prop · H3031d19 · 2015-09-21 00:00:00 — Unga kvinnor och unga män ska ges samma möjligheter till infly- tande som andra människor i samhället, efter ålder och mognad, såsom det är formulerat i konventionen om barnets rättigheter. Ungas del- aktighet i politiska beslutsprocesser är inte bara en rättighet utan det är också viktigt att ungas kunskaper, synpunkter och erfarenheter tas till vara som en resurs i den demokratiska proces- sen. Därför har flera insatser för att stärka ungas inflytande genomförts . Regeringen har även stärkt det Ungdomspoli- tiska rådets roll. Detta har bidragit till att ung- domsorganisationer fått större möjlighet till insyn och inflytande i beredningsprocessen i frågor som berör ungas politiska representation och inflytande. Unga kvinnor och unga män är trots vissa för- bättringar alltjämt underrepresenterade inom politiken och i folkvalda församlingar. Därtill hoppar unga i hög utsträckning av politiska upp- drag . Orsakerna till att unga hoppar av är flera, vilket framgår av MUCF:s pågående upp- drag Stöd till unga politiker (U2014/03352). Dels flyttar många unga och blir därmed tvungna att avsäga sig uppdrag. Dels uppger många unga orsaker som exempelvis bristande stöd och bristande erfarenhet som anledning till att de hoppat av uppdrag. Bland unga är grupper med svag socioekonomisk bakgrund särskilt underrepresenterade och ojämlikheten bland unga behöver adresseras ytterligare. Det är därför viktigt att erfarenheterna från pågående uppdrag och de förslag som lämnas från Utredningen om demokratisk delaktighet och inflytande (dir. 2014:111) följs upp. Unga kvinnors och unga mäns psykiska ohälsa har uppmärksammats i ett antal rapporter det . Rapporterna har visat att den psykiska ohälsan hos unga har ökat be- tydligt jämfört med hos resten av befolk- ningen. Det är också vanligare att unga kvin- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 nor upplever psykiska besvär än att unga män gör det. Ungdomspolitiken har bidragit med viktiga kartläggningar av ungdomars upplevda psykiska ohälsa och på så sätt ökat kunskapen inom området. MUCF redovisade i rapporten livet känns fel – Ungas upplevelser kring psykisk ohälsa (MUCF, 2015) olika förslag till åtgärder som syftar till att främja ungdomars psykiska hälsa. Vidare har MUCF som strate- gisk myndighet inom ramen för regeringens hbt-strategi stärkt insatserna för att förbättra unga hbtq-personers situation. Insatser för att stärka jämställdheten bland unga har inriktats på olika aspekter av förebyg- gande arbete med syfte att förhindra mäns våld mot kvinnor samt ungas utsatthet för trakasse- rier och sexuella kränkningar. Detta har resulte- rat i förbättrade kunskaper om ungas utsatthet och om metoder för hur olika aktörer, däribland kommuner, skolor och föreningar, bättre kan möta ungas behov av stöd samt utveckla ett förebyggande arbete. 14.4.112:1 Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 39 346 tkr prisnivå. 3Motsvarar 39 349 tkr prisnivå. 4Motsvarar 39 348 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Myndigheten för ung- doms- och civilsamhällesfrågors förvaltnings- utgifter. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 14.3 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 12:1 Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Anslaget används för förvaltningsutgifter för Myndigheten för ungdoms- och civilsamhälles- frågor (MUCF). MUCF har, med anledning av den av riksda- gen antagna propositionen Med fokus på unga – en politik för goda levnadsvillkor, makt och inflytande (prop. 2013/14:191, bet. 2013/14:KrU9, rskr. 2013/14:354) liksom nya politiska prioriteringar, ställts inför en ambitionshöjning inom ungdomspolitiken. Myndighetens verksamhet ska i högre grad präglas av stabilitet och långsiktighet. Med an- ledning härav föreslås anslaget ökas med 2016 genom en överföring av från anslaget 12:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet. Mellanskillnaden om avses kompensera för kommande PLO-uppräkning av anslaget. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 12:1 Myndigheten för ung- doms- och civilsamhällesfrågor . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . 14.4.212:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till ungdomsorganisationer. Anslaget får an- vändas för utgifter för statsbidrag och visst öv- rigt stöd till nationell och internationell ung- domsverksamhet för ungdomspolitikens genom- förande. Anslaget får användas för sådana admi- nistrativa utgifter som är en förutsättning för genomförandet av insatser inom området. Reglerna för statsbidrag till barn- och ungdoms- organisationer finns i förordningen (2011:65) om statsbidrag till barn- och ungdomsorgani- sationer. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 12:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017. Skälen för regeringens förslag: För att nå en ökad förutsägbarhet och effektivitet i medels- tilldelningen som avser statsbidrag i form av organisationsbidrag till barn- och ungdoms- organisationer bör MUCF kunna fatta beslut om stödets fördelning . Detta innebär att åtaganden om bidrag till nat- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 ionell och internationell ungdomsverksamhet beslutas för och därmed medför behov om framtida anslag. Bemyndigandet ökas med . Regeringen bör därför be- myndigas att för anslaget 12:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksam- het besluta om bidrag som medför behov av framtida anslag på högst 2017. Tabell 14.5 Beställningsbemyndigande för anslaget 12:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Erhållet/föreslaget bemyndigande 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 14.6 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 12:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverk- samhet Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen har initierat en nationell samling för unga som varken arbetar eller studerar. Sam- lingen omfattar bl.a. en strategi med insatser för ökad samverkan och kunskap samt insatser rik- tade direkt till målgruppen. Regeringen planerar att presentera strategin i form av en skrivelse till . Med anledning härav föreslår regeringen att anslaget ökas med 2016 samt beräknar att anvisas 2017 och 2018. Anslaget 12:2 Bidrag till nationell och inter- nationell ungdomsverksamhet föreslås minska med genom en överföring till 12:1 Myndigheten för ungdoms- och civilsam- hällesfrågor. Dessa medel har an- vänts för MUCF:s verksamhet och bör därför föras över till myndighetens förvaltningsanslag. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 12:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respek- tive . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 15 Politik för det civila samhället Politiken på området omfattar generella frågor om det civila samhället och dess villkor, bl.a. möjligheter att bilda organisationer, att erhålla statligt stöd, att bedriva ideell verksamhet och att göra människor delaktiga. Vidare omfattas organisationernas samverkan med den offentliga sektorn genom dialog och samråd samt genom arbetet med regeringens överenskommelser med idéburna organisationer och Kommuner och Landsting (SKL). Området omfattar även forskning samt annan kunskapsutveckling om det civila samhällets omfattning, roll, samman- sättning, verksamhet och utveckling. Idrottspolitiken omfattar statliga insatser som syftar till att främja idrott och motion och sam- tidigt bidra till förbättrad folkhälsa. Politiken för det civila samhället omfattar dessutom stöd till allmänna samlingslokaler och till friluftsorganisationer, bidrag för kvinnors organisering samt bidrag till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer. Tabell 15.1 Utgiftsutveckling inom Politik för det civila samhället, utgiftsområde 17 Politik för det civila samhället 13:1 Stöd till idrotten 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler 13:3 Bidrag för kvinnors organisering 13:4 Stöd till friluftsorganisationer 13:5 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer 13:6 Insatser för den ideella sektorn Summa Politik för det civila samhället 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 15.3Mål för politiken för det civila samhället Målet för politiken för det civila samhället är att villkoren för det civila samhället som en central del av demokratin ska förbättras. Detta ska ske i dialog med det civila samhällets organisationer genom att: –utveckla det civila samhällets möjligheter att göra människor delaktiga utifrån enga- gemanget och viljan att påverka den egna livssituationen eller samhället i stort, –stärka förutsättningarna för det civila sam- hället att bidra till samhällsutvecklingen och välfärden både som röstbärare och opin- ionsbildare och med en mångfald verksam- heter, och –fördjupa och sprida kunskapen om det civila samhället. Målet beslutades av i samband med beslutet om propositionen En politik för det civila samhället (prop. 2009/10:55, bet. 2009/10:KrU7, rskr. 2009/10:195). 15.4Resultatredovisning för politiken för det civila samhället Resultatredovisningen sker med utgångspunkt i målet för politiken för det civila samhället samt utifrån de sex principer som är centrala inom politiken för det civila samhället och som fast- ställdes i propositionen En politik för det civila samhället (prop. 2009/10:55, bet. 2009/10:KrU7, rskr. 2009/10:195): –självständighet och oberoende, –öppenhet och insyn, samt Det civila samhället är en arena skild från staten, kommuner, landsting, marknaden och det en- skilda hushållet där människor organiserar sig och agerar tillsammans för gemensamma intres- sen. I det civila samhället ingår allt från nätverk, tillfälliga sammanslutningar och frivilliga insatser till ideella föreningar, registrerade trossamfund, stiftelser och kooperativ m.m. En rad faktorer påverkar villkoren för det ci- vila samhällets organisationer. De effekter som insatser inom politiken för det civila samhället har på dessa villkor är svåra att mäta och av- gränsa från effekterna av insatser som görs inom andra verksamhetsområden. Ansvaret för politi- kens genomförande vilar på stora delar av , varför en årlig interdepartemental uppföljning görs i förhållande till politikens mål och de sex principerna som behandlas närmare nedan. Uppföljningen görs av den interdeparte- mentala arbetsgruppen inom som har till uppgift att följa utvecklingen och bereda generella frågor om det civila samhällets villkor. Arbetsgruppen följer utvecklingen vad gäller statlig bidragsgivning, dialog och samråd med det civila samhällets organisationer, samt övriga insatser för att förbättra det civila samhällets villkor. (), och Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) lämnar viktiga underlag för bedömningen av politikområdets måluppfyllelse. Huvuddelen av resultatinformationen utgörs av återrapporteringar från dessa myndigheter samt från interna uppfölj- ning. Sammanlagt fördela- des i statligt stöd till det civila sam- hällets organisationer, vilket är högre än tidigare bl.a. på grund av att vissa bidrag har omdispone- rats till att omfattas det civila samhället. Principen om självständighet och oberoende avspeglar det civila samhällets centrala betydelse för demokratin och innebär att organisationerna inom det civila samhället självständigt ska kunna formulera sitt uppdrag i samhället utifrån sina egna värdegrunder. För att det civila samhällets organisationer både självständigt och långsiktigt ska kunna upprätthålla funktioner utan något större inslag av offentlig styrning bör en övervägande del av bidragen till det civila samhällets organisationer vara organisationsbidrag och liknande generella Det bör dock finnas utrymme för flexi- bilitet med hänsyn till varje bidragssystem och områdes karaktär (prop. 2009/10:55). Utredningen för ett stärkt civilsamhälle tillsattes utredningen stärkt civilsamhälle (dir. 2014:04). Utredningens upp- drag är att undersöka möjligheterna att på olika sätt underlätta för det civila samhällets organi- sationer att bedriva sin verksamhet, att utvecklas och att därigenom bidra till demokrati, välfärd, folkhälsa, gemenskap och social sammanhåll- ning. Regeringen beslutade om tilläggs- direktiv (dir. 2015:38) i syfte att stärka det civila samhällets roll i demokratin. Utredningen har också i uppdrag att föreslå hur det civila sam- hällets villkor kan stärkas så att dess roll i demo- kratin kan värnas och utvecklas, och att föreslå åtgärder från det offentliga för att det civila sam- hällets organisationer i större omfattning ska nå ut till delar av befolkningen som står utanför det civila samhällets organisationer och inom sina organisationer engagera en större mångfald människor. Dialog och samråd med det civila samhällets orga- nisationer Principen om dialog mellan regeringen och det civila samhällets organisationer syftar bl.a. till att bredda och fördjupa underlag för offentligt be- slutsfattande. Det formella remissförfarandet behöver kom- pletteras genom att information och synpunkter inhämtas även på andra sätt från det civila sam- hällets organisationer. fanns i 54 fasta forum för samråd med det civila samhällets organisationer. Omkring 670 organisationer medverkade i 151 möten. Utöver de fasta forumen för samråd anordnade också ett stort antal möten (konferenser, hearings, m.m.) för samråd med det civila samhällets organisationer i speci- fika frågor. Partsgemensamt forum utgör en plattform för dialog på nationell nivå mellan regeringen och det civila samhällets organisationer. Ett syfte med forumet är att följa upp och utveckla politi- ken för det civila samhället. MUCF har haft i uppdrag att administrera och ge- nomföra Partsgemensamt forum. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 ingår representanter från sexton av det civila samhällets organisationer som representerar olika områden. Vidare inbjuds Kom- muner och Landsting (SKL) att delta. genomfördes fem möten i detta forum. För varje möte fanns ett övergripande tema. Exempel på teman som diskuterades var mångfald, inkludering och delaktighet inom civilsamhällets organisationer, röstbärar- rollen och demokratiskt inflytande i parallella processer. Vidare diskuterades långsiktiga och alternativa finansieringsmöjligheter för civilsam- hället, bilden av den ideella sektorn och dess särart samt motiv till särbehandling i förhållande till företag. Principen om öppenhet och insyn betonar det civila samhällets viktiga roll som opinionsbildare i demokratin. Det är angeläget att viktigare be- slut föregås av en transparent process där det civila samhället har möjlighet till insyn och dia- log, särskilt i frågor som rör det civila samhällets villkor. Principen om mångfald handlar om mångfald både av och inom organisationer i det civila sam- hället. Principen betonar att det civila samhället i sig bör ge utrymme för mångfald och erbjuda lika möjligheter till delaktighet och inflytande för människor oavsett kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan livsåskådning, funktionsned- sättning, könsidentitet eller könsuttryck, sexuell läggning eller ålder. Satsningen på stöd till engagemangsguider på- gick –2013. Satsningen innebar att olika grupper (t.ex. nyanlända eller ensam- kommande unga) och verksamheter matchades. MUCF genomförde en utvärdering som redovi- sades (dnr U2014/05179). Ut- värderingen visar att föreningsrepresentanter i de lokala projekten hittat metoder för att kunna engagera fler. Det civila samhällets betydelse och kapacitet synliggjordes och jämställdhetsfrå- gorna ställdes i fokus. Regeringens bedömning var att satsningen med engagemangsguider var framgångsrik och regeringen vill se att dessa erfarenheter tas tillvara i eventuella nya sats- ningar. Remissförfarandet är en samrådsform som an- vänds för att uppfylla regeringsformens krav på beredning av regeringsärenden. Synpunkter in- hämtas från myndigheter, kommuner och lands- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 ting samt även från det civila samhällets organi- sationer. Totalt har 90 remisser skickats ut till fler än 1700 organisationer . 60 pro- cent av organisationerna svarade på remisserna. Utöver de inbjudna inkom ytterligare samman- lagt 120 organisationer med synpunkter. kod för idéburna organisationer utvecklade tillsammans med de idéburna organisationerna en kod för främjande av idéburna organisationers medver- kan i offentliga beslutsprocesser, Code of Good Practice on Civil Participation. Kodens budskap är att det offentliga bör samråda med civilsam- hället för att ta tillvara deras kunskaper och för- bättra kvaliteten på det offentligas arbete i rela- tion till det civila samhället. Koden ger exempel på hur medborgare genom engagemang i idéburna organisationer kan delta i den politiska beslutsprocessen. Den är ett verktyg som myn- digheter, kommuner och föreningar kan använda för att planera och utvärdera sin samverkan. spred MUCF ytterligare informa- tion till idéburna organisationer och offentliga aktörer om koden. MUCF erfar att koden har varit användbar för kommuner och myndigheter när de ska initiera samråd med civilsamhällets aktörer. Koden har i vissa fall också använts som utgångspunkt för egna metodmaterial och metodhandledningar (t.ex. av Myndigheten för delaktighet och ). Koden har även an- vänts som uppföljningsinstrument i det regionala överenskommelsearbetet i Västra . Regeringen anser att koden är en bra metod och bör fortsätta att användas och spri- das. Bidrag till samhällsutveckling och välfärd Principen om kvalitet syftar till att belysa den särskilda kvalitet som det civila samhällets orga- nisationer har vid bl.a. utförandet av välfärds- tjänster. Principen omfattar också frågor om kunskap om det civila samhället. Utredningen för ett stärkt civilsamhälle (dir. 2014:04) har bl.a. i uppdrag att analysera och bedöma om organisationernas särart och ställ- ning i förhållande till nationell lagstiftning och EU-rätt kan och bör utvecklas eller tydliggöras. Principen om långsiktighet syftar till att för- bättra organisationernas möjligheter att planera, bedriva och utveckla sin verksamhet på ett lång- siktigt sätt. Grunden för att det civila samhället ska kunna spela en aktiv roll i demokratin, både i sin röstbärande funktion och i sin dialog med staten, är att det finns goda och långsiktiga för- utsättningar för organisationerna att bedriva såväl verksamhet som organisationsutveckling. Ett generellt stöd, såsom organisations- och verksamhetsbidrag, gör det möjligt för det civila samhällets organisationer att på ett långsiktigt sätt upprätthålla basfunktioner utan något större inslag av offentlig styrning. Diagram 15.1 Fördelning av organisations- och Statligt stöd till det civila samhällets organisationer Statsbidrag om sammanlagt ca 12 miljarder kro- nor fördelas till det civila samhällets organisa- tioner inom flertalet verksamhetsområden. I området politiken för det civila samhället ingår även stöd till idrotten, bidrag till allmänna sam- lingslokaler, bidrag för kvinnors organisering, stöd till friluftsorganisationer samt bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer. I avsnit- ten 15.5–15.7 redogörs närmare för stödet till idrotten och bidraget till friluftsorganisation- erna. samlingslokaldelegation fördelar på regeringens uppdrag (dnr Ku2015/01148) medel som investeringsbidrag till allmänna samlingslo- kaler. Investeringsbidrag kan ges till nybyggnad, ombyggnad och inköp av allmänna samlingslo- kaler, samt till standardhöjande reparationer, tillgänglighetsskapande åtgärder och energiåt- gärder. Sammanlagt 80 föreningar med projekt spridda över hela landet beviljades bidrag vilket är likvärdigt . Stödet gick i första hand till åtgärder som är miljövän- liga, sparar energi och förbättrar tillgängligheten samt höjer lokalernas standard. Flera av pro- jekten syftade till att förbättra tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning. MUCF har i uppdrag att lämna en sammanfattande redogörelse för vissa av de bi- drag som myndigheten hanterar. Redogörelsen omfattar bl.a. statsbidrag för kvinnors organise- ring, bidrag till jämställdhetsprojekt och bidrag till verksamheter mot rasism och liknande for- mer av intolerans. Organisationer på nationell nivå kan söka organisationsbidrag från MUCF för sin ordinarie verksamhet. Sammanlagt 367 organisationer lämnade in ansökningar och 315 av dem beviljades organisationsbidrag 2014. Av statsbidraget till kvinnors organisering som MUCF fördelade utbetalades som organisations- eller etablerings- bidrag, vilket är likvärdigt . Vidare fördelade stöd till riks- dagspartiernas kvinnoorganisationer 2014. Stö- det fördelades till samtliga av de åtta riksdags- partier som har en kvinnoorganisation. Utvecklingsbidraget till allmänna samlingslokaler samlingslokaldelegation fördelade bidrag till 12 projekt för utveckling av ungdoms- verksamhet i allmänna samlingslokaler 2014. Vidare fördelades bidrag till samlingslokalhål- lande föreningars riksorganisationer, dvs. Riks- organisationen och Parker, Bygde- gårdarnas och Våra Gårdar. har redovisat en uppföljning av verksamhetsutvecklingsbidraget till allmänna samlingslokaler (dnr S2013/08937). I redovis- ningen framgår vilka ungdomsverksamheter som fått bidrag för verksamhetsutveckling och hur ungdomsverksamheterna har ut- vecklats genom stödet. Vidare framgår att verk- samheterna når både flickor och unga kvinnor samt pojkar och unga män. I enlighet med till- äggsuppdrag (dnr S2014/08774) återfinns också en redovisning av ungdomsverksamheternas geografiska spridning. Verksamhetsbidraget har varit sökbart och ansökningar om har inkommit. Den geogra- fiska spridningen av stödet är stor och ungdomar har varit delaktiga i att skapa attraktiva mötes- platser t.ex. i Folkets Hus i , och . Ett an- tal framgångsfaktorer identifieras i rapporten. lyfter bl.a. fram att ungdomarna får ta 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 ansvar för hela eller delar av projektets genomfö- rande, tydliga regler som har accepterats av både vuxna och ungdomar för lokalens användning samt samverkan med andra typer av organisa- tioner. Stöd har inte beviljats till storstadsområ- dena i den utsträckning som det var tänkt. Majo- riteten av de ansökningar som inkommit avser kommuner med färre än 25 000 invå- nare. föreslår därför bl.a. ett antal för- ändringar i gällande förordning. Dessa bereds i . Regeringen bedömer det särskilt viktigt att stödet för allmänna samlings- lokaler når storstadsområdena, inte minst när det gäller att ge ungdomar bättre tillgång till all- männa samlingslokaler som är anpassade till ungdomars kulturformer. slöts en överenskommelse mellan regeringen, idéburna organisationer inom det sociala området och SKL (dnr IJ2008/02110). Drygt 70 organisationer från det civila samhället har anslutit sig till den nationella överenskom- melsen och ställt sig bakom de gemensamma åtaganden och principer som överenskommelsen innehåller. fördelade MUCF bidrag till nio projekt för att idéburna organisationer med lokal förankring tillsammans med kommuner eller landsting ska kunna stimulera framväxten av lokala och regionala överenskommelser. Pro- jektet har bl.a. tagit fram en kommunikativ plattform.