prop · H3031d15 · 2015-09-21 00:00:00 — I den del av uppdraget som rör arbetsgivares arbete med lönekartläggningar konstaterar myndigheten att arbetet med jämställda löner hos de arbetsgivare som granskats har betydande brister, t.ex. när det gäller att jämföra krav i arbeten samt att analysera löneskillnaderna. Vidare visar granskningen att tillsyn är ett viktigt verktyg för att minska löneskillnader mellan kvinnor och män. Vad gäller den del av uppdraget som avsåg 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 universitets och högskolors arbete med aktiva åtgärder visar granskningen att 38 av 48 universitet och högskolor har en likabehandlingsplan, men att endast hälften av högskolorna fullt ut följer bestämmelserna i 3 kap. 14–16 §§ DL. Utvärderingen av granskningen har dock visat att tillsynen ökat kunskaperna om vad som krävs för att bestämmelserna om aktiva åtgärder ska följas. Se vidare avsnitt 4 Diskriminering. har redovisat uppdraget att stödja projekt i syfte att främja ökad jämställdhet inom musiklivet (Ku2011/01026/KV). Flera organisationer har arbetat med att utbilda och stödja unga kvinnor i sitt musicerande. kommer att ta fram en slutrapport där effekterna av uppdraget ska undersökas vidare. Stiftelsen Svenska Filminstitutets har slutredovisat uppdraget (Ku2011/00558/MFI) att utveckla satsningen på unga kvinnors filmskapande. konstaterar att satsningen har gett positiva effekter. Jämställdhet i skolan och högskolan har redovisat sitt uppdrag om att genomföra insatser för att främja jämställdhet i skolväsendet (U2011/07067/S). I uppdraget ingick bl.a. fortbildning och stöd i sex- och samlevnadsundervisningen, insatser för att motverka hedersproblematik och förstärkt kvalitet och jämställdhetsperspektiv i studie- och yrkesvägledningen. bedömer i sin redovisning att det krävs ett långsiktigt och systematiskt arbete för att förändra djupt etablerade strukturer. Vidare skulle enligt kompetensutveckling för skolpersonal om frågor relaterade till jämställdhet och sex och samlevnad kunna bidra till ett framgångsrikt jämställdhetsarbete i skolväsendet. Statskontoret har redovisat sitt uppdrag om att utvärdera den förra regeringens satsningar för att främja jämställdhet i skolväsendet (U2013/01852/S). Utvärderingen visar att de satsningar som genomförts har bidragit till att skapa förutsättningar för att uppnå regeringens mål för jämställdhet på skolområdet, men att bidraget blivit mindre än vad som var avsett. Statskontoret har identifierat principiella utgångspunkter för eventuella framtida satsningar, bl.a. att regeringen bör överväga att nå ut bredare med satsningar och att säkerställa att det bedrivs en aktiv uppföljning av genomförda insatser. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Statskontoret har redovisat sitt uppdrag om att kartlägga och analysera fördelningen av anslagen för forskning och forskarutbildning vid universitet och högskolor ur ett jämställdhetsperspektiv (U2013/06713/JÄM). Kartläggningen omfattade ett urval av lärosäten med fördjupande fallstudier av tre lärosäten. Studien visade att kvinnor får mindre forskningsmedel än män vid de undersökta lärosätena. Skillnaden mellan kvinnor och män varierade dock mellan och inom lärosätena. Regeringen har som mål att forskningsmedel ska fördelas jämställt. tillsatte regeringen en expertgrupp för ökad jämställdhet i högskolan. Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet När kvinnor och män har yngre barn påverkar det framför allt kvinnors sysselsättningsgrad medan den inte förändras nämnvärt för männen. När kvinnor och män blir föräldrar kan ett mönster med en ojämn fördelning av hem- och omsorgsarbetet etableras. Andelen kvinnor med barn som arbetar heltid har stadigt ökat . Enligt SKL ökade antalet heltidsanställningar i den kommunala sektorn 2008-2014. Kvinnor stod för hela ökningen vilket organisationen menar är resultatet av bland annat ett medvetet jämställdhetsarbete. finns betydande skillnader mellan kommunerna (SKL, Om fler jobbar mer–heltidsfrågan i välfärden, 2015). arbetade av de sysselsatta kvinnorna med barn heltid. Motsvarande andel heltidsarbetande män med barn var . Bland ensamstående pappor med barn arbetar heltid, vilket kan jämföras med att av de ensamstående mammorna arbetar heltid. Den vanligast angivna förklaringen till deltidsarbete hos både kvinnor och män är att de inte funnit ett heltidsarbete. [1] av kvinnor och män i arbetskraften skulle vilja öka sin arbetstid. Deltidsarbete är i hög utsträckning förknippat med ett huvudansvar för hem- och omsorgsarbetet. Av de som arbetade deltid uppgav av [1] Källa: Arbetskraftsundersökningar (), . kvinnorna och av männen omsorg om barn och/eller anhörig som orsak till deltids– arbetet. Dessa ojämställda mönster när det gäller det obetalda hem- och omsorgsarbetet innebär att löneinkomsterna, och därmed även livsinkomsterna, för kvinnor och män ser olika ut, vilket är en viktig förklaring till att fler kvinnor än män har en låg ekonomisk standard. Se vidare utg.omr. 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Även när det gäller att ge vård av vuxna anhöriga finns stora skillnader mellan kvinnor och män. Resultat visar att kvinnor i större utsträckning än män tar ansvar för vård av anhöriga. Bland omsorgsgivare i förvärvsaktiv ålder är andelen kvinnor betydligt högre än män. Kvinnor upplever i högre grad än män att deras livskvalitet (t.ex. hälsa och ekonomi) påverkas negativt av deras omsorgsåtagande. Detta får konsekvenser för såväl den ekonomiska jämställdheten som för fördelningen av obetalt hem- och omsorgsarbete mellan kvinnor och män. Se vidare utg.omr. 9, avsnitt 7.4.4. Mäns våld mot kvinnor Enligt Brås Nationella trygghetsundersökning (NTU) uppgav av männen och av kvinnorna att de blivit utsatta för misshandel . Det motsvarar cirka 170 000 kvinnor och män (16–). Unga kvinnor och män i åldersgruppen 20–är mest utsatta. Andelen kvinnor och män som utsatts för misshandel har legat relativt , enligt NTU. Det största antalet misshandelsfall sker på allmän plats (622 000 händelser), därefter följer arbete/skola (304 000 händelser) och bostaden (214 000 händelser). Kvinnor utsätts i högre grad för misshandel i bostaden, medan män oftare utsätts på allmän plats (tabell 5.4). Av de kvinnor och män som utsatts för misshandel i bostaden var det enligt NTU 2011–2013 kvinnor vid av händelserna och män vid av händelserna. I av fallen av misshandel på allmän plats var det kvinnor som var utsatta. Motsvarande andel bland männen är . Förövaren är oftast en man, oavsett kön på offret. av dem som utsatts för misshandel –2013 har utsatts av en man och 14 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 procent har utsatts för misshandel av en kvinna enligt NTU. Tabell 5.4 Personer 16−79 år utsatta för misshandel efter plats 2011− 2013 Andel (%) händelser Kvinna förövare man offer Man förövare man offer Kvinna förövare kvinna offer Man förövare kvinna offer Totalt antal skattade Händelser Källa: Nationella trygghetsundersökningen (NTU), (Brå) Kvinnor utsätts oftare för misshandel av närstående person, medan män utsätts för misshandel av helt okända (tabell 5.5). Av dem som utsatts för misshandel har kvinnorna utsatts av en närstående person vid av händelserna. Motsvarande andel bland männen är . Det våld som kvinnor utsätts för i en nära relation är oftare upprepat, grövre och leder till fler negativa konsekvenser för den som drabbas, enligt Brås rapport ”Våld mot kvinnor och män i nära relationer” (2009). Kvinnor har utsatts för misshandel av en helt okänd person vid av händelserna och män vid av händelserna. Tabell 5.5 Personer 16−79 år utsatta för misshandel efter relation till förövaren 2013 Andel (%) händelser Källa: Nationella trygghetsundersökningen (NTU), (Brå) Många brott polisanmäls aldrig och statistiken över anmälda brott speglar därför inte den faktiska brottsutvecklingen. Omkring vart tredje misshandelsbrott anmäls, enligt Brå. Benägenheten att anmäla är lägre då gärningspersonen är en närstående eller bekant person. Antalet anmälda fall av misshandel mot kvinnor har ökat succesivt . ökade de anmälda misshandelsbrotten , till 28 500 misshandelsbrott. Ökningen kan delvis förklaras med ökad anmälningsbenägenhet. Antalet anmälda fall av grov kvinnofridskränkning har minskat –2014. anmäldes 2 500 fall av grov kvinnofridskränkning och anmäldes 2 000 fall. Med sexualbrott avses ett brett spektrum av brott, från lindrigare händelser som blottning till mycket allvarliga händelser som våldtäkt. Det är betydligt fler kvinnor än män som uppger att de blivit utsatta för sexualbrott (tabell 1.6). uppgav av kvinnorna och av männen att de utsatts för sexualbrott, enligt NTU. Utsattheten varierar beroende på ålder. För kvinnor skiljer sig utsattheten relativt kraftig mellan åldergrupperna (0,1– ), medan män uppger att de har blivit utsatta för sexualbrott i nästan samma relativt låga utsträckning. Mest utsatta är unga kvinnor 16–, bland vilka uppger att de har blivit utsatta för sexualbrott 2013. Tabell 5.6 Personer 16−79 år utsatta för sexualbrott efter ålder 2013 Andel (%) av alla i gruppen Källa: Nationella trygghetsundersökningen (NTU), (Brå) Med sexualbrott avses alla former av sexualbrott mot personer . Personer som ger svar på frågan: Ofredade, tvingade eller angrep någon dig sexuellt under föregående år? 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 polisanmäldes 20 300 sexualbrott mot vuxna och barn, varav 6 700 våldtäktsbrott. Mörkertalet är stort, enligt NTU anmäldes av alla sexualbrott till . De anmälda våldtäktsbrotten ökade . Antalet anmälda våldtäktsbrott har ökat , vilket delvis kan förklaras av förändringar i sexualbrottslagstiftningen och ökad benägenhet att anmäla. Statistiken kan också påverkas av enstaka anmälningar med många brott. Det är en stor överrepresentation av anmälda våldtäktsbrott mot flickor och kvinnor (diagram 5.1). var av alla anmälda våldtäktsbrott riktade mot flickor och kvinnor. Totalt anmäldes 6 300 våldtäktsbrott mot flickor och kvinnor och 400 mot pojkar och män. Diagram 5.1 Anmälda våldtäktsbrott mot vuxna och barn 2010–2014 Källa: Nationella trygghetsundersökningen (NTU), (Brå) Arbetet har utvecklats, men brister finns Kommunernas och hälso- och sjukvårdens arbete med våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld har utvecklats enligt den nationella tillsynen 2014. Det finns dock stora skillnader mellan kommunerna och mellan olika verksamheter i hälso- och sjukvården. Tillsynen visar att det finns kommuner som utvecklat sitt arbete och t.ex. skapat särskilda verksamheter med personal med särskild kompetens inom området. I 50 av de 60 tillsynade kommunerna fann dock Inspektionen för vård och omsorg () brister och ställde krav på åtgärder. Se vidare utg. omr. 9 avsnitt 7.6.2. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhälles frågor (MUCF) har redovisat sitt uppdrag att ta fram kunskapsstöd som är inriktat på attityder och värderingar kring jämställdhet, mas- kulinitet och våld 2011−2014. Uppdraget har resulterat i ett antal publikationer om kunskap och metoder för förebyggande arbete. MUCF har också genomfört ett hundratal konferenser, utbildningar och föreläsningar för berörda yrkesgrupper. Myndigheten pekar i redovisningen bl.a. på att stereotypa könsföreställningar hos män kan vara en riskfaktor för våldsamt beteende. Det är brist på svenska utvärderingar av våldsförebyggande program som inriktas på att förändra normer kring maskulinitet och våld, men ett antal program har visat goda resultat i och . MUCF, som har ett uppdrag att sprida kunskap om dessa metoder, framhåller att våldsförebyggande arbete med fokus på män och maskulinitetsfrågor är ett angeläget utvecklingsområde. MUCF har vidare genomfört regeringsuppdrag inriktade på att förebygga övergrepp i föreningslivet (U2013/106/UF). Det sistnämnda har inriktats på en kartläggning av föreningslivets arbete för att förebygga sexuella kränkningar och övergrepp mot unga kvinnor och unga män samt stödmaterial bland annat i webbplatsen Gråzon Gränsfall Glasklart. Sammantaget har dessa uppdrag resulterat i förbättrade kunskaper om ungas utsatthet och om metoder för hur olika aktörer, däribland kommuner, skolor och föreningar bättre kan möta unga som har erfarenheter av utsatthet eller kränkningar inklusive sexuella kränkningar och övergrepp. Dessa kunskaper och metoder innebär att det har skapats bättre förutsättningar i kommunerna för att utveckla ett förebyggande arbete på dessa områden. har på uppdrag av regeringen tagit fram en vägledning för personal inom hälso- och sjukvården och för att förstärka personalens förutsättningar att upptäcka våldsutsatthet (S2012/02166/FS, S2012/04056/FS). har tagit fram rekommendationer om att personal vid hälso- och sjukvården bör fråga alla kvinnor inom mödrahälsovården och vuxenpsykiatrin om erfarenheter av våld samt ta upp frågan om våld i alla ärenden inom barn- och ungdomspsykiatrin. i lämnade en samlad redovisning av länsstyrelsernas arbete med att stödja samordningen i länen av insatser som syftar till att motverka mäns våld mot kvinnor, att barn bevittnar våld, hedersrelaterat våld och förtryck samt prostitution och människohandel för sexuella ändamål. i bedömer att samordningen mellan myndigheter och organisationer till stöd för enskilda har förbättrats genom satsningen. Enligt en enkät som länsstyrelserna skickat ut i alla län uppger av respondenterna att samordningen av insatser från olika aktörer förbättrats . Totalt är positiva till länsstyrelsernas stöd. Viktiga framgångsfaktorer i arbetet har enligt varit länsstyrelsernas etablerade roll som regionala samordnare, tydliga uppdrag, medel samt funktionen kvinnofridssamordnare. Åtgärder mot sexuellt våld Med stöd av regeringen startade och Sexualmedicin(CASM)vid 2012 en nationell hjälptelefon mot sexuellt våld. Män som upplever att de tappat kontrollen över sin sexualitet kan ringa för att få råd och stöd och hjälp till behandling. CASM rapporterade att hjälplinjen har cirka 20 samtal från i huvudsak personer med riskbeteende. ringer till hjälplinjen för att få vård. Regeringen har även gett stöd till CASM för att genomföra ett utbildningsprogram för yrkesverksamma inom hälso- och sjukvården som kommer i kontakt med personer som utövar eller riskerar att utöva sexuellt våld. I arbetet ska stor vikt läggas vid säkerheten för de kvinnor eller män och barn som samlever med de personer som ringer stopptelefonen eller som erbjuds behandling. Därtill ska insatsen bidra till att tillgodose kravet på lika vård oavsett bostadsort. CASM ska redovisa uppdraget till regeringen. Hedersrelaterat våld och förtryck inklusive äktenskap mot någons vilja Länsstyrelserna har –2014 fördelat till stöd för insatser mot hedersrelaterat våld och förtryck i länen. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Detta arbete har bidragit till att kunskapsnivån i landet ökat och blivit mer likvärdig. i har haft flera uppdrag som syftar till att motverka hedersrelaterat våld och förtryck. har redovisat ett antal fleråriga uppdrag. Dessa har bl.a. inneburit att har spridit information till unga om lagstiftning och vart de kan vända sig för att få stöd, bedrivit omfattande utbildningsinsatser till yrkesverksamma som möter målgruppen samt tagit fram en vägledning till kommuner om hur de genom lokal samverkan kan motverka hedersrelaterat våld och förtryck. Vägledningsarbetet har prövats i sex pilotkommuner i landet. Ar- betet har bl.a. bidragit till att bemötandet av brottsoffer utvecklats och att berörda myndigheter har blivit bättre på att upptäcka de som utsatts för hedersrelaterat våld och förtryck i varje pilotkommun. En stödtelefon har inrättats dit yrkesverksamma, ideellt verksamma och enskilda kan ringa för att få råd och vägledning i valet av akuta, förebyggande och uppföljande insatser. inkom samtal som rörde 255 personer i 187 ärenden. Samtalen handlar framför allt om flickor och unga kvinnor som utsätts för olika typer av våld, kränkningar, begränsningar och kontroll. Uppdraget ska slutredovisas . i rapporterade sitt uppdrag att ta fram vägledande material för hur myndigheter och verksamheter kan arbeta mot kvinnlig könsstympning (U2014/06594/JÄM). Vägledningen vänder sig till alla som arbetar med barn och unga inom förskola, skola, hälso- och sjukvård, socialtjänst, polis och den idéburna sektorn med konkreta förslag bl.a. på hur de i sitt yrkesutövande kan arbeta för att upptäcka flickor som är könsstympade eller är i riskzonen för att bli könsstympade. har också föreläst om könsstympning runt om i landet för yrkesverksamma samt tagit fram informationsfilmer som riktar sig till utsatta, yrkesverksamma och vårdnadshavare. har haft i uppdrag att bl.a. beräkna antalet flickor och kvinnor som är könsstympade eller riskerar att bli utsatta för könsstympning samt ta fram information om kvinnlig könsstympning anpassad till hälso- och sjuk- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 vårdspersonal (S2013/06130/FS). uppskattar att närmare 38 000 flickor och kvinnor i kan ha varit utsatta för någon typ av könsstympning, varav cirka 7 000 är flickor . Härtill har man uppskattat att antalet flickor som riskerar att utsättas för könsstympning uppgår till omkring 19 000. har definierat riskpopulationen som flickor födda i av en kvinna som är född i ett land där könsstympning är vanligt förekommande. Som en del i uppdraget har tagit fram kompetenshöjande material till personal i hälso- och sjukvården som möter flickor och kvinnor som blivit eller riskerar att bli könsstympade samt handledningsmaterial för samhällskommunikatörer i deras möte med nyanlända till . Insatser riktade till personer som utövat våld har rapporterat ett uppdrag om att utveckla insatser till personer som utövat våld. har bl.a. tagit fram en metod för partnerkontakt, vilket innebär att den som utsatts för våld får ett erbjudande om kontakt i samband med att den som utövat våld får behandling. arbetar nu med att sprida kunskap om metoden till kommunerna. Se även utg. omr. 9 avsnitt 7.6.2. Utredningen med uppdraget att föreslå en samlad nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor lämnade sitt slutbetänkande (Nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck, SOU 2015:55). Utredaren föreslår ett ramverk med uppföljningsbara mål som syftar till att det våldsförebyggande och stödjande arbetet samordnas, effektiviseras och kvalitetssäkras. Utredningen är på remiss. Insatser mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål I i redovisning av sitt arbete mot prostitution och människohandel (U2013/06850/JÄM) beskriver att den fungerar som motor för det arbete som bedrivs mot prostitution och människohandel i . Detta gäller särskilt arbetet med att få samverkan mellan relevanta aktörer att fungera i direkta ärenden. Det svenska systemet förutsätter att respektive myndighet genom sin linjeverksamhet arbetar effektivt med dessa frågor. Arbetet är dock mycket komplext och fenomenet förekommer inte frekvent i de flesta kommuner och län. samordnande och konsultativa roll blir viktig eftersom det innebär att det finns spetskompetens att tillgå genom hela processen. i redovisade ett uppdrag om prostitutionens utveckling och omfattning i (U2013/06848/JÄM). I sin rapport konstaterar att med de metoder som finns tillgängliga går det inte att uppskatta den exakta omfattningen i . Enligt befolkningsstudien som genomfördes är andelen personer som köpt och sålt sexuella tjänster relativ . av svenska män mellan uppger att de har köpt sexuella tjänster i sitt liv. Andelen som köpt sexuella tjänster är , vilket är en låg siffra jämfört med andra nordiska och europeiska länder. De som uppger att de köpt sexuella tjänster är uteslutande män. Andel personer som uppgett att de i sitt liv sålt sexuella tjänster var enligt samma studie. Enbart män uppger detta, vilket stämmer överens med tidigare mätningar där något fler män än kvinnor uppger sig ha erfarenhet av att sälja sexuella tjänster. Detta kan eventuellt förklaras av att kvinnor med annan nationalitet än svensk och som vistas i tillfälligt, utgör en betydande andel av säljarna och de nås inte i befolkningsstudier på det här området. Därför kan män bli överrepresenterade i befolkningsundersökningar. Stödet för förbudet mot köp av sexuella tjänster i befolkningsstudien är högt sedan flera mätningar tillbaka. är positiva till förbudet i den senaste mätningen. Gatuprostitutionen har mer än halverats . Uppskattningar tyder på att gatuprostitutionen är relativt . Antalet annonser på nätet om försäljning av sexuella tjänster har ökat. Enligt finns det dock inget som pekar på att antalet individer i prostitution skulle ha ökat. människohandelsutredning (dir. 2014:128, 2015:6) utreder frågan om undantag från kravet på dubbel straffbarhet för köp av sexuell tjänst i annat land. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag . Jämställdhetsintegrering är en av de viktigaste prioriteringarna för att utveckla och genomföra jämställdhetspolitiken. Regeringens höga ambitioner för jämställdhet innebär att jämställdhetsperspektivet ska finnas med i politikens utformning på bred front, så att politiken på alla områden bidrar till att hämmande könsroller och strukturer bekämpas. Jämställdhetsintegrering utgår från insikten om att jämställdhet skapas där resurser fördelas, beslut fattas och normer skapas. bedrivs ett intensifierat arbete med jämställdhetsintegrering av centrala beslutsprocesser vid alla departement. SCB:s kvantitativa uppföljning av arbete med jämställdhetsintegrering i visar att resultatet är något bättre , eller likvärdigt med, föregående år (S2015/03147/JÄM). En tydlig förbättring har skett vad gäller jämställdhetanalyser i kommittédirektiv där av alla relevanta direktiv uppfyller kraven (jämfört föregående år). Ett utvecklingsarbete med jämställdhetsbudgetering för att stärka jämställdhetsperspektivet i budgetprocessen har startat . I genomförandet av en feministisk politik är jämställdhetsbudgetering ett strategiskt redskap för att uppnå de målsättningar regeringen har om ett mer jämställt samhälle. För att stärka myndigheternas arbete med jämställdhetsintegrering har utvecklingsprogrammet för jämställdhetsintegrering i staten (JiM) utökats från 18 myndigheter till att omfatta 41 myndigheter. Berörda myndigheter fick i respektive regleringsbrev i uppdrag att redovisa en plan för jämställdhetsintegrering som ska genomföras under 2016-2018. där Nationella sekretariatet för genusforskning finns, har fortsatt uppdrag att stödja myndigheternas arbete (U2014/07490/JÄM). inkom 18 myndigheter med rapporter avseende resultatet av det arbete med jämställdhetsintegrering som myndigheterna bedrivit inom ramen för JiM (U2013/00377/JÄM). Enligt rapporterna har uppdragen lett till följande resultat hos myndigheterna, men i varierande grad och omfattning. –identifierat problem med ojämställdhet inom sina områden och konkretiserat hur 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 myndighetens verksamhet kan bidra till de jämställdhetspolitiska målen, –jämställdhetsintegrerat sina system för styrning och ledning. Exempelvis har styrning och uppföljning utvecklats så att jämställdhetsintegrering är en del av den ordinarie planeringsprocessen, kopplat till övergripande mål för myndigheten, –ökat kunskapen om jämställdhetsintegrering hos chefer och medarbetare. Exempelvis har utbildat all personal. Vidare har , och integrerat jämställdhet i internutbildningar, –utvecklat rutiner för att beakta jämställdhet vid bidragsgivning (exempelvis Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, samt ), –utvecklat nya rutiner för ärendehantering och kundservice. Exempelvis har tagit fram ett metodstöd för att fråga om våld mot kvinnor i sjukpenningärenden samt –beaktat jämställdhet vid planering av nya verksamheter. Exempelvis har beslutat att Musik och ska vara normkritiskt och genusmedvetet vid öppnandet 2016. Nationella sekretariatet för genusforskning vid hade –2014 i uppdrag att stödja myndigheternas arbete. Sekretariatet har redovisat uppdraget och analyserat resultatet av de berörda myndigheternas arbete (S2015/03724/JÄM).