prop · H3031d19 · 2015-09-21 00:00:00 — I FM sänds fyra rikstäckande ljudradioprogram: P1, P2, P3 och P4. P4 innehåller 25 lokala kanaler som sänder både lokalradioprogram och rikssändningar. Utöver P4:s program sänds två lokala ljudradio- program i och ett i . I Stock- holmsområdet, , och sänder SR ett antal kanaler via digitalradio (DAB). Ett omfattande programutbud tillhandahålls via webben och SR erbjuder flera appar för smarta telefoner. Den mest populära är , genom vilken publiken kan nå alla kanaler för direktlyssning, efterhandslyssning med musik och nedladdning utan musik. För användare med enklare mobiltelefon eller med sämre möjligheter att surfa på grund av dålig täckning eller begränsning i abonnemang erbjuds mini.sverigesradio.se med de senaste nyheterna och länkar till direktlyssning på SR:s kanaler. Sociala medier används för dialog med publiken och som en inkörsport till utbudet via expone- ring, länkning och delningar. SR prioritererar utrikesbevakning, politik, do- kumentärer och lokal närvaro, som tillsammans med undersökande journalistik och kultur står för av programkostnaderna. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 SR finns på 47 orter och har över 30 nyhets- redaktioner. var den totala sändningstiden , fördelat enligt följande: FM (), DAB () och internetexklusiva sändningar (). Jämfört med 2013 har den totala sändningstiden för marksändningarna minskat med , vilket bl.a. kan förklaras av att SR nu räknar förstasändningar som parallellsänds på ett nytt sätt som en följd av den nya gemensamma redovisningsformen. Tabell 13.6 sändningar i marknätet, per programkategori Procent av total sändningstid Källa: SR:s public service-redovisning SVT sänder tv-program i fem kanaler: SVT1, SVT2, SVT24, Barnkanalen och, tillsammans med UR, Kunskapskanalen. Kanalerna sänds till hela landet via marknät, satellit och över det öppna internet. Samtliga kanaler vidaresänds via kabel och ip-tv. SVT1 och SVT2 sänds även i högupplöst kvalitet (hd-tv) i marknätet. Därutö- ver sänds kanalen SVT World till utlandet via satellit och ip-tv. Sändningarna av SVT World till ingår i ett särskilt utbyte av tv-sänd- ningar mellan och , som i sin tur ger tv-tittare i , och möjlighet att fritt ta emot Sverigefinska Riksförbundets sändningar av TV . För innehållet i TV ansvarar det finska public service-företaget . På webbplatsen finns ett basutbud av nyheter, programsidor, sport och ett särskilt avgränsat barnutbud, Barnkanalen. På finns även program, nyheter och information på några av minoritetsspråken. Via tjänsten SVT Play kan redan sända program ses på begäran. Programmen finns i de flesta fall tillgängliga I SVT Play finns också ett antal webbunika program och live- sändningar. SVT:s äldre tv-program finns i viss utsträckning tillgängliga via tjänsten Öppet arkiv på internet. har SVT erbjudit tjäns- ten SVT Flow. Verksamheten, som har bedrivits på försök, lades ned . Tjänsten kom- binerade möjligheten att se ett redaktörsstyrt urval av program presenterade i en linjär följd och möjligheten att välja att se enskilda program på begäran. Stabiliten och funktionaliteten i SVT:s text- ningssystem har utvecklats. Vid slutet av 2014 textades av de förproduce- rade programmen och av de direkt- sända programmen. I förhållande till den totala sändningstiden svenska program har SVT syntolkat (varav i beställ-tv) och teckenspråkstolkat (varav i beställ-tv). Merparten av de förproducerade programmen på SVT Play finns textade. Tabell 13.7 sändningar i marknätet per programkategori Procent av total sändningstid Fiktion, inklusive barn- Källa: SVT:s public service-redovisningar UR producerar utbildnings- och folkbildnings- program. Programverksamheten på utbildnings- området inkluderar barn- och ungdomsutbild- ning, högskole- och annan vuxenutbildning samt studieförbund och folkhögskolor. Att den orga- niserade folkbildningen också inkluderas tydlig- gjordes i det nya sändningstillståndet för perio- den –2019. UR fick en särskild medelstill- delning från rundradiokontot 2014 för att stärka utbildningsuppdraget. har särskilda satsningar gjorts på att vidareutveckla program- verksamheten riktad till folkhögskolor och stu- dieförbund. UR har bl.a. arrangerat UR Folk- bildningsdagen för alla folkhögskolor och stu- dieförbund samt representanter för Folkbildning – Learning for Citizenship (FOLAC), och ett antal andra organi- sationer och landsting. UR sänder sina program i SR:s och SVT:s ka- naler och sändningstiderna bestäms i överens- kommelser mellan bolagen. Överenskommelse med SVT har gett UR mer tid i SVT1, SVT2 och SVT24 samt fler sena kvällstider i SVT1 och SVT2. har den totala sändningsvolymen i tv ökat med . Tillsammans med SVT driver UR Kun- skapskanalen, i vilken UR svarar för av innehållet. UR:s radio- och tv-program finns också till- gängliga på webben. fanns ca 12 900 program tillgängliga för uppspelning på och ca 2 300 program via UR Play, som är en s.k. catch up-tjänst där det går att i efterhand och på begäran ta del av sända program. För utbildningsanordnare finns UR:s programutbud i sin helhet tillgängligt i slutna nätverk. UR har en officiell kanal på Youtube, där delar av utbudet marknadsförs inför sändningarna i tv. har UR även försökt nå äldre ungdomar genom starten av Youtube-kanalen Tänk till. UR utvecklar kontinuerligt tillgängligheten och har en rad åtgärder utförts som ökar tillgängligheten för personer med funk- tionsnedsättning. Exempelvis har förbättringar genomförts på när det gäller grafik, kon- traster, innehållspedagogik och funktion. Ande- len textade icke-direktsända program på svenska uppgick, liksom 2013, till . UR har inte sänt textade direktsända program. Sänd- ningsvolymen av syntolkade program ökade från 14 . Andelen teckentolkade pro- gram uppgick till av sändningstiden för tv-sändningar på svenska. och tv vid Myn- digheten för radio och tv granskar SR:s, SVT:s och UR:s s.k. public service-redovisningar och bedömer utifrån dessa om programbolagen har uppfyllt sina uppdrag i allmänhetens tjänst. Nämndens senaste rapport (dnr Ku2015/01782) avser bolagens redovisningar . Inför tillståndsperioden –2019 ålades bolagen utökade redovisningskrav avseende intäkter vid sidan av avgiftsmedel, sponsring, indirekt 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 sponsring och kommersiella samarbeten. Vidare tydliggjordes att nämndens granskningsuppdrag även omfattar villkor som avser resurs- förbrukning, kostnadseffektivitet och produk- tivitet. Nämnden har i sin bedömning fokuserat bl.a. på dessa ämnesområden samt på kraven avseende spegling av förhållanden i hela landet och befolkningsvariationen, barn och unga, tillgänglighet för personer med funktions- nedsättning och minoritetsspråk. Vid en helhetsbedömning anser gransknings- nämnden att SR, SVT och UR huvudsakligen har uppfyllt sina public service-uppdrag. På ett antal områden, särskilt ifråga om redovisnings- skyldigheterna, gör dock nämnden bedöm- ningen att villkoren inte är uppfyllda, endast delvis uppfyllda eller att det råder tveksamhet kring uppfyllelsen. Nämnden anser t.ex. att pro- grambolagen inte har uppfyllt kravet avseende en sammantagen betydande ökning av det samlade programutbudet på finska, samiska, meänkieli, chib och teckenspråk. Bolagen anses inte heller ha uppfyllt kraven på att ta särskild hänsyn till de språkliga behoven hos barn och unga inom språkgruppen chib. SVT anses inte ha uppfyllt kraven på att ha en egen produktion för unga och att på ungas egna villkor förmedla ny- heter. När det gäller tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning har inte lämnat några anmärkningar gällande upp- fyllelsen av kraven i sändningstillstånden, även om redovisningarna bedöms kunna utvecklas i vissa avseenden. Nämnden har dock fattat sär- skilda beslut gällande uppfyllelsen av de krav på tillgänglighet till tv-sändningar som ställs i de beslut riktade till SVT och UR som regeringen fattat enligt radio- och tv-lagen. Nämnden be- dömer därvid att SVT inte har uppfyllt kravet avseende uppläst text och att SVT inte har redo- visat på ett sådant sätt att det framgår om kraven är uppfyllda när det gäller textning av direkt- sända program, teckenspråkstolkning och syn- tolkning. Kravet i fråga om textning av icke direktsända program bedöms dock vara uppfyllt. Avseende UR har nämnden lämnat ärendet utan vidare åtgärd med hänvisning till att kraven gäller för UR:s programtjänster och UR bedöms inte ha någon programtjänst. När det gäller de villkor som har till syfte att öka insynen och öppenheten i bolagens verk- samhet konstaterar bl.a. att SVT inte uppfyllt kravet på att särskilt redo- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 göra för vilka kommersiella samarbeten som företaget deltagit i och vilka intäkter dessa har generat. Nämnden anser vidare att UR i sin re- dovisning inte visat att de vidtagit åtgärder som syftar till ökad effektivitet och produktivitet. SR och SVT anses endast delvis ha uppfyllt kraven på sådan redovisning. Enligt går det inte att tydligt utläsa ur programbolagens redovisningar vilken omfattning bolagens kärnverksamhet respektive kompletterande verksamhet har haft. Mot denna bakgrund har nämnden inte närmare kunnat avgöra om bolagen uppfyllt kravet att upprätthålla en god balans i omfattningen mellan kärnverksamhet och kompletterande verksam- het. I flera avseenden har fått tillräckligt underlag för sin bedömning av redovisningarna först efter att ha inhämtat kom- pletterande upplysningar från programbolagen. I sitt beslut noterar nämnden i vilka delar kom- mande redovisningar bör innehålla utförligare information. Kommersiell radio och tv m.m. Antalet tillstånd att sända analog kommersiell radio var oförändrat jämfört med , dvs. Myndigheten för radio och tv har i samarbete med inlett ett arbete med att undersöka om det finns möjlighet att meddela ytterligare tillstånd att sända analog kommersiell radio. meddelade Myndigheten för radio och tv 25 tillstånd att sända digital kom- mersiell radio. Av dessa var 21 nationella och fyra regionala eller lokala. Tillstånden fördelas på totalt sex olika bolag. Enligt tillståndsvillkoren ska sändningarna inledas , för att sedan stegvis byggas ut. Nya tillstånd att sända tv i marknätet för andra än SVT och UR har meddelats av Myn- digheten för radio och tv för perioden –. Sedan ett tillstånd återkallats på tillståndshavarens begäran finns det för närva- rande 50 nationella och sex regionala eller lokala tv-kanaler. Sex av de nationella kanalerna ska sändas med högupplöst bild (hd-tv), övriga med standardupplöst bild. Ytterligare kanaler kom- mer att få börja sändas som hd-tv under till- ståndsperioden. Myndigheten för radio och tv har tidigare beslutat om skyldigheter för kommersiella programföretag att tillgängliggöra tv-sänd- ningar för personer med funktionsnedsättning –. För programtjänster med en tittartidsandel över en procent gäller särskilda skyldigheter, för övriga generella skyldigheter. Beslutet om- prövas beträffande vilka program- tjänster som ska omfattas av respektive skyl- dighet. Myndigheten för radio och tv prövar även frå- gor om utgivningsbevis för databaser. kom det in totalt 244 ärenden, jämfört med 245 ärenden och 146 ärenden . Av det totala antalet ärenden rörde 185 ansökningar om nytt utgivningsbevis, alternativt ändring eller förnyelse av utgivningsbevis. Vid utgången av 2014 fanns 924 gällande utgivningsbevis, vilket är en ökning jämfört med då det fanns 883 och 2012 då det fanns 843. Det totala antalet tillståndsärenden (till- stånd och registrering) hos myndigheten var 951 stycken 2014, en minskning jämfört med då det var 1 104 och 2012 då det var 966. Det totala antalet tillsynsärenden (omfattande Myndighetens för radio och tv:s tillsyn och granskning) var 1 535 stycken 2014, en ökning jämfört med då det var 1 345 och 2012 då det var 1 316. Annonstider i radio och tv gav 2012 regeringen till känna att den borde genomföra en allsidig utvärdering av effekterna av den ändring av radio- och tv- lagen som genomfördes och som innebar en ökning av den högsta tillåtna annonstiden (bet. 2011/12:KU16, rskr. 2011/12:224). Myndig- heten för radio och tv, som fått i uppdrag att genomföra en sådan utvärdering, redovisade detta . Enligt myndig- heten kan ökningen av annonstiden ha bidragit till att TV4 har behållit sin starka position på tv- marknaden i förhållande till utländska konkur- renter, även om andra faktorer sannolikt har haft större betydelse. Ökningen har enligt myndig- heten inte haft någon direkt verkan på konkur- rensen på den svenska radiomarknaden. Tittar- nas och lyssnarnas inställning till reklam är till stor del negativ, som det finns en för- ståelse för att annonser finansierar innehållet i kommersiell radio och tv. Inställningen har en- ligt myndigheten inte påverkats nämnvärt av att annonstiden utökats. Regeringen anser därmed att tillkännagivande är omhänderta- get. Lokal icke-kommersiell radio och tv Närradion är det lokala föreningslivets radio. Vid utgången av 2014 hade 777 föreningar sänd- ningstillstånd, en minskning då an- talet var 806 och 2012 då antalet var 831. Antalet tillståndshavare har minskat gradvis , då det fanns 1 164 stycken. Tillstånden fördelades på 150 sändningsområden, en minsk- ning med tre områden sedan föregående år. /15 fanns det 23 förordnade ka- belsändarorganisationer i , en minskning med en jämfört med och 2012. och tv har till uppgift att, genom granskning i efterhand, över- vaka om program som har sänts i radio och tv eller tillhandahållits i beställ-tv står i överens- stämmelse med radio- och tv-lagen (2010:696) och de programrelaterade villkor som gäller för tjänsterna. Innehållsregler i sändningstillstånd finns för public service-företagen och, i begrän- sad utsträckning, för och de övriga svenska kanaler som sänder i marknätet, bl.a. regler om saklighet och skydd för privatlivet. För public service-företagen finns därutöver särskilda bestämmelser för sändningsverksam- heten i allmänhetens tjänst. har 1 403 granskningsärenden di- arieförts, vilket är en ökning jämfört med , då antalet var 1 307, och med 2012, då antalet var 1 189. Av diarieförda granskningsärenden avsåg 24 initiativ från Myndigheten för radio och tv, jämfört med 11 och 25 initiativ respektive 2012. av ärendena (1 163 ärenden) gällde de tre public service- företagens sändningar, vilket är ungefär i nivå med de föregående två åren. Totalt har 1 378 ärenden avgjorts , en ökning jämfört med , då antalet ärenden var 1 318, och med 2012, då antalet ärenden var 1 245. beslutade i 54 pro- cent av ärendena att dessa inte skulle leda till någon prövning, jämfört såväl 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 2013 som 2012. Andelen fällande beslut av den totala mängden ärenden var , vilket är oförändrat jämfört med och en minsk- ning jämfört med , då andelen var tio pro- cent. ansökte om påförande av särskild avgift i fem fall, jämfört med tolv fall 2013 och tio fall 2012. har förvaltningsdomstolarna slutligt avgjort tio sådana ärenden och talan bifölls i samtliga fall. Flera anmälningar som rör ett och samma program diarieförs i samma ärende. Antalet an- mälningar 2014 var 2 949 stycken. Det är en stor ökning jämfört med då antalet var 2 421, och något fler än 2012, då antalet var 2 892. Inom EU har diskussionen fortsatt med anled- ning av kommissionens grönbok , För- beredelse för en helt konvergerad audiovisuell värld: tillväxt, skapande och värderingar. Vid rådsmötet antogs råds- slutsatserna Europeisk audiovisuell politik i den digitala eran. Medlemsstaterna välkomnade en bred översyn av direktivet om audiovisuella me- dietjänster (AV-direktivet). I slutsatserna väl- komnade medlemsstaterna också en fortsatt modernisering av den europeiska upphovsrätts- regleringen och underströk vikten av att främja metoder för att förenkla licenser för audiovisu- ella medietjänster över nationsgränserna. Även flera av filmmeddelandets ämnen behandlades i rådsslutsatserna. Arbetet med medier och information inom sker i styrkommittén för media och informationssamhället (CDMSI). Styrkommit- téns mandat omfattar även ett ansvar för upp- följning av den strategi för internets styrning som antogs av ministerkommittén . Särskilt fokus har lagts på rätten till yttrandefrihet på internet, frågan om nätneutra- litet och problemen med hot och våld mot jour- nalister i medlemsstaterna. Arbetet har lett till skapandet av en gemensam europeisk plattform för rapportering av hot och våld som lanserades och hanteras av fyra civilsamhälles- organisationer. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Det svenska samarbetet med utgår från den av regeringen beslutade Strategi för samarbete med 2014–2017 (dnr U2014/00867). Strategin har fem övergripande prioriteringar: utbildning för alla, utbildning för hållbar utveckling, tillgång till rent vatten, ytt- randefrihet och reformering av . Kultur- departementet är representerat i Svenska Une- scorådets kommunikationsutskott och arbetar där med frågor främst rörande yttrandefrihet och medier. Vid generalkonferensen initierade Sve- rige ett beslut om att ska publicera en trendrapport över utvecklingen inom yttrande- frihet och medieutveckling i världen. Den första globala rapporten presenterades i av generaldirektör. I driver frågan om ökad press- och yttrandefrihet och journalisters säkerhet. beslutade enligt ett svenskt förslag om åtgärder för ökad journalistsäkerhet. 13.4.3 Analys och slutsatser Stödet till taltidningar garanterar utgivning av och tillgång till taltidningar för personer med synnedsättning, personer med funktionsned- sättning som medför att personen inte kan hålla i eller bläddra i en tidning och personer med afasi och dyslexi. Implementeringen av den nya modellen för produktion och distribution av taltidningar in- nebär möjligheter att utveckla taltidningsverk- samheten genom att alla tidningar i systemet kan distribueras över hela landet. Det går dessutom att nå fler användare till en lägre kostnad jämfört med tidigare. Den nya taltidningsmodellen har också lett till att fler dagstidningar ges ut som taltidningar. Regeringen bedömer mot denna bakgrund att stödet till taltidningar fyller viktiga demokratiska funktioner i samhället och bidrar till att uppfylla det mediepolitiska målet om tillgänglighet. Regeringen följer vidare det arbete som be- drivs inom Myndigheten för tillgängliga medier för att nå nya grupper, bl.a. mot bakgrund av att antalet prenumeranter fortsätter att sjunka jäm- fört . Dagspressen genomgår en strukturomvandling som i många fall innebär ekonomiska påfrestningar och de driftsstödsberättigade tidningarna är särskilt hårt drabbade. Branschens utveckling påverkas av lägre upplagor för den tryckta tidningen samt behovet av att satsa på en digital utveckling och att hitta nya intäktsmöjligheter. Regeringen bedömer att presstödet bidrar till att värna mångfalden på dagstidningsmarknaden. Stödet bidrar även till att stödja yttrandefrihet och tidningarnas oberoende och tillgänglighet. Det bör emellertid beaktas att det nuvarande presstödssystemet utformades i då förut- sättningarna för dagspressen var helt andra än . Regeringen har därför vidtagit flera åtgärder i syfte att värna allmänhetens tillgång till god journalistik , oavsett bostadsort. lämnade regeringen propositionen Statens stöd till dagspressen (prop. 2014/15:88) med förslag till förbättringar och effektivise- ringar av presstödet. Förändringarna syftar till att anpassa presstödet till de förändrade tekniska och ekonomiska förutsättningar som dagspres- sen står inför. De syftar också till att skapa större incitament för dagstidningar med driftsstöd att öka sina läsarintäkter samt främja teknisk ut- veckling och utveckling av affärsmodeller. För- ändringarna har trätt i kraft re- spektive kommer att träda i kraft . Regeringen lämnar i denna proposition även förslag på ytterligare förstärkningar av stö- det till dagspressen i form av höjda stödnivåer (se utgiftsområde 1, avsnitt 11.3). Regeringen bedömer också att ett utvecklingsstöd för tryckta allmänna nyhetstidningar bör införas med syfte att ge förutsättningar för en långsiktig utveckling av elektroniska publiceringstjänster (se avsnitt 11.3). Mot bakgrund av dessa förändringar bedömer regeringen att stödet kan utnyttjas mer effektivt än tidigare och möjligheterna att uppnå de me- diepolitiska målen förbättras. På kommer det dock att behövas mer genomgripande förändringar. Regeringen har därför också tillsatt en medieutredning (dir. 2015:26). Utredningen ska bl.a. analysera beho- vet av nya mediepolitiska insatser när presstödet i dess nuvarande form upphör. En analys av be- hovet av insatser ska redovisas senast den 31 Förslag till nya mediepolitiska verktyg ska lämnas . Statens medieråds och Nordicoms verksamhet för att sprida kunskap ger lärare, lärarutbildare och andra nära-barn-professionella kunskap om barns och ungas medievanor och om hur de kan stärkas som medvetna medieanvändare. Eftersom användningen av digitala medier går allt längre ner i åldrarna bedömer regeringen att Statens medieråds arbete med att öka barns och ungas medie- och informationskunnighet blir allt viktigare. Förmågor att kunna finna, analy- sera och kritiskt värdera information respektive kommunicera och skapa innehåll i olika medier, är betydelsefulla för barns och ungas demokra- tiska medvetenhet och delaktighet i samhället. Det är också viktigt att det finns tillräckliga re- surser vid för att möta om- världsförändringar och den ökade efterfrågan på myndighetens statistik och utbildningsmaterial. Åldersgränser för film är en viktig del av ar- betet för att skydda barn och unga mot skadlig mediepåverkan. Statens medieråds beslut när det gäller att fastställa åldersgränser för film överkla- gas sällan. Av överklagandena är det en klar ma- joritet som avslås, vilket innebär att Statens me- dieråds beslut kvarstår. Mot bakgrund av Statens medieråds forskning om barns och ungas medievanor, tillhandahål- landet av utbildningsmaterial för att öka medie- och informationskunnighet hos dem och fast- ställandet av åldersgränser för film, gör rege- ringen bedömningen att myndighetens verksamhet bidrar till att stärka barn och unga som medvetna medieanvändare och skydda dem mot skadlig mediepåverkan. Den fortsatta tillgången till högkvalitativ forskning och dokumentation om medieut- vecklingen är väsentlig och det är av stor vikt att denna garanteras även . Tillgång till ny kunskap på detta område skapar förutsätt- ningar för beslut som åstadkommer en starkare mediemarknad präglad av tillgänglighet, mång- fald och konkurrens. Radio och tv i allmänhetens tjänst Utifrån beslut bedömer regeringen att SR, SVT och UR i huvudsak har uppfyllt sina uppdrag i allmänhetens tjänst. Den kritik som nämnden framfört avser i stor ut- sträckning brister i programbolagens redovis- ningar. Nämnden har lämnat synpunkter gäl- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 lande vad bolagen bör beakta inför nästa redo- visning. Regeringen utgår från att den vägledning som nämnden ger i sitt beslut används av bola- gen i arbetet med kommande redovisningar. Kraven på SVT:s och UR:s tillgänglighets- tjänster har höjts genom särskilda kvoter för bl.a. textning och syntolkning. Vid sidan av en högre ambitionsnivå för tillgänglighet eftersträvades att insatserna skulle bli mer konkreta och mätbara och därmed uppföljningsbara. Regeringen kon- staterar att programbolagen redovisat förbätt- ringar på detta område. noteras att nämnden identifierat svårigheter att följa upp de krav som ställts. Programbolagen har sammantaget ökat det samlade programutbudet på finska, samiska, meänkieli, chib och teckenspråk, men ökningen kan enligt inte anses vara betydande. Bolagen anses inte heller ha uppfyllt kraven på att ta särskild hänsyn till de språkliga behoven hos barn och unga inom språkgruppen chib. Regeringen delar nämndens bedömning och avser att särskilt noga följa hur bolagen uppfyller dessa krav fortsätt- ningsvis. Regeringen avser även att följa hur SVT uppfyller kraven avseende programverksamhet för unga.