prop · H30369 · 2015-12-17 00:00:00 — Offentlig upphandling pekas ofta ut som ett riskområde för korruption. som är tillsynsmyndighet för offentliga upphandlingar, spelar därför en viktig roll för att bidra till att förebygga korruption och Den ideella näringslivsorganisationen () ska verka för god sed i näringslivet och samhället i övrigt motverka användningen av mutor och andra otillbörliga förmåner. 2012 förvaltar IMM en kod om gåvor, belöningar och andra förmåner i Skr. 2015/16:69 näringslivet, som ska ses som ett komplement till den nya mutbrottslagstiftningen. Koden är i princip strängare än regler och omfattar alla bokföringsskyldiga företag, inklusive offentligt ägda bolag, samt alla typer av förmåner. I statens ägarpolicy och riktlinjer för företag med statligt ägande hänvisas till IMM:s kod som ett sätt att agera föredömligt inom områdena antikorruption och affärsetik. Bland övriga insatser kan nämnas att har bidragit till att vidareutveckla och driva en webbaserad anti-korruptionsportal (). Portalen ger information om korruptionsrisker i över 100 länder med bl.a. aktuell lagstiftning, bedömningar när det gäller enskilda länder och ett e-utbildningsprogram. –säkerställa att det straffrättsliga regelverket för juridiska personer är effektivt, ändamålsenligt och modernt samt anpassat till EU- rättsliga och övriga internationella åtaganden. antogs ett direktiv med ändringar i EU:s redovisningsdirektiv beträffande rapporteringen av icke-finansiell information och mångfaldspolicy. Enligt direktivet måste stora företag som är företag av allmänt intresse med minst 500 anställda avkrävas en hållbarhetsrapport. Den ska innehålla upplysningar om miljö, sociala förhållanden, personal, respekt för mänskliga rättigheter och motverkande av korruption. Direktivet föreskriver också att stora börsnoterade företag ska upplysa om mångfaldspolicyn för styrelsen. Upplysningarna ska omfatta en beskrivning av mångfaldspolicyn när det gäller aspekter som t.ex. ålder, kön, utbildning och yrkesbakgrund. har utarbetat en promemoria med förslag på hur direktivet ska genomföras i svensk rätt (Företagens rapportering om hållbarhet och mångfaldspolicy, Ds 2014:45). I promemorian föreslås att rapporteringskravet ska riktas mot fler företag än vad direktivet kräver. Samhällsnyttan av rapportering från en vidare krets av företag bedöms vara stor. I hållbarhetsfrågor finns flera starka intressenter, t.ex. investerare, konsumenter och miljöorganisationer. De ges genom hållbarhetsrapporteringen möjlighet att fatta informerade beslut om vilka företag de vill investera i, låna ut pengar till eller handla med. Den nya lagstiftningen föreslås börja tillämpas för det räkenskapsår som inleds närmast efter . Det innebär för de flesta företagen att rapportering enligt de nya kraven kommer att ske . promemoria har remissbehandlats och utfallet är i allt väsentligt positivt. Departementet har arbetat vidare med förslagen. Målsättningen är att en proposition ska lämnas över till . lägga fram en proposition om företagens rapportering om hållbarhet och mångfaldspolicy, stimulera och uppmuntra företagens arbete med hållbarhetsfrågor och rapportering av detta arbete. 6 Politik för hållbart värdeskapande I detta avsnitt redogörs för regeringens arbete med hållbart företagande inom en rad centrala politikområden. 6.1Hållbart företagande i näringspolitiken och regionala tillväxtpolitiken Hållbarhet är en av näringslivets stora utmaningar och möjligheter framöver oavsett bransch, företagsstorlek eller geografisk placering. sker en omfattande resursförbrukning, mer än naturen kan producera, för att tillverka produkter, där värdefulla råvaror allt för snabbt blir till avfall och där den ohållbara hanteringen leder till ökade klimatförändringar och andra samhällsutmaningar. Regeringen ser vikten av att detta linjära flöde blir cirkulärt. En cirkulär ekonomi, till skillnad mot dagens linjära ekonomi, säkerställer förbättrade flöden av varor och tjänster, att t.ex. avfall hanteras som en resurs, att produkter designas för att kunna återanvändas eller återvinnas med hög kvalitet inom ramen för giftfria kretslopp, samt att produktion och transporter sker med förnyelsebara bränslen. En cirkulär ekonomi bidrar till ökad resurseffektivitet, som den skapar ett bättre samhälle för människor att leva i. För att möta utmaningarna och främja ett konkurrenskraftigt näringsliv krävs stora förändringar i näringslivet, såväl strukturella som kulturella. En hållbar och cirkulär ekonomi kräver affärsmodeller, system och metoder som främjar återanvändning, återvinning, förändrad och förbättrad teknik och ekosystemförvaltning, förnybara energikällor samt utfasning av farliga ämnen. Inom ramen för EU:s flaggskepp och färdplan för resurseffektivitet som antogs 2011, har kommissionen presenterat ett nytt meddelande om cirkulär ekonomi . Dagens och framtidens samhällsutmaningar utgör en möjlighet för utveckling av socialt och ekologiskt hållbara produkter, tjänster och tekniklösningar. Den växande efterfrågan på sociala, hållbara och resurseffektiva produkter och tjänster skapar affärsmöjligheter för svenska företag. Innovation och utmaningsdriven affärsutveckling har potential i alla branscher och kan bidra till sysselsättning i både stads- och landsbygdsregioner. Det är därför viktigt att främja utvecklingen av små och medelstora företag som vill utveckla ett mer hållbart företagande. Detta ska ske både genom att hållbart företagande ingår i centrala strategiprojekt, men även genom att hållbart företagande blir en naturlig del i det befintliga företagsfrämjande systemet. Exempelvis ingår det i uppdrag att främja hållbar näringslivsutveckling även att stärka och stötta hållbart företagande hos små och medelstora företag. Regeringen eftersträvar inte bara att främja hållbart företagande på företagsnivå, utan även att det statliga företagsfrämjandet utformas på ett hållbart sätt. En mångfald av företag och företagare är viktig för näringslivets konkurrenskraft, förnyelse och hållbarhet. Därför vill regeringen ta vara på erfarenheterna från de riktade insatser som genomförts för t.ex. kvinnors, utrikesföddas och ungas företagande för att säkerställa ett hållbart företagsfrämjande. Den nationella strategin för ett företagsfrämjande på lika villkor som i samverkan med har tagit fram är en god utgångspunkt. beslutade regeringen om en nationell strategi för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020, och just nu pågår flera omfattande strategiprojekt bl.a. för nyindustrialisering och digitalisering och hållbar konsumtion. Såväl livsmedelssektorn som skogsbranschen adresseras också inom ramen för nationella program och strategier. Hållbarhetsaspekten är en integrerad del av dessa strategier och projekt. Komplexiteten i utmaningarna ställer krav på ökad samverkan mellan aktörer på olika nivåer. För att ta till vara forskning och utveckling, nya hållbara affärsmöjligheter och innovationer är det även betydelsefullt att främja samverkansprojekt mellan universitet, högskolor, forskningsinstitut, forskningsparker, näringsliv och offentlig sektor. Innovation och nya affärsmodeller inom näringspolitiken Att möta samhälls- och hållbarhetsutmaningar på nya sätt, med ny affärslogik eller nya affärsmodeller kan vara viktiga element i hur företagande kan bidra till ekonomisk, social och ekologisk hållbar utveckling. Det kan t.ex. ske genom sociala innovationer och socialt entreprenörskap som syftar till att skapa social nytta eller möta specifika samhällsutmaningar genom nya eller förbättrade hållbara tjänster, varor eller arbetssätt. I förlängningen kan sådana idéer, som ofta är skalbara, bidra till ett mer inkluderande samhälle. Framväxten av nya affärsmodeller som delvis omkullkastar traditionellt företagande kan bidra till en mer hållbar utveckling genom utvecklingen av t.ex. delningsekonomi, kollaborativ konsumtion, social franchising eller företagande inom cirkulär ekonomi eller ekosystemtjänster. Sådana affärsmodeller minskar inte bara den negativa påverkan på miljö och klimat utan kan även bidra till innovationskraft, ökad konkurrenskraft och fler jobb. Att miljö- och hållbarhetsarbetet integreras i företagens kärnverksamhet, eller att företag agerar på affärsmöjligheterna inom den växande globala efterfrågan på hållbara och resurseffektiva produkter och tjänster, är ytterligare exempel förändringar som kan bidra till en hållbar utveckling och ett konkurrenskraftigt företagande. Regeringens arbete med att främja hållbar innovation, samhällsentreprenörskap och nya affärsmodeller sker inom flera områden. Exempelvis verkar för ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar innovation. Sociala och miljömässigt hållbara innovationer är bl.a. en viktig komponent i satsningar inom utmaningsdriven innovation som riktar in sig på att finna lösningar som svarar mot konkreta samhällsbehov som kräver samverkan mellan flera aktörer och sektorer. driver ett riktat program för social innovation med återkommande utlysningar om stöd. I uppdrag att främja hållbar näringslivsutveckling ingår att främja hållbart företagande, inklusive samhällsentreprenörskap, socialt företagande och sociala innovationer. genomför ett flertal insatser för att främja hållbart företagande som riktar sig både direkt till små och medelstora företag, liksom till att påverka institutioner och ramverk. Exempelvis tillhandahåller, utvecklar och sprider verktyg, metoder och information om hållbart företagande med fokus på små och medelstora företag, finaniserar piloter och projekt kopplat till hållbart företagande, samt genomför översyner och identifierar lagar och regler som hämmar utvecklingen av nya affärsmodeller och hållbart företagande. driver ett arbete utifrån sin strategi Öppna upp – Nationell strategi för ett företagsfrämjande på lika villkor 2015–2020, som tagits fram på regeringens uppdrag och syftar till att främja ett hållbart företagsklimat och främjande system som är öppet för såväl individer med olika bakgrund som för olika företagsformer och affärsmodeller. Inom området genomförs insatser för bl.a. kapitalförsörjning, stöd till regioner och kunskapsspridning. Arbetet sker i samverkan med bl.a. , och regioner. –vidareutveckla arbetet med att främja hållbart företagande särskilt gentemot små och medelstora företag, –verka för att social innovation blir en naturlig del i innovationsfrämjandet, –verka för att innovation inom och genom nya hållbara affärsmodeller, ges likvärdiga villkor som företagande med traditionella affärsmodeller, –stimulera utvecklingen av samhällsentreprenörskap och socialt företagande, –bidra till omställningen till en cirkulär ekonomi i enlighet med Europeiska kommissionens nya meddelande samt till det nationella generationsmålet. Hållbart företagande i regionala tillväxtpolitiken och inom landsbygdspolitiken Hela attraktionskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter ska tas tillvara på ett sådant sätt att det bidrar till hållbar regional tillväxt och utveckling. Det innebär att miljö-, jämställdhets- och integrationsperspektiven på ett tydligt sätt integreras i det regionala tillväxtarbetet. Målet för den regionala tillväxtpolitiken är utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. Regeringen beslutade om en nationell strategi för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020. De täta miljöerna i städerna är viktiga för att skapa innovationsmiljöer kopplade till hållbara Skr. 2015/16:69 och resurseffektiva varor, tjänster, tekniklösningar och produktionssystem. I landsbygder finns många av de förnybara resurser som behövs för en positiv samhällsutveckling. En utökad produktion av vindkraft, bioenergi från jord- och skogsbruket och andra förnybara energislag bidrar till en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning med låga utsläpp av växthusgaser. En utmaning är att minska den klimatpåverkan som resor och transporter innebär. jord- och skogsbrukssektor är stora leverantörer av ekosystemtjänster och produktionen inom näringarna är en förutsättning för en utveckling av en biobaserad ekonomi. Rika naturresurser och det brukade landskapet ger goda förutsättningar för utveckling av andra branscher såsom exempelvis ekoturism och småskalig livsmedelsproduktion. Åtgärder för att stödja utvecklingen av detta finns inom landsbygdsprogrammet. Miljödriven näringslivsutveckling har potential i alla branscher och kan bidra till företagande, exportmöjligheter och sysselsättning i både stads- och landsbygdsregioner. Det är därför viktigt att främja utvecklingen av små och medelstora företag som vill utveckla ett mer hållbart företagande. Inom regionalfondsprogrammen 2014–2020 och landsbygdsprogrammet 2014–2020 kommer det genomföras en stor mängd insatser regionalt, nationellt och internationellt med koppling till klimat-, miljö- och energiområdet och därmed främja ett hållbart företagande. Det kommer att göras insatser inom hållbara transporter, hållbar stadsutveckling, energieffektivisering, förnybar energi, och satsningar på en grön investeringsfond samt insatser för miljödriven näringslivsutveckling i alla branscher. Inom program för Europeiskt territoriellt samarbete kommer insatser att genomföras för att bl.a. främja anpassning till energi-, miljö- och klimatutmaningar. Inom regionalfondsprogrammen ska kriterierna jämställdhet, integration och miljö användas som hävstänger för att nå bättre resultat i projekten. –bidra till att främja en miljödriven näringslivsutveckling i alla branscher på regional nivå, –bidra till att utveckla bl.a. de företagsfrämjande insatserna på regional nivå i syfte att främja jämställdhet och integration, –bidra till att främja hållbart företagande på landsbygden, –bidra till att främja jord- och skogsbrukets möjligheter att stödja utvecklingen mot en grön ekonomi. En viktig förutsättning för företagande är fungerande transporter i hela landet, såväl järnväg, vägtrafik, sjöfart och luftfart. flera initiativ för att stärka de olika trafikslagens konkurrenskraft och förutsättningar att bidra till utvecklingen av ett hållbart transportsystem. Det internationella påverkansarbetet inriktas på ökad säkerhet och effektivitet, minskad miljöbelastning och likvärdiga konkurrensvillkor. 2015/16:69 Väl fungerande transporttjänster med tåg är viktigt för att uppnå mål som hög sysselsättning, ökad andel kvalificerad industriproduktion samt minskad klimat- och miljöpåverkan. En mer konkurrenskraftig järnväg kan bidra till regeringens ambition att flytta över gods från väg till järnväg och sjöfart. Den av beslutade satsningen på järnvägsunderhåll 2015–2018 är ett viktigt initiativ som regeringen har tagit för att utveckla transportsystemet i stort, samt främja regional tillväxt och landsbygdens förutsättningar. har också på uppdrag av regeringen utrett möjligheterna till att köra längre och/eller tyngre godståg, samt förutsättningarna för att tillåta tyngre fordon att trafikera vissa delar av det allmänna vägnätet. Därutöver har regeringen tagit fram en maritim strategi som ska bidra till konkurrenskraftiga, innovativa och hållbara maritima näringar. Inom vägtransportområdet har regeringen tillsatt en kommitté som ska analysera hur en avståndsbaserad vägslitageskatt för tunga lastbilar kan utformas. Genom en sådan skatt kan den tunga trafiken i större utsträckning bära de kostnader den orsakar på samhällsekonomin, t.ex. vägslitage och utsläpp till luft. Den kan även bidra till att regeringens mål om att minska miljöpåverkan från transportsektorn kan nås. har också tagit en aktiv roll avseende innovativa lösningar inom transportområdet. Ett exempel är samverkande och uppkopplade fordon som kan leda till stora trafiksäkerhets- och miljövinster samt en mer effektiv resursanvändning av befintlig och ny infrastruktur. Regeringen kommer fortsätta att driva på utvecklingen för förarstödjande teknik, och har beslutat att tillsätta en utredning om självkörande fordon. Ett annat innovationsområde är mobilitet som en tjänst för bättre resursutnyttjande av både fordon och gatuutrymme. Istället för att köpa egna transportmedel ska resenärer därigenom kunna få tillgång till olika kombinationspaket när det gäller kollektivtrafik, bilpooler, lånecyklar etc. Liknande lösningar finns för godstransporter. –skapa förutsättningar för företag att genomföra hållbara transporter, –verka för en mer konkurrenskraftig järnväg samt väl fungerande och effektivare transporttjänster med tåg och tunga fordon, –främja innovativa lösningar inom transportområdet för att uppnå ökad hållbarhet. Staten är en av största bolagsägare och vill genom hållbart företagande säkra en långsiktigt hållbar värdetillväxt i sina bolagsinnehav. I den statliga bolagsportföljen finns 49 hel- och delägda företag, varav två är börsnoterade. Det övergripande målet för regeringen är att bolagen ska skapa värde och i förekommande fall se till att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs väl. Hållbart företagande har stor betydelse i statens ägarstyrning. Regeringens arbete med hållbart företagande syftar till att bolagen med statligt ägande ska agera så att de åtnjuter allmänhetens förtroende som en långsiktig hållbar värdetillväxt säkerställs. Bolagen ägs av staten, och därmed ytterst av svenska folket, och det är därför naturligt att staten som ägare strävar efter att bolagen ska befinna sig i framkant inom detta område. Regeringen har uppdrag att aktivt förvalta statens tillgångar. I statens ägarpolicy redogör regeringen för sina uppdrag och mål, tillämpliga ramverk och sin inställning i viktiga principfrågor avseende styrningen av bolag med statligt ägande. Att förvalta statens bolag är ett ansvarsfullt uppdrag som ska utföras på ett aktivt och professionellt sätt med värdeskapande som ett övergripande mål. Det innebär att bolagen ska agera långsiktigt, effektivt och lönsamt samt ges möjlighet att utvecklas. Regeringens ambitionsnivå för hållbart företagande i bolag med statligt ägande är hög. Hållbart företagande, som styrs med etablerade verktyg, är en viktig och integrerad del i ägarstyrningen. Ägarstyrningen syftar till att bolag med statligt ägande ska agera föredömligt inom området hållbart företagande. Bolagen agerar föredömligt genom att: arbeta strategiskt med hållbart företagande, vilket bl.a. innebär att styrelserna fastställer strategiska mål för hållbarhetsarbetet och strategier för att nå dessa, löpande följa upp de strategiska hållbarhetsmålen och måluppföljningen, agera öppet mot sina intressenter genom att hållbarhetsrapportera samt att föra en öppen och konstruktiv dialog med sina viktigaste intressenter. I regeringens riktlinjer för extern rapportering åläggs bolagen att i samband med årsredovisningen publicera en genom oberoende granskning och bestyrkande kvalitetssäkrad hållbarhetsredovisning enligt Global Reporting Initiative (GRI), samarbeta med andra bolag med statligt ägande, det privata näringslivet, ideella organisationer samt andra intressenter för att effektivisera arbetet liksom att uppnå ännu bättre resultat, efterleva internationella riktlinjer kring miljöhänsyn, mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, antikorruption och affärsetik: de tio principerna i FN:s Global Compact, FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter samt riktlinjer för multinationella företag. Bolag med statligt ägande ska agera föredömligt inom miljöområdet. Vidare har staten etablerat ett nätverk för hållbart företagande för att initiera och uppmuntra erfarenhetsutbyte och nätverksbyggande mellan bolagen med statligt ägande. Det ger bolagen möjlighet att inspireras av och utbyta erfarenheter med varandra i syfte att stärka och effektivisera arbetet med hållbart företagande i den statliga bolagsportföljen. För att följa upp och analysera bolagens arbete med hållbart företagande har en hållbarhetsanalys utvecklats av förvaltningsorganisationen. Resultatet av analysen används i den aktiva förvaltningen, dvs. i ägardialogen, styrelsenomineringsprocessen, processen för ekonomiska mål och processen för uppdragsmål. Analysen ger underlag för en gemensam och förutsebar utgångspunkt i dialogen mellan ägaren och bolaget vilket skapar förutsättningar för en långsiktig 2015/16:69 och konsekvent styrning av bolagen. De första analyserna genomfördes . integreras analysen ytterligare i processen för att ta fram ekonomiska mål. Styrelsen har det övergripande ansvaret för ett aktiebolags skötsel. Nomineringar av styrelserna är därför en betydelsefull del i ägarstyrningen av bolagen med statligt ägande. Styrelsens sammansättning ska vara sådan att mångsidighet och bredd uppnås. Mångsidigheten och bredden kan avse ålder, etnicitet och kön, men även branscherfarenheter, akademisk bakgrund och yrke. Bolag med statligt ägande ska vara föredömen i jämställdhetsarbetet. Regeringens mål är att det i varje styrelse ska vara av varje kön. Av de stämmovalda styrelseledamöterna var andelen kvinnor i helägda statliga bolag av styrelseledamöterna. –verka för att bolagen med statligt ägande agerar föredömligt inom området hållbart företagande, –följa upp de hållbarhetsmål som fastställts av bolagens styrelser i ägardialog och genom hållbarhetsanalyser, –främja ökad kunskap hos bolag med statligt ägande om FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. Regeringens målbild för finansmarknadsområdet Inom finansmarknadspolitiken har regeringen tagit viktiga steg för att verka för hållbart företagande. I Budgetpropositionen föreslås ett nytt mål om att det finansiella systemet ska bidra till en hållbar utveckling. Det nya målet adderas till de tidigare målen om att det finansiella systemet ska vara stabilt och präglas av högt förtroende med väl fungerande marknader som tillgodoser hushållens och företagens behov av finansiella tjänster, som det finns ett högt skydd för konsumenter. Detta är en viktig förutsättning för hållbart företagande, som bidrar till hållbar utveckling. Aktörer inom finansiella marknader har möjlighet att i den egna verksamheten bidra till ett hållbart företagande, men också påverka andra företag att ta beslut som leder till ett hållbart företagande. har alltså en direkt och en indirekt påverkan när det gäller hållbart företagande. Oavsett vilka processer det gäller, t.ex. ett försäkringsföretags process att försäkra ett företag, en banks process att ge kredit till ett företag, en investerares process att investera i ett företags utgivna finansiella instrument, så behöver dessa analysera hur företaget i fråga arbetar för ett hållbart företagande. För att en analys ska kunna genomföras krävs god kunskap kring relevanta risker och möjligheter. Analysen förutsätter dessutom att de företag som analyseras är transparenta i sin rapportering kring hållbarhetsaspekter. finansiella systemet förväntas beakta miljömässiga, sociala och Institutionella investerare har i allt utsträckning integrerat hållbarhetsaspekter i sitt analysarbete de FN grundade Principles of (), vars syfte är att stödja anslutande parter att integrera hållbarhetsaspekter i investeringsprocessen och därigenom bidra till ett mer hållbart finansiellt system. Det finns alternativa metoder. Finansiella aktörer kan t.ex. gå in i eller stanna kvar i investeringen men försöka påverka företaget i hållbar riktning. En annan metod är att utesluta ett företag och dess utgivna finansiella instrument ur sin portfölj. Oavsett vilken inriktning som väljs är det av stor vikt att finansiella aktörer samarbetar i sitt påverkansarbete för att bidra till ett hållbart företagande. Det är också viktigt att det finansiella systemet i allt högre utsträckning integrerar hållbarhetsfaktorer i sina processer och är transparenta kring detta. Detta för att bidra till ett hållbart företagande, men också för att kunna prissätta risk på ett korrekt sätt.