prop · H3031d16 · 2015-09-21 00:00:00 — 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 ett arbete kring arbetsmarknadsutbildning, som innebär att handläggarstöd och upphandlingsförfarande ses över. Översynen har resulterat i att anvisning av deltagare i större utsträckning ska ske utifrån individens behov och förutsättningar för att kunna tillgodogöra sig insatsen. Förändringsarbetet förutsätts leda till att resultaten förbättras. Jämfört med andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder har subventionerade anställningar generellt uppvisat de största effekterna när det gäller att förbättra personers möjlighet att få ett jobb. har fler långtidsarbetslösa kunnat få arbete med hjälp av en subventionerad anställning. Utifrån de satsningar regeringen aviserat i prop. 2014/15:99 Vårändringsbudget bör ännu fler kunna erbjudas en sådan insats och detta gäller särskilt personer som befinner sig i sysselsättningsfasen. För personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga är tillgången till subventionerade anställningar central för att öka möjligheterna att få en anställning. har allt fler personer med funktionsnedsättning lämnat arbetslöshet för arbete. Arbetsförmedlingens arbete har bidragit positivt till detta. Ökningen förklaras dock främst av att antalet arbetslösa med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga ökat markant . ligger andelen arbetslösa med nedsatt arbetsförmåga på mycket höga nivåer jämfört med den genomsnittliga arbetslösheten i . Att sysselsättningsgraden för gruppen har ökat är positivt, men fortfarande finns en betydande skillnad gentemot övriga befolkningen. Det bedöms som angeläget att öka andelen utomeuropeiskt födda som går till arbete och utbildning. Eftersom en stor andel av gruppen har en låg utbildningsnivå är det särskilt viktigt att öka andelen som går till utbildning. Subventionerade anställningar har visat sig effektiva som stöd för nyanlända invandrare att etablera sig på arbetsmarknaden, men resultaten visar att det finns fortsatta utmaningar, bl.a. vad avser den låga andelen kvinnor som får del av instegsjobben och återflödet till arbetslöshet efter insatsens slut. Andelen beslut om instegsjobb som avser kvinnor bör öka och andelen personer som återgår till arbetslöshet efter ett avslutat instegsjobb bör minska. Det finns påtagliga skillnader mellan män och kvinnor avseende vilka som tar del av anställningsstöden. Det är viktigt att de arbetsmarknadspolitiska insatserna bidrar till att motverka en könsuppdelad arbetsmarknad och att de fördelas jämt mellan könen. Om detta ska uppnås behöver fler kvinnor få ta del av subventionerade anställningar. Regeringen bedömer att allt för få av de ungdomar som har svårt att komma in på arbetsmarknaden har fått ett ändamålsenligt stöd. Exempelvis saknar många unga en gymnasieutbildning och behöver i ökad utsträckning matchas mot utbildningsinsatser inom det reguljära utbildningssystemet. Arbetslösheten bland personer som saknar fullföljd gymnasieutbildning är dubbelt så hög som bland personer med fullföljd gymnasieutbildning, en skillnad som även har ökat sedan finanskrisen. Risken för långtidsarbetslöshet är också större för denna grupp, vilket inte minst visar sig genom att en relativt stor andel av de som deltar i jobb- och utvecklingsgarantin har högst förgymnasial utbildning. Avsaknad av gymnasieutbildning försvårar etableringen på arbetsmarknaden men också möjligheten till omställning i yrkeslivet. Mot bakgrund av den höga arbetslösheten bland förgymnasialt utbildade bedömer regeringen att det är för få arbetslösa i denna grupp som lämnar Arbetsförmedlingen för att börja studera. Arbetsmarknadspolitiken ska bidra till att främja en effektiv omställning när arbetsmarknaden förändras samt till en effektiv kompetensförsörjning i samhället. Arbetsförmedlingen har här en viktig roll, både vad avser studie- och yrkesvägledning för arbetssökande samt kompetensutvecklande insatser såsom praktik och arbetsmarknadsutbildning. Regeringens uppfattning är att det vägledande och rådgivande arbetet hos Arbetsförmedlingen har varit för lågt prioriterat. Regeringen bedömer att resultaten kan förbättras om samverkan mellan samhällets olika aktörer som verkar inom arbetsmarknadspolitiken utvecklas. Regeringen har därför bland annat initierat ett arbete som syftar till att sluta överenskommelser mellan Arbetsförmedlingen och kommuner om åtgärder för att minska arbetslösheten bland ungdomar. Arbetsförmedlingens gemensamma uppdrag med vad gäller tidiga och aktiva insatser för sjukskrivnas återgång i arbete är en central del i den arbetslivsinriktade rehabiliteringen (se även utg.omr. Att personer som är i behov av aktiva och samordnade insatser får dessa är viktigt både för att motverka en ökad ohälsa och för att fler personer ska komma i eller tillbaka till arbete. Det är därför positivt att fler personer fått del av aktiva insatser , men bekymmersamt att tidpunkten för när dessa insatser sätts in verkar styras av den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen. Utfallen visar också på att resultaten för dem som har tvingats lämna ersättningen från sjukförsäkringen har försämrats, och att en ännu större andel än tidigare återgår till sjukskrivning efter att ha passerat genom programmet arbetslivsintroduktion. Arbetslöshetsförsäkringen ska fungera som en omställningsförsäkring med syftet att ge ekonomisk trygghet mellan två jobb. Uppföljning och kontroll av arbetssökande är en viktig del i detta. I princip ska samma krav på uppföljning och kontroll gälla alla arbetssökande oavsett om de uppbär arbetslöshetsersättning, aktivitetsstöd eller ekonomiskt bistånd. För att främja en god rättssäkerhet och likabehandling är det även viktigt att kontrollfunktionen tillämpas på ett enhetligt sätt. IAF visar på att det finns vissa skillnader mellan olika grupper av arbetssökande när det gäller i vilken utsträckning som Arbetsförmedlingen lämnar underrättelser till arbetslöshetskassorna. För att ta ställning till dessa skillnader behövs dock mer kunskap om anledningarna till varför det skiljer sig åt. Jobbpolitiken i tar sin utgångspunkt i människors vilja till arbete och utveckling. Arbete innebär möjligheter till egenförsörjning, gemenskap, tillhörighet och makt att forma sitt liv och sin framtid. Att fler människor har arbete, oavsett kön, bakgrund och andra identiteter, är avgörande för att hålla ihop . Ett land med hög sysselsättningsgrad, högt arbetskraftsdeltagande och låg arbetslöshet blir rikare, tryggare och öppnare. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Arbetslösheten har varit alltför hög och långtidsarbetslösheten riskerar att ligga kvar på en hög nivå. En allt större del av de arbetslösa har en svag förankring på arbetsmarknaden. Det gäller framför allt unga med ofullständig gymnasieutbildning, personer födda utanför och personer med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Många arbetslösa saknar den kompetens som arbetsgivarna efterfrågar. Detta tillsammans med den stora generationsväxlingen i arbetslivet riskerar att leda till ökade rekryteringssvårigheter som dämpar den ekonomiska tillväxten. Regeringens viktigaste uppgift är att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten varaktigt. Fler människor ska ha ett arbete och därmed kunna försörja sig själva. Det är också viktigt att färre är deltidsarbetslösa och att kvinnors sysselsättning och arbetskraftsdeltagande ökar. Regeringens målsättning är att antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka så att når målet om lägst arbetslöshet i . För att nå målet om lägst arbetslöshet i består regeringens jobbagenda av tre delar: investeringar i bostäder, klimatomställning och infrastruktur, en aktiv närings- och innovationspolitik, och investeringar för kompetens och matchning. En aktiv arbetsmarknadspolitik, förbättrad matchning och satsningar på utbildning som leder till arbete är viktiga förutsättningar för att uppnå regeringens mål att minska arbetslösheten och öka sysselssättningen. Det är dock viktigt att de insatser som görs inom ramen för arbetsmarknadspolitiken är träffsäkra och kostnadseffektiva. Utmaningarna är stora och kräver breda lösningar inom flera politikområden. För att motverka att människor blir arbetslösa är utbildning grundläggande. Fler unga måste fullfölja gymnasieskolan och utbildningsystemet måste ge unga de kunskaper och färdigheter som arbetsmarknaden efterfrågar. De unga som blir arbetslösa på grund av att de lämnat skolan bör först och främst få stöd att återuppta sina studier för att förbättra möjligheterna till etablering på arbetsmarknaden. För vuxna med kunskap eller kompetens som inte längre motsvarar arbetsmarknadens behov måste det finnas möjligheter till omskolning och 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Ökade möjligheter till utbildning för fler är därför av avgörande betydelse för att öka människors anställbarhet. Samhället har ett ansvar för att se till att det finns tillräckligt med utbildningsmöjligheter, som personer som behöver stärka sin ställning i arbetslivet också själva bär ett ansvar för att använda och förvalta dessa möjligheter. Väl fungerande arbetsmarknadspolitik och utbildningspolitik är av stor vikt för att sysselsättningen ska kunna öka och arbetslösheten minska. Utbildning ska vara tillgängligt för alla genom hela livet. Regeringens satsning på ett nytt stadigvarande kunskapslyft innebär en betydande ambitionshöjning vad gäller vuxnas lärande, vad avser både fler platser och högre kvalitet inom utbildning för vuxna. Regeringen föreslår i denna proposition omfattande satsningar inom utbildningspolitiken för att människor ska ges möjlighet att växa och utveckla sin kompetens för att kunna ta de jobb som finns och de nya som växer fram (se utg.omr. Inom arbetsmarknadspolitiken finns stora utmaningar. En utmaning är att rusta och matcha den stora grupp arbetslösa som saknar relevant utbildning. En annan utmaning är att stödja arbetsgivare att få tag i lämpliga personer så att de lediga jobben kan tillsättas. Arbetsförmedlingen och kommuner kommer att bli allt viktigare framöver för att bl.a. bekämpa ungdomsarbetslösheten och att få nyanlända i arbete. Erfarenheter från den ökade samverkan för att minska ungdomsarbetslösheten bör kunna tas tillvara inom andra områden. Det är även viktigt att Arbetsförmedlingen deltar aktivt i samverkan med trygghetsorganisationer i omställningsinsatser när nedläggningar och strukturomvandlingar drabbar enskilda orter. Arbetslösheten är lika hög bland kvinnor som bland män, men en betydligt större andel kvinnor än män arbetar ofrivilligt deltid. Kvinnor deltar också i lägre utsträckning i arbetskraften. Det gäller särskilt kvinnor födda utanför . Jämställdheten på arbetsmarknaden är av grundläggande betydelse för jämställdheten i övrigt i samhället. Regeringens arbete med en jämställdhetsintegrerad politik kommer att fortsätta. Inom arbetsmarknadspolitiken har bl.a. Arbetsförmedlingens instruktion förtydligats så att verksamheten ska utformas så att den främjar jämställdhet och motverkar könsuppdelningen De arbetsmarknadspolitiska resurserna och programmen måste bättre bidra till jämställdhet och motverka en könsuppdelad arbetsmarknad. Insatser för minskad långtidsarbetslöshet och för personer med funktionsnedsättning. Den höga långtidsarbetslösheten är en stor utmaning. Arbetsförmedlingen kommer att få större möjlighet att erbjuda insatser utifrån de arbetslösas behov. Mycket få deltagare i sysselsättningsfasen (fas 3) i jobb- och utvecklingsgarantin går vidare till arbete eller studier. För att öka utflödet till arbete och utbildning anser regeringen därför att sysselsättningsplaceringar i fas 3 ska ersättas med insatser som utgår mer från varje individs behov och förutsättningar. Inga anvisningar av nya deltagare till dagens sysselsättningsplatser kommer att göras. De som redan har en sysselsättningsplats ska successivt erbjudas andra insatser. De som står längst från arbetsmarknaden och har svårast att få jobb måste ges reella möjligheter att komma tillbaka till arbetslivet. Ett aktivt arbetssökande är vanligvis en förutsättning för att individen ska hitta ett nytt arbete men ibland behövs därutöver insatser som stärker personens chanser till ett arbete, t.ex. utbildning, arbetspraktik och subventionerade anställningar. En anställning med stöd bryter arbetslösheten och ger individen ny arbetslivserfarenhet och en möjlighet att visa arbetsgivaren sin kompetens och förmåga. bidrar det till att öka individens chanser att få ett arbete utan stöd. Genom att lönesubventionerade anställningar riktas till individer som står långt från arbetsmarknaden ökar antalet sökanden som är konkurrenskraftiga om jobben, vilket i förlängningen leder till högre sysselsättning. I propositionen Vårändringsbudget avsåg därför regeringen att extratjänster i välfärden skulle införas för långtidsarbetslösa. Extratjänsterna kommer att tillsammans med övriga insatser inom arbetsmarknadspolitiken, såsom andra subventionerade anställningar, utbildning och praktik, bidra till att sysselsättningsfasen avvecklas successivt . Regeringen satsar i denna proposition ytterligare resurser för fler insatser för dem som varit arbetslösa längst, dvs. i jobb- och utvecklingsgarantin. En stor andel av de långtidsarbetslösa saknar en fullständig gymnasieutbildning och har svårare att hitta ett arbete. För att förbättra dessa personers möjligheter att hitta ett arbete behöver deras utbildningsnivå höjas. För att fler arbetslösa ska välja att studera bör därför möjligheterna för personer som är att ta del av studiemotiverande kurser på folkhögskola fortsätta samt att det blir möjligt för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga att kunna gå längre kurser på upp . Regeringen ökar även platserna inom folkhögskolan (se utg.omr. Utbildningsinsatser syftar till att stärka individens chanser att få ett jobb och därigenom bidra till lägre arbetslöshet. Utbildningsinsatser bidrar till att bryta passivitet genom att individen går från arbetslöshet till utbildning som individens kompetens och kunskaper utvecklas. Regeringen avser också att införa en möjlighet att deltidsstudera vid sidan av deltagande i jobb- och utvecklingsgarantin samt att förlänga möjligheten till studier i svenska för invandrare från inom garantin. Vidare avser regeringen att göra en satsning på yrkesinriktade kurser inom bristyrken på folkhögskola inom jobb- och utvecklingsgarantin –2019. Ytterligare insatser kommer dock att krävas för att fler arbetslösa ska välja att studera. För att säkerställa insatsernas effektivitet krävs ett fortsatt analysarbete, bl.a. av varför de nuvarande studievillkoren för målgruppen inte haft större effekt. Detta är också viktigt utifrån ett kompetensförsörjningsperspektiv. Regeringen avser att återkomma i frågan. Många arbetslösa har någon form av funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Deras kompetens och färdigheter måste tas tillvara. Regeringen satsar därför för att fler ska kunna få jobb inom och för att arbetslösheten i målgruppen ska minska. Satsningen beräknas uppgå till . Arbetsförmedlingen erbjuder ett flertal lönestöd för att öka chanserna för personer med nedsatt arbetsförmåga att få jobb. För vissa är lönestödet även en förutsättning för att kunna vara delaktiga i arbetslivet. Nästan 80 000 personer hade vid utgången av 2014 en anställning med lönestöd. För att fler ska ta del 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 av en anställning med lönestöd görs en satsning på särskilt introduktions- och uppföljningsstöd (). Fler arbetssökande ur gruppen ska kunna få särskilt stöd i processen att hitta ett anpassat arbete men också under introduktion på arbetsplatsen samt efter det att personen fått anställning. Lönestöden tillförs också ökade medel för att fler ska kunna få ett arbete med stöd. För denna satsning tillförs 2016. Satsningen beräknas sedan successivt öka för att 2019 uppgå till För att ytterligare förstärka möjligheterna till arbete ser regeringen över lönestöden för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Avsikten är att förtydliga regelverket och förstärka insatserna med ett tydligt fokus på alla individers möjlighet till utveckling av sin arbetsförmåga. Frågan bereds i och regeringen arbetar vidare med förändringar i de nuvarande lönestöden för att regelverket ska förtydligas och insatserna effektiviseras. Arbetsförmedlingen genomför på regeringens uppdrag ett praktikantprogram i statliga myndigheter under för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. har 465 personer fått en praktikplats av 1 490 tecknade överenskommelser med 49 myndigheter. Även om utfallet av programmet är beroende av målgruppen som kan komma i fråga för programmet, ställda krav i anmälda praktikplatser och matchning så är regeringens bedömning att myndigheter bör ge fler personer möjlighet att delta i programmet. Regeringen kommer fortsatt att följa utvecklingen av praktikantprogrammet som kommer att drivas vidare. Satsningarna i denna budgetproposition på att ge mer stöd till långtidsarbetslösa och personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga uppgår till 2016, 2017, 2018 och 2019. Tillsammans med de arbetsmarknadspolitiska satsningar som aviserats i propositionen Vårändringsbudget ökas resurserna med ca 2016, 2017, 2018 och 2019 (se tabell 3.7 och 3 8). 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Minskad ungdomsarbetslöshet är en av regeringens högst prioriterade arbetsmarknadspolitiska utmaningar. För att lyckas i kampen mot ungdomsarbetslösheten förutsätts en bred mobilisering och samverkan mellan bl.a. Arbetsförmedlingen, arbetsmarknadens parter, kommuner, landsting, det privata näringslivet och det civila samhällets organisationer. Regeringen har tagit de första stegen i ett ambitiöst reformprogram. Regeringen har aviserat ett stegvis införande av en 90-dagarsgaranti för ungdomar, som innebär en bortre gräns för hur länge en ung person ska kunna vara arbetslös innan han eller hon erbjuds ett jobb, en insats som leder till jobb eller en utbildning. För att möjliggöra 90-dagarsgarantin görs flera olika satsningar: utbildningskontrakt och traineejobb har införts, möjligheten till det högre studiebidraget inom studiemedlen för unga i åldern 20–som återgår till studier har utvidgats och möjligheterna till studiemotiverande kurs på folkhögskolan har förlängts. Traineejobben kommer att öka möjligheten för unga att etablera sig på arbetsmarknaden som arbetsgivarnas rekrytering av personer med rätt kompetens underlättas. Mot bakgrund av att det kommer att råda brist på arbetskraft inom välfärdssektorn, exempelvis kommer det saknas många undersköterskor inom äldreomsorgen och hälso- och sjukvården, anser regeringen att det är viktigt att den som påbörjat ett traineejobb har möjlighet att slutföra sin utbildning inom ramen för traineejobbet. För att säkerställa detta avser regeringen att införa en möjlighet att förlänga traineejobben inom denna sektor med maximalt . Detta innebär att traineejobb inom välfärdssektorn kan pågå som längst . Regeringen har också tillsatt Delegationen för unga till arbete som har till uppgift att främja en konstruktiv och flexibel samverkan mellan Arbetsförmedlingen och kommuner för att minska ungdomsarbetslösheten (dir. 2014:157). Delegationen har också möjlighet att besluta om statsbidrag till kommuner som har ingått överenskommelse om lokal samverkan. Regeringen ser positivt på att ett mycket stort antal kommuner har meddelat att de har för avsikt att ingå lokala överenskommelser för att arbeta mer strategiskt och samordnat för att Regeringen kommer att noga följa de resultat som detta nya samarbete kommer att generera och om erfarenheterna av ökad samverkan kring ungdomsarbetslösheten kan användas på andra områden. Regeringen har dessutom initierat en nationell samling för unga utanför (se utg.omr. 17, avsnitt Ungdomspolitik) och som en del av denna beslutat om en samordnare för unga som varken arbetar eller studerar (dir. 2015:70). Samordnaren och Delegationen för unga till arbete ska samarbeta i syfte att komplettera och förstärka varandras arbete. Regeringen påbörjade en notifieringsprocess beträffande traineejobb och extratjänster. Efter dialog med Europeiska kommissionen kring statsstödsregelverket har regeringen valt att återkalla notifieringen eftersom insatserna konstruerats så att det säkerställs att de inte riktar sig till ekonomisk verksamhet. Subventioner som riktas till arbetsgivare för att anställa arbetslösa inom ickeekonomisk verksamhet är inte att betrakta som statsstöd. De områden som omfattas av införandet är också de områden som bedöms ha störst potential i fråga om att anställa ungdomar och långtidsarbetslösa. Arbetsförmedlingen kommer att göra den slutliga bedömningen i förhållande till statsstödsregelverket i sin tillämpning. Arbetsförmedlingens arbete med att förbättra matchningen på arbetsmarknaden Arbetsförmedlingen står inför stora utmaningar och arbetet med att öka förtroendet för myndigheten fortsätter. Arbetsförmedlingens verksamhet behöver utvecklas för att bättre kunna bidra till en mer välfungerande arbetsmarknad. Matchningsarbetet behöver förbättras och anpassas till de utmaningar som finns på dagens och framtidens arbetsmarknad. har beslutat att tillkännage för regeringen att regeringen bör återuppta arbetet med att genomföra en bred översyn av Arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingen har inlett ett omfattande förnyelsearbete. Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att analysera och lämna förslag som avser utvecklingen av Arbetsförmedlingens interna ledning, styrning och uppföljning (dnr A2015/927). Arbetet för att uppnå en väl fungerande arbetsmarknad kan Arbetsförmedlingen inte bedriva på egen hand. Dels kommer andra aktörer även fortsatt att bedriva verksamhet i form av t.ex. utbildningar och andra tjänster på uppdrag av Arbetsförmedlingen, dels finns även många andra aktörer som på olika sätt påverkar arbetsmarknadens funktionssätt och matchning, däribland andra statliga myndigheter, kommuner, landsting, arbetsmarknadens parter, det privata näringslivet och det civila samhällets organisationer. Med ett bättre samspel mellan dessa aktörer kan samhällets samlade resurser utnyttjas bättre. Hur statens åtagande och Arbetsförmedlingens uppdrag bör utformas för att i högre grad möta utmaningarna på framtidens arbetsmarknad behöver analyseras ytterligare. Arbetsförmedlingen ska ha väl uppbyggda arbetsgivarkontakter och ge ett professionellt stöd till arbetsgivare som rekryterar. Alla arbetssökande, oavsett yrkesbakgrund och utbildningsnivå, ska ges stöd och vägledning i ett aktivt arbetssökande. Arbetsmarknadspolitikens många möjligheter till insatser ska utnyttjas effektivt genom att rätt insatser ges till rätt person . Den tidigare styrningen av Arbetsförmedlingen var alltför detaljerad, med t.ex. alltför många tidsgränser som begränsade vilka insatser som kunde användas för de arbetssökande. Regeringen har påbörjat arbetet med att reformera styrningen och att genomföra förenklingar i det arbetsmarknadspolitiska regelverket för att ge större utrymme för professionella bedömningar. Detta är ett långsiktigt arbete som regeringen avser att fortsätta. En förändrad styrning från regeringen kräver även att processer inom myndigheten anpassas, exempelvis vad avser att säkerställa att kunskap från uppföljning av olika insatsers resultat och effekter tas till vara. En obalans mellan utbud och efterfrågan och flaskhalsar på arbetsmarknaden innebär en stor kostnad för samhälle, individer och företag. När det gäller vägledning och information om arbetsmarknaden är Arbetsförmedlingens samverkan med grund- och gymnasieskolan viktig. Samverkan lokalt och regionalt är central för att säkra långsiktig kompetensförsörjning inom näringsliv och offentlig sektor. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 En effektivare valideringsprocess för jobb och utbildning