redovisat dessa inkomster i deklarationen. för skattetillägg finns därför. Skattetillägget ska tas ut på den skatt som belöper på ett underlag av , 49 kap. 11 SFL. Befrielse från skattetillägg kan medges om xxx, se 51 kap. 1 § SFL. Skäl för befrielse har inte framkommit. (Det finns skäl att medge befrielse med hälften eftersom JJ lider av x.) Det bör noteras att ovanstående endast är ett exempel på hur en talan om skattetillägg skulle kunna se ut. Som nämns ovan kan gärnings- beskrivningen för skattebrottet lämpligen också användas som vägled- ning för hur talan kan utformas. Regeringen föreslår sammanfattningsvis att när åklagaren väcker åtal för brott enligt skattebrottslagen, ska åklagaren, om förutsättningarna för detta är uppfyllda, framställa ett yrkande om skattetillägg för den person som åtalet gäller, om skattetillägget avser en felaktighet eller passivitet som omfattas av åtalet. Vidare föreslås att åklagaren då i stämningsansökan ska uppge de bestämmelser som är tillämpliga när det Prop. 2014/15:131 gäller skattetillägget, vilken procentsats som skattetillägget ska tas ut med och vilket underlag det ska beräknas på, de omständigheter som åberopas till stöd för skattetillägget och de bevis som åberopas och vad som ska styrkas med varje bevis. Utredningen har föreslagit att regleringen om vad som ska anges i stämningsansökan ska föras in i . Regeringen anser dock i likhet med vad som anförs i avsnitt 7.7 att denna reglering bäst hör hemma i den nya lagen. Förslaget genomförs genom 6 § i den nya lagen. Något om underlaget för åklagarens yrkande om skattetillägg Den utredning som åklagaren ska lägga till grund för yrkandet om skattetillägg kan som regel förväntas komma att motsvara den som ligger till grund för beslutet att väcka åtal i brottmålet. Normalt bör det för åklagarens yrkande om skattetillägg finnas ett beslut om beskattning avseende den aktuella felaktigheten eller passiviteten. I några situationer kan emellertid utredningen om brott av olika skäl komma att genomföras på så att något beslut i beskattningsfrågan inte finns när åklagaren är klar att väcka åtal i brottmålsdelen. Att underlaget för åtalet i brottmålet i princip kan vara färdigt före beslutet i beskattningsfrågan hänger samman med att brotten enligt skattebrotts- lagen är konstruerade som farebrott. För ansvar krävs inte att ett undandragande av skatt faktiskt har skett. Det är tillräckligt om förfaran- det ger upphov till fara för att så sker. Att det inte finns något beslut om skatt när åtal väcks innebär enligt regeringens mening inte något hinder mot att åklagaren framställer yrkande om skattetillägg. Åklagarens yrkande om skatte- tillägg får då grunda sig på material från förundersökningen och på det material som finns hos , t.ex. utkast till promemorior. Se mer om avsaknad av beslut om skatt i avsnitt 7.13.2. ser problem i förhållande till förslag i betänkandet SOU 2013:17 om att åklagaren alltid ska framställa ett preciserat åtalsyrkande och att domstol inte ska kunna gå utöver det yrkandet. ser särskilt problem i de fall åklagaren yrkar skattetillägg och det saknas ett beslut om skatt. förslag i denna del bereds inom . 7.12.3Möjlighet att åberopa nya omständigheter Regeringens förslag: Åberopar åklagaren en ny felaktighet eller passivitet till stöd för åtalet ska denna felaktighet eller passivitet också få åberopas till stöd för talan om skattetillägg. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Utredningens förslag är dock något annorlunda utformat. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inga synpunkter på för- slaget. 2014/15:131 Förslaget i utkastet till lagrådsremiss: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Utkastets förslag är dock något annorlunda utformat. Skälen för regeringens förslag: I 45 kap. 5 § första stycket första meningen anges att väckt åtal inte må ändras. I tredje stycket anges att såsom ändring av åtal anses icke, att åklagaren beträffande samma gärning inskränker sin talan eller åberopar annat lagrum än i stämningen uppgivits eller ny omständighet till stöd för åtalet.