prop · H30337 · 2015-10-28 00:00:00 — Ett mönster som framkommit under granskningen är att samarbetet mellan myndigheterna tycks fungera bättre vid de kontor där och Arbetsförmedlingen arbetar tätt.243 De arbetsförmedlare som har intervjuat inom ramen för granskningen ställer sig positiva till ett närmare samarbete med . Som exempel kan anges att Arbetsförmedlingen skulle kunna komma in tidigare i processen, om så bara för att informera personer med aktivitetsersättning om vilka tjänster Arbetsförmedlingen kan erbjuda. Vidare ser arbetsförmedlarna vinster med en samlokalisering med . Samlokalisering, som innebär att representanter för flera olika myndigheter och aktörer samlas under samma tak, har tidigare visat sig vara framgångsrikt.244 Totalt av de handläggare vid som har svarat på enkät ställer sig positiva till att arbeta i en samlad organisation Arbetsförmedlingen 242En person (0,) svarade att vederbörande inte har någon kontakt med Arbetsförmedlingen, eftersom det inte är relevant för någon av dennes kunder. 243Med tätt samarbete avses till exempel upparbetade kontaktvägar mellan handläggare vid och Arbetsförmedlingen, återkommande möten mellan myndigheterna och systematiska metodseminarier. 244Det så kallade i , som bedrivs med Finsam-medel, beskrivs återkommande som ett gott exempel i sammanhanget där kommunen, Arbetsförmedlingen och sitter tillsammans för att erbjuda ungdomar med särskilda behov ett samlat stöd från lokala myndigheter. och kommunen.245 Det bör dock framhållas att det finns andra sätt, utöver att arbeta i en samlad organisation, för att nå ett tätare samarbete. Som tidigare nämnts förefaller samarbetet till exempel fungera bra där det finns upparbetade kontaktvägar myndigheterna emellan. Som exempel kan nämnas att gemensamma metodseminarier där det finns möjlighet att diskutera problem som uppstår i arbetet är uppskattade och behjälpliga i samarbetet mellan myndigheterna.246 genomförde projektet 2 där och Arbetsförmedlingen arbetade närmare varandra bland annat med gruppen unga med aktivitetsersättning. I en utvärdering av projektet konstaterades att samlokaliseringen och det gemensamma ansvaret för ärendena samt en utökad tid för respektive deltagare möjliggjorde en god relation mellan medarbetare på myndigheterna och deltagarna. Deltagarna i projektet hade i högre grad än kontrollgruppen ökat sin tilltro till sin förmåga samt fått en högre upplevd arbetsförmåga och en högre aktivitetsnivå.247 genomförde Arbetsförmedlingen en kundundersökning bland personer som har avslutat rehabiliteringssamverkan.248 Syftet var att få en uppfattning om hur personer som deltagit i en sådan samverkan inom ramen för Arbetsförmedlingens och förstärkta samarbete upplevde arbetssätt och arbetsmetoder.249 Av undersökningen framkommer att en majoritet av de tillfrågade var nöjda med det stöd som de fått av sin personliga handläggare vid samt av sin personliga arbetsförmedlare vid Arbetsförmedlingen.250 Totalt angav att de insatser de fått har fört dem närmare arbetsmarknaden. 245Fråga 41 i enkät till handläggare som arbetar med aktivitetsersättning vid . En underlagsrapport till den parlamentariska socialförsäkringsutredningen behandlar så kallade one stop shops i och vad kan lära av dessa erfarenheter. Författaren drar slutsatsen att det med de fristående samordningsförbunden finns en struktur som har visat sig fungera bra och som har kapacitet att axla rollen av en gemensam ingång. Se One-stop-shops i – samordning av sociala och arbetsmarknadspolitiska åtgärder utifrån ett organisations- och arbetsmarknadspolitiskt perspektiv. 246Detta har framkommit vid intervjuer med handläggare vid samt med arbetsförmedlare vid Arbetsförmedlingen. 247Ståhl med flera (2014) Dirigo 2, Slutrapport, och . Insatsen har dock inte lett till att fler har återgått i arbete då utvärderingen genomfördes, även om resultaten kan tolkas som att deltagarna inlett en förändringsprocess där resultaten kommer längre fram. 248Arbetsförmedlingen, Förstärkt samarbete mellan Arbetsförmedlingen och . Rapport, kundenkät. 249Urvalet var totalt 702 personer varav 493 telefonintervjuer genomfördes. 250Totalt anger att de är nöjda med det stöd de fått från sin personliga handläggare på och anger att de är nöjda med stödet från sin arbetsförmedlare på Arbetsförmedlingen. AKTIVITETSERSÄTTNING – EN ERSÄTTNING UTAN AKTIVITET? personer efterlyser dock ännu mer samarbete mellan och Arbetsförmedlingen. Det framgår också av undersökningen att av dem som deltagit i rehabiliteringssamverkan inte deltagit i någon aktivitet.251 4.2.3Delat ansvar skapar risk för bristande uppföljning I Arbetsförmedlingens och gemensamma uppdrag framgår att myndigheterna har ett gemensamt ansvar för helhet, planering och måluppfyllelse. I detta ingår även att följa upp och eventuellt revidera insatserna.252 Ansvarsfördelningen framgår även av Arbetsförmedlingens processkarta över det förstärkta samarbetet.253 Till exempel framgår det att myndigheterna har ett gemensamt ansvar för att regelbundna uppföljningar av aktiva insatser med relevanta aktörer genomförs. I intervjuer som genomfört med arbetsförmedlare vid Arbetsförmedlingen och handläggare vid bekräftas att ansvaret för att följa upp hur det går för en person som befinner sig i en insats hos Arbetsförmedlingen ses som delat mellan myndigheterna. granskning visar att många handläggare vid har svårt att hinna med att följa upp ärenden. Av de handläggare som har svarat på enkät anger att uppföljning är en fråga om tid. Totalt anger att de följer upp ärenden när de gör bedömningen att det finns ett särskilt behov av uppföljning medan av handläggarna anger att de inte alltid följer upp ärenden hos Arbetsförmedlingen.254 Flera arbetsförmedlare beskriver även svårigheter med att hinna följa upp hur det går för personer som befinner sig i en insats. Att handläggare på båda myndigheterna inte hinner följa upp ärenden innebär en risk för att personer hamnar i fel insatser, att planer inte revideras, att personer stannar kvar för länge i insatser där de inte utvecklas och att personer hoppar av insatser och inte fångas upp.255 Som tidigare nämnts tolkar enligt företrädare för myndigheten sitt tillsynsuppdrag som att myndigheten ska följa upp hur insatser som behövs för rehabiliteringsverksamheten fortlöper. kan således konstatera att inte fullt ut klarar att fullgöra sitt tillsynsuppdrag. 251Arbetsförmedlingen, Förstärkt samarbete mellan Arbetsförmedlingen och . Rapport, kundenkät, s. 1–4. 252Försäkringskassan, Det förstärkta rehabiliteringssamarbetets effekter. Återrapportering enligt regleringsbreven , s. 13. 253Arbetsförmedlingen, Processkarta över det förstärkta samarbetet mellan Arbetsförmedlingen och . 254Fråga 35 i enkät till handläggare på som arbetar med aktivitetsersättning. Det gick att välja flera olika svarsalternativ på frågan. 255Se även intervju med , . I utredningen trygghet och bättre försäkring (SOU 2015:21) konstateras att det ofta dröjer innan uppmärksammar försäkrade som har svårt att återgå i arbete. Utredningen konstaterar att flera tidigare utredningar har påtalat risken att andra aktörer som har ansvar för rehabilitering (till exempel Arbetsförmedlingen, företagshälsovården och arbetsgivare) väntar på initiativ istället för att själva tidigt erbjuda den försäkrade insatser. samordningsansvar kan således bidra till att insatser sätts in för sent.256 4.2.4 Behov av ökad samsyn Granskningen visar att det till viss del saknas samsyn hos myndigheterna om och Arbetsförmedlingens gemensamma uppdrag. Företrädare för Arbetsförmedlingen beskriver att samtliga medarbetare som arbetar i det förstärkta samarbetet inte alltid har samma uppfattning om att myndigheterna har ett gemensamt uppdrag och att det finns olika uppfattningar om vad målet med samarbetet är samt om vad myndigheterna var för sig och gemensamt ska göra.257 Det har till exempel framkommit i granskning att det finns oklarheter angående ansvarsfördelningen mellan Arbetsförmedlingen och när det gäller personer som befinner sig i sysselsättningsfasen.258 Vidare önskar av handläggarna på som har svarat på enkät tydligare gemensamma mål, mer samsyn samt ökad kunskap om de respektive myndigheternas uppdrag, insatser och mål.259 För att Arbetsförmedlingen lättare ska kunna genomföra sitt uppdrag när det gäller personer med aktivitetsersättning betonar myndigheten behovet av att samordningsuppdrag utvecklas och förtydligas.260 Även djupintervjuer med arbetsförmedlare vid Arbetsförmedlingen bekräftar denna bild. 4.2.5Positiva effekter av det förstärkta samarbetet avseende sjukpenning I utvärdering av Arbetsförmedlingens och förstärkta rehabiliteringssamarbete presenteras hur samarbetet med det samlade innehållet av utredning, insatser och uppföljning påverkat de försäkrades arbetsförmåga och deras tid i 256SOU 2015:21, Mer trygghet och bättre försäkring, s. 73. 257Intervju med Arbetsförmedlingen, . 258Djupintervjuer med arbetsförmedlare vid Arbetsförmedlingen. Sysselsättningsfasen är benämningen på den sista delen av jobb- och utvecklingsgarantin, det vill säga det arbetsmarknadspolitiska program som införde . 259Fråga 40 i enkät till handläggare på som arbetar med aktivitetsersättning. 260Intervju med Arbetsförmedlingen, . AKTIVITETSERSÄTTNING – EN ERSÄTTNING UTAN AKTIVITET? sjukskrivning.261 Slutsatsen är att det finns positiva effekter av det förstärkta rehabiliteringssamarbetet både i termer av kortare sjukskrivningstider och individernas närmande till arbetsmarknaden liksom deras övergång till arbete eller utbildning.262 Studien begränsas dock till personer med sjukpenning. Det finns ingen motsvarande utvärdering av aktivitetsersättningen.263 4.3Arbetstillfällen inom staten för unga med funktionsnedsättning Arbetsgivares möjligheter att erbjuda individer med funktionsnedsättning arbete är avgörande för att bryta utvecklingen med aktivitetsersättning som försörjningskälla.264 I En strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken 2011–2016 uttrycker regeringen sin ambition att staten ska vara ett föredöme för anställning av personer med funktionsnedsättning.265 Trots detta var endast 91 personer (0,) av de cirka 13 000 personer med funktionsnedsättning i åldern 20–som hade en anställning med lönesubvention 2012, anställda hos statliga arbetsgivare.266 För att stimulera den offentliga sektorn att ta ett större ansvar för att skapa arbetstillfällen för personer med funktionsnedsättning beslutade regeringen att ge Arbetsförmedlingen ett uppdrag att genomföra ett praktikantprogram inom statsförvaltningen för personer med funktionsnedsättning.267 Av 1 800 preliminära praktikplatser hade dock endast 261Försäkringskassan, Det förstärkta rehabiliteringssamarbetets effekter. Återrapportering enligt regleringsbreven . De redovisade resultaten är förknippade med viss osäkerhet eftersom uppföljningsperioden bara sträcker sig . Säkerheten kommer att öka vid senare utvärderingar som omfattar för samtliga personer i studien. Enligt den redovisade planen för att genomföra uppdraget planerar myndigheterna att återkomma med ytterligare redovisningar 2015. 262Försäkringskassan, Det förstärkta rehabiliteringssamarbetets effekter. Återrapportering enligt regleringsbreven , s. 7–8. 263År 2017 ska dock och Arbetsförmedlingen rapportera till regeringen med anledning av uppdraget att initiera projekt för att pröva arbetslivsinriktade rehabiliteringsinsatser i enlighet med arbetsmetoden supported employment för personer med aktivitetsersättning. Se avsnitt 2.4.3. 264Försäkringskassan, med aktivitetsersättning, s. 98. 265Socialdepartementet, En strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken 2011–2016, s. 17. 266Försäkringskassan, med aktivitetsersättning, s. 100. rapporterade att av alla sysselsatta personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga arbetar inom statlig sektor, jämfört med av befolkningen totalt. Se , Situationen på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning 2013, s. 49. 267Regeringsbeslut, Uppdrag om praktikantprogram inom statsförvaltningen för personer med funktionsnedsättning, A/2012/4066/A. 343 platser tillsatts till och med april 2014.268 kan konstatera att resultatet av regeringens och myndigheternas arbete för att anställa personer med funktionsnedsättning är svagt och att statens roll som arbetsgivare för denna grupp fortfarande ligger långt ifrån de ambitioner som är uttalade av regeringen.269 Arbetsförmedlingen förklarar det begränsade antalet praktikplatser med att det tar tid att nå ut i alla led i en organisation för att få till stånd en praktikplats och att det har varit svårt att hitta kandidater som matchar den kravprofil som myndigheterna lämnat. Vidare framhåller Arbetsförmedlingen att programmet ska implementeras med kvalitet och att det inte finns något kvantitetsmål i uppdraget.270 Regeringen har gett Arbetsförmedlingen uppdraget att ansvara för en nationell samordning av programmet, vilket innebär ett samarbete med myndigheterna centralt för att underlätta kontakterna och mottagning av praktikanter.271 I Arbetsförmedlingens återrapportering angående praktikantprogrammet konstateras att lagstiftningens krav på förtjänst och skicklighet i relation till eventuella rekryteringar efter avslutad praktik har lyfts vid ett flertal tillfällen. Myndigheter signalerade att man mot den bakgrunden inte kunde garantera en anställning efter avslutad praktik.272 4.3.2Grundlagsskyddade regler för anställningsavtal inom staten En arbetstagare kan komma att omfattas av lagen om offentlig anställning (1994:260), , beroende på vilken slags arbetsmarknadspolitisk åtgärd arbetstagaren omfattas av.273 Om gäller för anställningen innebär det att ”vid anställning skall avseende fästas bara vid sakliga grunder såsom förtjänst och skicklighet. Skickligheten skall sättas främst om det inte finns särskilda skäl för något annat”.274 Om inte gäller för anställningen gäller ändå regeringsformen (1974:152), RF, och dess krav att ”vid beslut om statliga anställningar ska avseende fästas 268Intervju med Arbetsförmedlingen, , Arbetsförmedlingen, Uppdrag om praktikantprogram inom statsförvaltningen för personer med funktionsnedsättning. Arbetsförmedlingens återrapportering , s. 7. 269Här avses den regering som hade regeringsmakten –2014. 270Intervju med Arbetsförmedlingen, . 271Regeringsbeslut, Uppdrag om praktikantprogram inom statsförvaltningen för personer med funktionsnedsättning, A/2012/4066/A. 272Arbetsförmedlingen, Uppdrag om praktikantprogram inom statsförvaltningen för personer med funktionsnedsättning. Arbetsförmedlingens återrapportering , s. 15. 273För arbetstagare som är anställda ”med särskilt anställningsstöd”, ”i skyddat arbete” eller ”i utvecklingsanställning” gäller inte (3 § 5 ). AKTIVITETSERSÄTTNING – EN ERSÄTTNING UTAN AKTIVITET? endast vid sakliga grunder, såsom förtjänst och skicklighet”.275 Med ”förtjänst” avses närmast den vana som förvärvats genom föregående tjänstgöring och med ”skicklighet” brukar lämpligheten för befattningen med hänsyn till praktisk och teoretisk utbildning samt tidigare yrkeserfarenhet avses.276 Oavsett om eller RF gäller finns det i båda fallen utrymme för andra sakliga grunder för anställningen.277 Begreppet ”särskilda skäl” i kan tolkas som att det finns möjlighet att ta hänsyn till andra omständigheter vid anställningen.278 Begreppet ”såsom” i RF markerar att förtjänst och skicklighet inte är de enda sakliga grunderna utan att det finns utrymme för ytterligare grunder så länge de är sakliga.279 Ytterligare utrymme finns att tillämpa 4 § anställningsförordningen (1994:373), AF.280 I den bestämmelsen regleras att arbetsgivare vid anställning, utöver skickligheten och förtjänsten också ska ta hänsyn till sakliga grunder som stämmer överens med allmänna arbetsmarknads-, jämställdhets-, social- och sysselsättningspolitiska mål.281 4.3.3Särskilt villkorsavtal för att reglera anställningsvillkor inom statlig sektor För att reglera anställningsvillkoren för vissa tidsbegränsade anställningar, som den enskilde arbetsgivaren bedömt kan motiveras inom ramen för ett arbetsmarknadspolitiskt mål ingick ett centralt kollektivavtal med de fackliga motparterna på det statliga avtalsområdet282 – Särskilt villkorsavtal för vissa statliga anställningar (). Enligt ökar avtalet möjligheterna för personer i praktikantprogrammet att erbjudas en subventionerad eller osubventionerad anställning efter avslutad praktik.283 Avtalet innebär att arbetsmarknadspolitiska åtgärder ska beaktas som saklig grund utöver förtjänst och skicklighet. Det innebär att arbetsmarknadspolitiska åtgärder endast ska tas i beaktande när två personer har likadan förtjänst och skicklighet. 27512 kap. 5 § RF samt lagkommentar av (Karnov). 276Se till exempel prop. 1973:90 med förslag till ny regeringsform och ny riksdagsordning m.m. s. 405 f. och prop. 1985/86:116 om meritvärdering i statlig tjänst m.m. s. 5. 277Arbetsgivarverket, informerar, nr 2 2014. 278Intervju med , . 279Arbetsgivarverket, informerar, nr 2 2014. 280Detta gäller oavsett om eller RF gäller för den arbetsmarknadspolitiskt motiverade anställningen. 2814 § anställningsförordningen (1994:373). 282Arbetsgivarverket på arbetsgivarsidan och bland annat Saco-S och på arbetstagarsidan. 283Arbetsförmedlingen, Uppdrag om praktikantprogram inom statsförvaltningen för personer med funktionsnedsättning. Arbetsförmedlingens återrapportering , s. 15. kan konstatera att få personer kan komma att omfattas av avtalet. Vidare konstaterar att grundlagens regler om saklig grund inte kan avtalas bort i statliga anställningar. Ett kollektivavtal kan heller inte reglera hur grundlagsregeln ska tillämpas.284 Ungefär fyra av tio som har aktivitetsersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga har ett beslut om rätt till stöd enligt LSS och en stor del av den gruppen deltar också i daglig verksamhet hos kommunen.285 4.4.1Brister i samordningen mellan de statliga myndigheterna och kommunerna På vissa håll i landet finns upparbetade kontaktvägar mellan Arbetsförmedlingen, och kommunen, medan det på andra håll saknas strukturerad samverkan.286 Uppfattningen om hur samordningen mellan de statliga myndigheterna och kommunen fungerar vad gäller samordningen kring personer med aktivitetsersättning skiljer sig åt över landet. Av diagram 5 framgår att av de handläggare som har svarat på enkät upplever att samarbetet fungerar mycket bra eller ganska bra medan upplever att samarbetet fungerar mycket dåligt eller ganska dåligt.287 Handläggarna vid upplever att samarbetet med kommunen fungerar bättre på mindre orter. Det finns även skillnader mellan olika regioner. Detta är samma mönster som vid samarbetet med Arbetsförmedlingen. Handläggarna vid önskar främst mer gemensamma möten med kommunen, att kommunen ger mer återkoppling, mer strukturerade kontaktvägar samt mer förståelse kring varandras verksamheter, uppdrag och regelverk.288 284Se bland annat kommentarer till lagen (1994:260) om offentlig anställning av (Karnov). 285Försäkringskassan, med aktivitetsersättning, s. 5. 286Riksrevisionens djupintervjuer med arbetsförmedlare vid Arbetsförmedlingen, enkät till handläggare vid . 287Fråga 31 i enkät till handläggare på som arbetar med aktivitetsersättning. 288Fråga 32 i enkät till handläggare på som arbetar med aktivitetsersättning. AKTIVITETSERSÄTTNING – EN ERSÄTTNING UTAN AKTIVITET? Hur upplever du ditt samarbete med kommunen (daglig verksamhet) avseende samordningen kring kunder med aktivitetsersättning? Totalt 185 personer svarade på frågan.289 öppna jämförelser290 mellan alla landets kommuner visar att av kommunerna har angett att de har överenskommelser på ledningsnivå med Arbetsförmedlingen respektive om LSS- handläggares samverkan i enskilda ärenden.291 Enligt och Arbetsförmedlingen indikerar detta att det finns behov av att på strukturell nivå förbättra förutsättningarna för en utvecklad samverkan.292 4.4.2Övergång från daglig verksamhet till förvärvsarbete och insatser vid Arbetsförmedlingen genomförde 2008 en enkätundersökning hos samtliga dagligverksamheter i 80 slumpmässigt utvalda kommuner.293 Av undersökningen framgår att av de dagliga verksamheterna anser att det i deras verksamhet finns deltagare som skulle kunna, och som vill, gå vidare till annan sysselsättning. Andelen som anses ha möjlighet 2892 personer () svarade att vederbörande inte har någon kontakt med kommunen (daglig verksamhet) då det inte är relevant för någon av dennes kunder. 290Öppna jämförelser är ett verktyg för analys, uppföljning och kvalitetsutveckling inom och hälso- och sjukvårdens verksamheter på lokal, regional och nationell nivå. gör öppna jämförelser på uppdrag av regeringen. 291Socialstyrelsen, Öppna jämförelser av stöd till personer med funktionsnedsättning enligt LSS 2013, s. 18. 292Arbetsförmedlingen och , Effektutvärdering av insatser för unga med aktivitetsersättning, s. 10. 293Urvalet omfattade totalt 1 016 dagliga verksamheter, varav 886 kommunala och 130 enskilda verksamheter. att gå vidare till annan sysselsättning uppskattas av företrädare för dessa verksamheter till av det totala antalet deltagare.294 finns ingen uppföljning av flödet mellan daglig verksamhet och Arbetsförmedlingen och hur detta varierar över landet. Enligt LSS tillhör det kommunens uppgift att medverka till att personer som omfattas av LSS får tillgång till arbete eller studier.295 I förarbetena framgår att det är angeläget att möjligheten till ett arbete på den reguljära arbetsmarknaden eller inom prövas regelbundet.296 Av de handläggare som har svarat på enkät anger att rutinerna och kommunikationen mellan och kommunen är bristfällig när det gäller att fånga upp personer i daglig verksamhet via LSS, vilka skulle kunna ha en annan mer arbetsnära insats.297 av handläggarna anger att de i regel alltid följer upp ärenden hos kommunen.298 När det gäller kontakten mellan handläggarna på och personer med aktivitetsersättning uttrycker handläggarna att de inte har kontakt med vissa grupper, trots att dessa personer är i behov av kontakt och stöd. Till denna grupp hör de som har daglig verksamhet och som skulle kunna komma vidare till annan mer arbetslivsinriktad verksamhet.299 I studien med aktivitetsersättning såg indikatorer på att ärenden där det finns beslut om daglig verksamhet via LSS ofta handläggs med utgångspunkt att den försäkrade är ”omhändertagen” av kommunen.300 Detta är något som framkommit också i granskning. Företrädare för och Kommuner och Landsting beskriver det som att det finns olika kulturer i landet hur man arbetar med unga med aktivitetsersättning. Vissa kommuner ser daglig verksamhet som omsorg medan andra arbetar mer arbetslivsinriktat.301 För att de personer med aktivitetsersättning som befinner sig i daglig verksamhet ska ha samma möjligheter att komma vidare till arbete eller studier som övriga med aktivitetsersättning, är det en förutsättning att handläggarna på 294Socialstyrelsen, Daglig verksamhet enligt LSS – en kartläggning, s. 25. 295Se 15 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. 1992/93:159, s. 90–91, bet. 1992/93:SoU19, rskr. 1992/93:321. 297Fråga 33 i enkät till handläggare som arbetar med aktivitetsersättning på . motsvarar den andel som har svarat dåliga eller mycket dåliga. Totalt har svarat varken bra eller dåliga, har svarat ganska bra eller mycket bra, har svarat ingen uppfattning. 298Fråga 35 i enkät till handläggare som arbetar med aktivitetsersättning vid . 299Fråga 20 i enkät till handläggare som arbetar med aktivitetsersättning vid . 300Försäkringskassan, med aktivitetsersättning, s. 6. 301Intervju med , , intervju med Kommuner och Landsting, . AKTIVITETSERSÄTTNING – EN ERSÄTTNING UTAN AKTIVITET? samt LSS-handläggarna vid kommunen, arbetar utifrån ett arbetslivsinriktat perspektiv med denna grupp.