prop · H203101 · 2015-04-15 00:00:00 — Inkomsterna avser andelar av intäkter på de exportaffärer som förvaltar (Gripenkontraktet) och likvidation av två bolag, Ersättningsmark i och . Under inkomsttypen Återbetalning av lån redo- visas återbetalningar av olika typer av lån där den största delen är återbetalning av studiemedel. Tabell 2.16 Återbetalning av lån Återbetalning av lån lägre än föregående år Utfallet på inkomsttypen uppgick till , vilket är (10,) lägre än beräknat i statens budget och (14,) lägre än 2013. Inkomsttypen Kalkylmässiga inkomster består av vissa amorteringar och statliga pensions- avgifter. Tabell 2.17 Kalkylmässiga inkomster Inkomsterna uppgick till , vilket är (3,) lägre än beräknat i statens budget . Utfallet för statliga pensionsavgifter blev , vilket är (4,) lägre än beräknat i statens budget. De statliga pensionsavgifterna minskade Inkomsterna av statliga pensionsavgifter uppgick totalt till . Avgifterna för statlig tjänstepensionering upp- gick till , medan den särskilda löneskatten på pensionskostnader uppgick till . Administra- tionskostnaderna för det statliga tjänstepen- sionssystemet blev . Jämfört med föregående år har avgifterna minskat med (0,). Tabell 2.18 Statliga pensionsavgifter Bidrag m.m. från EU Inkomsterna under inkomsttypen Bidrag m.m. från EU omfattar bidrag från olika EU-fonder inom EU:s budget. De största enskilda bidragen finansieras av Europeiska regionala utveck- lingsfonden, Europeiska socialfonden och Europeiska jordbruksfonder. Bidragen är främst kopplade till utgifter på anslag inom utgifts- områdena 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, 19 Regional tillväxt, 22 Kommunikationer samt utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Bidragen avser vanligen fleråriga projekt där ersättningarna från EU ökar i takt med att projekten arbetar upp sina kostnader. Tabell 2.19 Bidrag m.m. från EU Bidrag från EU till Bidrag från EU till Övriga bidrag från EU Bidrag m.m. från EU Inkomsterna uppgick till och är därmed (4,) lägre än beräknat i statens budget . Jämfört med 2013 blev bidragen från EU (15,) högre. Bidragen från högre än 2013 men lägre än beräknat i statens budget Bidragen från var , vilket är lägre än beräknat i statens budget . Jämfört med ökade bidragen från med (8,). Bidragen från EU till landsbygdsutvecklingen uppgick till 1 945 miljoner, vilket är 1 891 mil- joner kronor lägre än beräknat. Anledningen är främst att bidrag för landsbygdsutveckling –2020 kommer att betalas från EU först . Jämfört med ökade bidragen med . Orsaken är främst att många projekt avseende programperioden –2013 slutredovisades . Övriga bidrag från Europeiska garantifonden för jordbruket blev högre än vad som beräknats i statens budget. Löpande redovisningar till (garanti- och landsbygdsfonderna) sker i euro vilket innebär att bär kursrisken. uppgår kursvinsten för de belopp EU betalade till till ca . Den främsta orsaken till vinsten är att gårdsstödet för utbetalats med kursen per euro som den svenska kronan minskade något i värde mot euron när inbetalningar inkom från EU för förskotterade stöd. Högre inkomster från regionala utvecklingsfonden och socialfonden Bidragen från Europeiska regionala utveck- lingsfonden blev , vilket är (17,) högre än beräknat i statens budget . Jämfört med ökade intäkterna med . är 1 102 miljoner kronor () högre än i budgeten och högre än 2013. Orsaken till de högre utfallen är att fler projekt än väntat avseende programperioden –2013 slutredo- visades . Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet Denna inkomsttyp omfattar tillkommande EU-skatter och utjämningsavgifter för LSS-kostnader [lagen (1993:387) om stöd- och service för vissa funktionshindrade]. Dessutom ingår olika avräkningar som avser dels intäkter som förs till fonder, dels kompensation för mervärdesskatt till statliga myndigheter och kommuner. Tabell 2.20 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet Intäkter som förs till I statens budget beräknades avräk- ningarna uppgå till -. Utfallet blev -. Skillnaden mot beräkningen i statens budget blev alltså - . Orsaken är främst högre kompensation för mervärdesskatt till kom- munerna. Jämfört med 2013 minskade Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet med , vilket bl.a. beror på att de tillkommande skatter som bidrar till att finansiera EU-avgiften blivit högre. Orsaken är främst att EU- kommissionen gjort ett högre uttag av den BNI- baserade avgiften och den mervärdesskatte- baserade avgiften i avvaktan på realisering av rabatt för perioden –2020. Åt motsatt håll går avräkningarna för kompensation för mervärdesskatt till kommunerna som ökat med . Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Denna inkomsttyp omfattar utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonton. De flesta av de krediteringar som tidigare kredi- terades skattekonto har numera upphört eller flyttats till utgiftssidan i statens budget. Tabell 2.21 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto 2.3Utgifter i statens budget 2014 Utgifterna i statens budget är indelade i 27 utgiftsområden. Därutöver ingår även posterna Förändring av anslagsbehållningar, Riksgälds- kontorets nettoutlåning och Kassamässig korri- gering på budgetens utgiftssida. Posten förändring av anslagsbehållningar används endast vid budgetering. Utfallet påverk- ar anslagsbehållningarna för respektive anslag. Skillnaden mellan utfallet och de medel som anvisades av i statens budget redovisas i tabell 2.22. sammanställde statens budget . har beslutat om justerade anslagsnivåer, efter förslag om ändring- ar från regeringen. Totalt anvisade medel för budgetåret är summan av det som ursprungligen anvisades och det som anvisats efter beslut om ändringar av budgeten. 2.3.1Utgifter i statens budget – sammanfattning I tabell 2.22 jämförs utfallet för utgifterna, dvs. den faktiska förbrukningen, dels med ursprung- ligen anvisade medel, dels med totalt anvisade medel. En högre förbrukning än anvisade medel möjliggörs genom att utnyttja ett eventuellt ingående anslagssparande, eller anslagskredit. Tabell 2.22 Utgifter i statens budget 2014 Skatt, tull och exekution Hälsovård, sjukvård och social Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och Kultur, medier, trossamfund och 18Samhällsplanering, bostads- försörjning och byggande samt Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Summa utgifter i statens budget De totala utgifterna blev lägre än anvisat Utfallet för utgifterna i statens budget uppgick till . Det är 3 274 mil- joner kronor (0,) lägre än vad som anvisats i den ursprungliga budgeten. ande till det totalt anvisade beloppet, den ursprungliga budgeten och de ändringar i budgeten som beslutat om, blev utgifterna lägre. Den största skillnaden mellan det totalt anvisade beloppet och utfall är utgifterna för Statsskulds- räntor m.m. som blev lägre än anvisat. Utgifterna inom flera andra utgiftsområden blev i stället högre än anvisat. Fler asylsökande och fler sjuka medför högre utgifter än anvisat Inom utgiftsområde 8 Migration uppgick utgifterna till , vilket är (26,) högre än i statens budget . Det beror framför allt på att antalet asylsökande ökade mer än beräknat. Efter beslut om ändringar i budgeten anvisades ytterligare . För utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning blev utgif- terna , vilket är 2 516 mil- joner kronor högre än vad anvisade. Det beror bl.a. på att fler personer fick sjukpenning, aktivitets- eller sjukersättning än beräknat i statens budget. beslutade därför att anvisa ytterligare . Färre arbetslösa och studerande än beräknat medför lägre utgifter än anvisat Inom utgiftsområdet 14 Arbetsmarknad och arbetsliv blev utfallet , vilket är lägre än vad som anvisades av i statens budget . Det beror till största del på att antalet arbetslösa blev färre än beräknat. Det beror också på att antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska program minskade mer än beräknat. Dessutom minskade antalet företagskonkurser och företagsrekonstruktioner , vilket medför lägre utgifter för lönegarantiersättning. Inom utgiftsområdet 15 Studiestöd blev utfallet , vilket är lägre än vad som anvisades i den ursprungliga budgeten. Det beror framför allt på att antalet studerande blev färre än beräknat. Utgifterna inom utgiftsområde 26 Stats- skuldsräntor m.m. uppgick till , vilket är lägre än vad som anvisades i den ursprungliga budgeten. Den huvudsakliga orsaken till skillnaden är större inkomster från överkurser vid emission än beräknat. EU-avgiften högre än anvisat - kompenseras delvis 2015 Avgiften till Europeiska unionen uppgick till , vilket är högre än vad anvisat. har detta initialt motsvarats av minskade betalningar från till EU om 2 804 mil- joner kronor. Kärnavfallsfondens minskade placeringar och svenska kraftnäts ökade lån ger högre nettoutlåning Utfallet på posten netto- utlåning blev högre än anvisat. Det beror bl.a. på att Kärnavfallsfonden minskade sina placeringar i som ökade lånen i . Tabell 2.23 Utfallet för statens budget 2013–2014 Skatt, tull och exekution Hälsovård, sjukvård och Kultur, medier, Utgifterna minskade till följd av större (6,) 2013 och 2014. nettout- låning minskade med (77,), till stor del beroende på engångs- effekter . Utgifterna för utgiftso- mråde 26 Statsskuldräntor m.m. blev (80,) lägre än 2013. Inom flera andra utgiftsområden blev utgifterna högre. Högre utgifter för allmänna val Utgifterna för utgiftsområde 1 blev (9,) högre än 2013. inföll val till Europaparla- mentet, riksdag, kommun- och landstings- fullmäktige, vilket ökade utgifterna. Inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning minskade i stället utgifterna med (12,). Det beror på att , , gjorde en engångsutbetalning till Europeiska investerings- banken (EIB). Flygplanet 39 E medför högre utgifter för staten Utgifterna för utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap ökade med 2 567 mil- joner kronor (5,). Det beror framför allt på högre utgifter för anskaffning och utveckling av flygplanet 39 E. Även utgifterna för utgiftsområde 8 Migration blev högre än 2013. Ökningen uppgår till (27,) och beror på att antalet asylsökande till har ökat. Utgifterna för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjuk- vård och social omsorg ökade med 2 595 mil- joner kronor (4,). Kostnaderna för statlig assistansersättning ökade med 1 338 mil- joner kronor (6,) och Bidrag till läkemedelsförmånerna ökade med (3,). Ökade utgifter för sjukpenning Även utgifterna för utgiftsområde 10 Ekono- misk trygghet vid sjukdom och funktionsned- sättning blev högre än 2013. Utgifterna inom utgiftsområdet ökade med (2,). Ökningen beror bland annat på att fler erhåller sjukpenning och att fler får sjukpenning . Utgifterna för föräldraförsäkringen ökade Inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn ökade utgifterna med (2,). Utgifterna för föräldraförsäkringen ökade med (2,), eftersom både ersätt- ningen per dag blev högre och antalet uttagna dagar blev fler än 2013. Fler kommunmottagna ger högre utgifter Utgifterna för utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet ökade med (38,), vilket beror på att kommunerna tagit emot fler flyktingar 2014 jämfört med föregående år. Utgifterna för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv blev (4,) lägre än 2013, vilket till stor del beror på att antalet deltagare i program med Antalet arbetslösa är i princip oförändrat mellan åren. Kapitaltillskott till ESS ger ökade utgifter Inom utgiftsområde 16 Utbildning och universi- tetsforskning ökade utgifterna med 2 935 mil- joner kronor (5,). En av orsakerna till det högre utfallet är ett kapitaltillskott med till , vilket är en ökning med jämfört med . Utgifterna för utgiftsområde 22 Kommuni- kationer ökade med (5,). Till stor del beror ökningen på att järnvägsinvesteringarna i nationell plan ökade. Kommunerna kompenseras för sänkt skatt till pensionärer Utfallet för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner ökade med (5,). Det beror framför allt på ekonomiska regleringar för att kompensera kommuner och landsting för sänkt skatt till pensionärer. Reformen ger minskade skatte- intäkter till kommuner och landsting. Utgifterna för statsskuldsräntor historiskt låga Inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. minskade utgifterna med (80,). Utgifterna är historiskt låga och minskningen beror till stor del på inkomster efter överkurser vid emission. Engångseffekter påverkar jämförelsen i nettoutlåningen minskade netto- utlåning med (77,1 pro- cent). Det beror framför allt på att lånen till ökade med 2013. ökade behållningen på stabi- litetsfondens konto med , vilket minskade nettoutlåningen . 2.3.2Förklarande faktorer till avvikelserna mot budgeten Utgifterna i statens budget blev lägre än den budget som ursprungligen fastställde. I detta avsnitt redo- visas hur stor del av denna skillnad som beror på reviderade bedömningar dels av de makro- ekonomiska förutsättningarna, dels av antalet personer som tar emot ersättning från olika transfereringssystem (volymer). Vidare redo- visas hur stor del av skillnaden som beror på nya beslut. Det gäller sådana beslut som fattats av , regeringen eller . Reste- rande skillnad beror på andra förklaringsfaktorer och redovisas i kategorin Övrigt. Skillnaderna fördelas också på Utgiftsområden exkl. räntor, Statsskuldsräntor m.m. och nettoutlåning. Resultatet sammanfattas i följande tabell och kommenteras därefter. Tabell 2.24 Förklarande faktorer till skillnaden mellan utfall och budget -2,2 -18,8 -18,7 -3,3 -17,4 1Utgiftsområden som omfattas av det statliga utgiftstaket. 2Under Utgiftsområden, exkl. räntor ingår förändring av anslagsbehållningar enligt ursprunglig budget. 3Riksgäldskontorets nettoutlåning och den kassamässiga korrigeringsposten. Skillnader till följd av reviderade bedömningar av antalet personer som tar emot ersättning från olika transfereringssystem (volym) Utgifterna blev högre än i statens budget till följd av ändrade volymer, vilket i första hand förklaras av utvecklingen inom två utgiftsområden. Fler personer än beräknat i statens budget erhöll sjukpenning och sjuk- och aktivitets- ersättning 2014. Det är den huvudsakliga förklaringen till att utgifterna under utgifts- område 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp blev högre än i den beslutade budgeten. Det genomsnittliga antalet inskrivna asyl- sökande personer i mot- tagande uppgick till ca 64 000 personer 2014, vilket är fler än beräknat. Det är den huvudsakliga förklaringen till att utgifterna under utgiftsområde 8 Migration blev högre än i den beslutade budgeten. blev utgifterna under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd lägre än i statens budget, vilket främst förklaras av att biståndsutgifterna kan användas för att finansiera högre utgifter för ersättningar och bostadskostnader för asyl- sökande i enlighet med de definitioner som utfärdas av DAC. Utgifterna under utgiftsområde 15 Studiestöd blev 1 miljard lägre än anvisat, vilket i första hand beror på att färre studerande än beräknat, , hade rätt till den högre bidragsnivån i studiestödssystemet. Skillnader till följd av reviderade bedömningar av den makroekonomiska utvecklingen Skillnader till följd av ändrade makroekonomiska förutsättningar medförde att utgifterna blev lägre än i statens budget. Skillnaden återfinns framför allt på anslaget för statsskuldsräntor, som under denna kategori blev lägre än i statens budget. Det beror främst på betydligt högre inkomster av överkurs vid emission, 15,2 mil- jarder kronor högre än beräknat i budgeten. Sådana överkurser uppstår när Riksgälds- kontoret emitterar obligationer med kupong- räntor som överstiger de aktuella marknads- räntorna. Detta innebär endast en omfördelning av räntebetalningar över tiden. Överkurserna blev ovanligt stora 2014 till följd av de exceptionellt låga marknadsräntorna. Ränte- anslaget påverkas av många tekniska faktorer som beror på upplånings- och skuldförvaltningsteknik. Hela skillnaden för statsskuldsräntorna klassificeras som makro- beroende, utom den del som är en följd av ett annat lånebehov än beräknat. Denna skillnad, som endast var marginell, redovisas under kategorin Övrigt. Utgifterna för nettout- låning blev, som följd av ändrade makro- förutsättningar, högre än i statens budget. Det beror främst på att en svagare krona än beräknat har medfört att lån i ökat mer än väntat när lån refinansierats till en högre dollar- respektive eurokurs än den ursprungliga. Utgifterna för utgiftsområdena, exkl. utgifts- område 26 Statsskuldsräntor m.m., blev lägre än i statens budget beroende på ändrade makroekonomiska förut- sättningar. Det förklaras i första hand av att färre personer erhöll arbetslöshetsersättning eller deltog i ett arbetsmarknadspolitiskt program som berättigade till aktivitetsstöd än vad som antogs vid budgeteringen, vilket har medfört lägre utgifter under utgiftsområde 14 Arbets- marknad och arbetsliv. Tabell 2.25 Makroekonomiska förutsättningar från föregående år: BNP (fasta priser) 1 -0,4 KPI (årsgenomsnitt) 1 -0,2 -1,1 -1,2 Arbetslöshet, 15–74 år, procent av arbets- kraften 1, 2 -0,2 SEK/Euro 3 -0,6 -1,0 2Exklusive heltidsstuderande arbetssökande. Skillnader till följd av beslut De totala utgifterna blev högre än i statens budget till följd av beslut fattade av , regeringen eller Riks- banken. Utfallet för samtliga utgiftsområden, exkl. utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m., blev till följd av beslut högre än beräknat i budgeten. Det förklaras i första hand av att anvisade ytterligare till utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap mot bakgrund av uteblivna intäkter från avseende medfinansiering för anskaffning och utveckling av JAS 39 E. Vidare anslog ytterligare medel till lång- siktiga åtgärder för landbygdens utveckling under utgiftsområde 23 Areella näringar, lands- bygd och livsmedel. nettoutlåning blev högre till följd av beslut, vilket avsåg lån i Riksgälds- kontoret. Lånevolymen i dollar utökades något, vilket klassificeras under kategorin Beslut. Under kategorin klassificeras sådana förändringar av lån som beror på att lån refinansieras till en annan växelkurs än den ursprungliga. Skillnader till följd av övriga orsaker Utgifterna blev högre än i statens budget på grund av övriga orsaker. nettoutlåning (inkl. kassamässig korrigering) blev högre, medan utgiftsområdenas utgifter (exkl. räntor) blev högre. Utgifterna under utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen blev högre än vad som anvisades i statens budget av övriga orsaker. Det förklaras av revideringar av medlemsstaternas faktiska BNI- och mervärdes- skattebas –2013 samt av sent beslutade ändringsbudgetar i EU . Inom flera utgiftsområden blev utgifterna lägre än anvisat till följd av övriga orsaker, framför allt under områdena 6 Försvar och samhällets krisberedskap, 7 Internationellt bistånd, 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, 16 Utbildning och universitetsforskning. I avsnitt 2.4 Utfall per utgiftsområde finns detaljerade kommentarer till skillnaden mellan utfall och anvisat belopp i den ursprungliga budgeten. Enligt 3 kap. 12 § budgetlagen får regeringen besluta att medel på ett anvisat anslag inte ska användas, om det är motiverat av särskilda omständigheter i en verksamhet eller av stats- finansiella eller andra samhällsekonomiska skäl. har regeringen dragit in anslagsmedel på totalt . Det är 6 429 mil- joner kronor mer än 2013. De 26 största indragningarna, som översteg , svarar för av totalbeloppet . I tabell 29 redovisas samtliga indragningar som är större än . De flesta indragningarna av anslagsmedel rör Den näst största indragningen gjordes av medel på anslaget för bidrag till arbetslöshets- Tabell 2.26 Indragningar 2014 Avgifter till internationella organisationer Bidrag till folkhälsa och sjukvård Stimulansbidrag och åtgärder inom Ersättning för vanvård i den sociala barn- Sjukpenning och rehabilitering m.m. Etableringsersättning till vissa nyanlända Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare Bidrag till arbetslöshetsersättning och Utveckling av skolväsendet och annan Fortbildning av lärare och förskolepersonal Statligt stöd till vuxenutbildning Särskilda utgifter inom universitet och Intervention för jordbruksprodukter m.m. Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Enligt 3 kap. 8 § budgetlagen får ett anslag tillfälligt överskridas genom att en kredit, motsvarande högst av det anvisade anslaget (anslagskredit), tas i anspråk. Året därpå ska tillgängliga medel reduceras med ett belopp som motsvarar den utnyttjade anslagskrediten. Med bemyndigande får regeringen även besluta att ett anslag får överskridas, om det är nödvändigt för att täcka särskilda utgifter i en verksamhet. Utgifterna ska inte ha varit kända då anslaget anvisades. Regeringen får även fatta beslut om att överskrida ett anslag för att uppfylla ett av beslutat ändamål med anslaget. Regeringen beslutade om ett medgivet överskridande . Tabell 2.27 Medgivna överskridanden kronor på anslaget 1:1 Avgiften till Europeiska unionen som ligger under utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen. Regeringen medgav i beslut att Fi2014/4150). medgivna överskridandet utnyttjades 273 mil- joner kronor. har inget anslag överskridits utan medgivande från regeringen. Anslagen redovisas i tabeller som i första hand visar utfallet för de största anslagen inom respektive utgiftsområde. Tabellerna visar även anslag vars utfall avviker från statens budget med . Anslag som anvisats visas dock bara om utfallet avviker . För varje utgiftsområde kommenteras först skillnader mellan ursprungligen budgeterade belopp och utfall. Därefter jämförs även utfallet med utfallet . En redovisning av samtliga anslag finns i bilaga 2. Förutom anslagsutfallet redovisas per utgiftsområde hur regeringen har utnyttjat beställningsbemyndiganden samt bemyndigan- den avseende statlig utlåning, garantier, inomstatliga lån och övriga krediter. Även hur bemyndiganden att lämna kapitaltillskott till bolag eller utvecklingsbanker har utnyttjats redovisas. Flertalet av bemyndigandena utgörs av årliga bemyndiganden som lämnar i samband med besluten om statens budget och om ändringar i denna. I redovisningen hänvisas inte till riksdagsbeslutet i de fall ett bemyn- digande har lämnats i samband med besluten om statens budget eller i beslut om ändring i budgeten . Om däremot ett bemyndigande har lämnats görs en hänvisning till riksdagsbeslutet. En redovisning av samtliga beställningsbemyndiganden finns i bilaga 3. Efter de 27 avsnitten om de olika utgifts- områdena följer en redogörelse för posterna Förändring av anslagsbehållningar (avsnitt 2.4.28), nettoutlåning (avsnitt 2.4.29), och Kassamässig korrigering (avsnitt 2.4.30). Alla dessa poster hör till budgetens utgiftssida. Avslutningsvis redovisas även Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget (avsnitt 2.4.31). I följande avsnitt (2.4.1–2.4.27) presenteras utfallet per utgiftsområde. Här ges en samlad bild över hur regeringen har utnyttjat de finansiella befogenheter som regeringen har inom respektive utgiftsområde. Tabell 2.28 UO 1 Anslag Kungliga hov- och slottsstaten -0,1 ledamöter och partier m.m. -0,7 -2,0 -12,4 Allmänna val och demokrati -0,3 -8,5 -0,4 Utgiftsområdet omfattar utgifter för stats- chefen, och . Även utgifter för bl.a. länsstyrelserna, allmänna val och stöd till politiska partier ingår i utgiftsområdet Utfallet uppgick till , vilket är (0,) högre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med ökade utgifterna med (9,). Lägre utgifter för fastigheter än budgeterat Utfallet för anslaget 2:3 fastighets- anslag blev , vilket är (12,) lägre än anvisat i budgeten. Det låga utfallet beror i huvudsak på lägre kostnader än planerat för underhållsåtgärder och avskrivningskost- nader. har byggnadsarbetet i och med renoveringen av fastigheten färdig- ställts. Renoveringen av , som ligger i i , påbörjades .