prop · H3031d21 · 2015-09-21 00:00:00 — Ett prioriterat område inom programmen är vidare små och medelstora företags tillgång till god kapitalförsörjning. Inom det tematiska området som syftar till en omställning mot en koldioxidsnål ekonomi ska programmen bidra till att främja innovation, teknikutveckling och nya affärsmöjligheter inom energiområdet. Utbudet av privat riskkapital i tidiga skeden kommer att främjas inom områdena förnybar energi och energieffektivisering. Insatser för miljöanpassad upphandling kommer att stimuleras för att skapa styrmedel inom både offentlig och privat sektor. Inom programmen och Mellersta är hållbara transporter och bredbandsinfrastruktur prioriterade områden. Även i är bredbandsinfrastruktur ett prioriterat område. Insatser för hållbar stadsutveckling kommer främst att genomföras inom ramen för programmen , och –. Det nationella programmet inom regionalfonden omfattar insatser avseende att stärka forskning, teknisk utveckling och innovation, riskkapital och att stödja övergången till en koldioxidsnål ekonomi. Den totala omfattningen, inklusive EU-medel samt offentlig och privat nationell medfinansiering, av de nio regionalfondprogrammen är nästan vilket framgår av tabell 2.13. fattades de första besluten om medel inom programmen. Tabell 2.13 Den totala omfattningen EU-medel och nationell medfinansiering för de åtta regionala programmen perioden –20201 1Regionalfondsprogram räknat på växelkurs 8,39 i enlighet med förordningen (1999:710) om valutakurs vid stöd från EU:s struktur- och investeringsfonder. 2 Detta avser offentliga samt privata medel. Källa: Regionala och nationellt regionalfondsprogram perioden –2020. Större satsningar kommer att genomföras i form av finansieringsinstrument. De riskkapitalsatsningar som genomförts regionalt –2013 kommer att fortsätta inom befintlig struktur. Utöver detta avses två riskkapitalsatsningar i det nationella programmet genomföras. Det ena avser en fond i fond med syfte att investera i nya och befintliga, privata riskkapitalfonder. Det andra avser en grön investeringsfond i syfte att stärka utbudet av riskkapital för finansiering av företag med affärsmodeller som bidrar till att minska utsläppen av koldioxid. Regionalfondsmedel finansierar även arbetet med lokalt ledd utveckling genom den s.k. Leadermetoden. Arbetet syftar till att bedriva utvecklingsarbete på lokal nivå, med utgångspunkt i en lokal utvecklingsstrategi. är förvaltande myndighet och programmets totala budget omfattar , varav från 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 regionalfonden och från socialfonden inkl. nationell medfinansiering, se utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Europeiskt territoriellt samarbete 2014–2020 deltar i tretton program inom ramen för det europeiska territoriella samarbetet. Kommissionen har fram till godkänt tolv av programmen. Samtliga fem program med svensk förvaltande myndighet godkändes . Det är de gränsregionala programmen: Nord, –Atlantica, –, ––och det transnationella programmet Norra periferin och . Även programmen för Mellersta och godkändes . Genomförandet av de program som godkändes har startat och de första besluten om stöd till samarbetsprojekt fattades . Programmet för godkändes . Programmet förväntas godkännas . Förutom gränsregionala och transnationella program kommer att delta i fyra interregionala nätverksprogram där samtliga 28 medlemsstater deltar. Dessa program är Urbact, Interreg , Espon och Interact. Urbactprogrammet godkändes av kommissionen . Övriga tre interregionala program har godkänts . Den totala omfattningen, inklusive EU- medel, medel från tredjeland samt offentlig och privat nationell medfinansiering, av de sex gränsregionala och tre transnationella programmen som deltar i, uppgår totalt till ca vilket framgår av tabell 2.14. Programmens huvudsakliga inriktning och avsatta medel, inklusive nationell medfinansiering är följande. –Stärka forskning och innovation, ca . –Skydd av miljön och hållbar användning av resurser, ca . –Stödja övergången till en koldioxidsnål ekonomi, ca . –Öka konkurrenskraften hos små och medelstora företag, ca . –Främja hållbara transporter, ca . –Arbetskraftens rörlighet och livslångt lärande, ca . –Anpassning till klimatförändringar, ca . –Tekniskt stöd och Institutionell kapacitet, ca . Tabell 2.14 Den totala omfattningen, inkl. EU-medel samt offentlig och privat nationell medfinansiering, för de sex gränsregionala och tre transnationella programmen som deltar i perioden –20201 1Räknat på växelkurs 8,39 i enlighet med förordningen (1999:710) om valutakurs vid stöd från EU:s struktur- och investeringsfonder. 2Detta avser privata och offentliga medel samt medel från tredjeland. Källa: Samarbetsprogram perioden –2020. deltar också i ett program för samarbete med icke EU-länder, Kolarctic. Kolarctic är ett samarbetsprogram inom ramen för EU:s grannskapsinstrument, , och ger stöd till gränsöverskridande samarbete med . Programmets finansiering kommer dels från europeiska regionala utvecklingsfonden, Eruf, dels från . Mål och förväntat resultat programperioden – 2020 De nio programmen för investeringar i tillväxt och sysselsättning förväntas bl.a. stödja ca 20 000 små och medelstora företag och bidra till ca 12 000 nya arbetstillfällen. De finansiella instrumenten inom programmen förväntas attrahera i privat kapital. De territoriella samarbetsprogrammen förväntas bl.a. bidra till ökade möjligheter för företag att startas, drivas och växa i gränsregionerna. De fyra gränsregionala program som förvaltas i förväntas stödja ca 500 företag, bl.a. förväntas 150 företag delta i gränsöverskridande, transnationella och interregionala forskningsprojekt. Cirka 2 400 kvinnor och män förväntas vidare delta i projekt för ökad rörlighet på arbetsmarknaden. Samtliga projekt inom ovan nämnda program ska beakta lika möjligheter och ickediskriminering samt jämställdhet i genomförandet. Med regionala företagsstöd avses de s.k. selektiva regionala företagsstöden, dvs. regionalt investeringsstöd, regionalt bidrag till företagsutveckling, såddfinansiering, sysselsättningsbidrag, statligt stöd för att regionalt främja små och medelstora företag och statligt stöd till regionala investeringar. Dessutom avses det generella regionala företagsstödet transportbidrag. Investeringar som får regionala företagsstöd finansieras till största delen av företagen själva eller via den reguljära kapitalmarknaden. Företagsstöden beviljas i hela eller delar av landet beroende på stödform. får ha nationella stödområden som omfattar av befolkningen. Indelningen framgår av förordningen (1999:1382) om stödområden för vissa regionala företagsstöd. Med anledning av de förändringar som kommissionen genomfört av statsstödsregelverket har regeringen fattat beslut om nya stödförordningar för de regionala företagsstöden, dvs. förordningen (2015:211) om statligt stöd till regionala investeringar, förordningen (2015:210) om statligt stöd för att regionalt främja små och medelstora företag och förordningen (2015:212) om statligt stöd inom Europeiska regionala utvecklingsfonden. De nya förordningarna innebär bättre stödmöjligheter till företag i hela landet. Stöden avses ge större möjligheter att nå kvinnor samt kvinnor och män med utländsk bakgrund men också företag i branscher som t.ex. kulturella och kreativa näringar samt hälso- och sjukvård. De nya förordningarna innebär förändringar och nyheter jämfört med tidigare förordningar, bl.a. inom följande områden: stödnivåer, investeringsstöd till energieffektivisering, forskningsinfrastruktur och bredbandsutbyggnad samt ökade möjligheter för med- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 finansiering från regionalfonden som gynnar företags utveckling. I tabell 2.15 redovisas vissa resultatindikatorer för beviljade selektiva regionala företagsstöd perioden –2014. Av tabellen framgår att det totalt beviljades ca i stöd . Av dessa medel beviljades som regionalt investeringsstöd i syfte att få till stånd investeringar i företag i stödområde. har beviljats som regionalt bidrag till företagsutveckling i syfte att främja utvecklingen i små och medelstora företag. Återstoden, dvs. , har beviljats som såddfinansiering som stöd för innovativa tjänster och varor i företagens inledande utvecklingsfas. Av totalt beviljat stöd till företag avser av beloppet små och medelstora företag, dvs. företag med 0–249 anställda. Investeringar som beräknas delfinansieras av beviljade stöd uppgick till nästan . Sysselsättningen förväntas öka med ca 3 300 arbetstillfällen, varav ca 1 400 väntas tillfalla kvinnor och ca 1 900 väntas tillfalla män. Tabell 2.15 Vissa resultatindikatorer om beviljade selektiva regionala företagsstöd 2011–20141 Beviljat belopp (mnkr) företagsstöden (mnkr) 1Regionalt investeringsstöd, regionalt bidrag till företagsutveckling och såddfinansiering. Inget sysselsättningsbidrag har beviljats . 2Exklusive såddfinansiering eftersom detta inte beräknas. I tabell 2.16 redovisas beviljade selektiva regionala företagsstöd fördelade på län. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.16 Beviljade selektiva regionala företagsstöd av länsstyrelser, berörda landsting, samverkansorganet i län och samt fördelade på län1 1Avser regionalt investeringsstöd, regionalt bidrag till företagsutveckling och såddfinansiering. 2 Exklusive såddfinansiering eftersom detta inte beräknas. Regionala företagsstöd fördelade på verksamhetsart I tabell 2.17 framgår de selektiva regionala företagsstöden fördelade på verksamhetsart. Uppföljning av tidigare beviljat stöd har jämfört företag som beviljats regionala företagsstöd med två kontrollgrupper. En kontrollgrupp (benämns A nedan) bestod av företag belägna i samma geografiska område, verksamma i samma branscher och i liknande storlek som stödföretagen. En annan kontrollgrupp bestod av övriga företag med minst en anställd. Mätperioden avsåg åren 2010–2013. Enligt har företag som beviljats regionalt investeringsstöd utvecklats lika i omsättning jämfört med kontrollgrupp A och bättre än den andra kontrollgruppen, men har en sämre vinstutveckling än båda kontrollgrupperna. Förädlingsvärdet i stödföretagen har utvecklats bättre än kontrollgrupperna. Företag som fått regionalt bidrag till företagsutveckling har haft en bättre procentuell utveckling sett till medianen än de båda kontrollgrupperna beträffande samtliga nyckeltal – omsättning, vinst och förädlingsvärde. Företag som beviljats såddfinansiering har haft en sämre utveckling av förädlingsvärdet än kontrollgrupperna men en bättre utveckling när det gäller vinst och omsättning. Tabell 2.17 Beviljade selektiva regionala företagsstöd fördelade på de största verksamhetsarterna 20141 Verksamhet inom juridik, ekonomi, vetenskap Kultur, nöje och fritid Uthyrning, fastighetsservice, resetjänster och 1Avser regionalt investeringsstöd, regionalt bidrag till företagsutveckling och såddfinansiering. har transportbidraget kompenserat stödmottagande företag för sina transportkostnader med i genomsnitt . Enligt instämmer av arbetsställena helt eller till stor del i att bidraget har bidragit till ökad vidareförädling. har ca betalats ut i transportbidrag vilket framgår av tabell 2.18. Tabell 2.18 Utbetalt regionalt transportbidrag fördelat på län 2010–2014 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Trävarutillverkning är den verksamhetsart som får störst andel transportbidrag. var andelen vilket är en marginell minskning jämfört med föregående år. Av de arbetsställen som fick stöd hade färre än 10 anställda och färre än 50 anställda. Uppföljning av tidigare beviljat stöd har jämfört företag som beviljats transportbidrag med två kontrollgrupper (se ovan). Mätperioden avsåg åren 2010–2013. Enligt har de företag som beviljats transportbidrag haft en något sämre utveckling än kontrollgrupperna i samtliga nyckeltal – omsättning, vinst och förädlingsvärde. Utvärderingar av vissa regionala företagsstöd För information om genomförda utvärderingar av regionala företagsstöd se budget- propositionerna , 2014 och 2015, utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Könsuppdelade indikatorer för de regionala företagsstöden avseende de företag som beviljades bidrag redovisas i tabell 2.19. Dessa siffror kan exempelvis jämföras med urvalsundersökning som visar att av företagsledarna i svenska företag med 0–49 anställda är män. Tabell 2.19 Jämställdhetsindikatorer för regionala företagsstöd 2014 andel kvinnor (%) andel män (%) andel kvinnor (%) män (%) 1 VD eller kontaktperson. Av tabell 2.20 framgår fördelningen av kvinnor och män i procent av beräknad sysselsättningsökning genom de regionala företagsstöden. Tabell 2.20 Fördelning av kvinnor och män i procent av beräknad antal nya arbetstillfällen genom regionala företagsstöd åren 2011–2014 Kommersiell service i gles- och landsbygd Regionala serviceprogram 2014–2018 Regionala serviceprogram samordnar aktörer och insatser som genomförs i syfte att öka tillgänglighet till service för kvinnor och män samt företag och besökare. Länsstyrelser och berörda landsting, kommun och samverkansorgan 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 ansvarar för genomförandet av programmen. genomfördes insatser främst inom de prioriterade områdena dagligvaror, drivmedel, betaltjänster och servicepunkter. Fokus har också lagts på kommunernas deltagande och kompetensutveckling. Stöd till kommersiell service beviljades stöd till kommersiell service med ca . Denna summa inkluderar ca av den förra regeringens särskilda satsning på perioden –2014 (se nedan). har stöd till kommersiell service beviljats med ca som investeringsbidrag, ca som hemsändningsbidrag samt ca som servicebidrag. Av tabell 2.21 framgår beslutade stöd till kommersiell service fördelat på län. Tabell 2.21 Beslutat stöd till kommersiell service, fördelat på län åren 2011–2014 Antalet anställda i företag som beviljats stöd till kommersiell service var totalt 911 stycken. Av dessa var män och Andelen kvinnor och män i styrelser var . Den genomsnittliga andelen kvinnor och män i företagsledningar var . Beslutade projektmedel uppgår till och dessa har medfinansierats med motsvarande belopp. Medlen har bl.a. gått till insatser för samordning av kommersiell och offentlig service, landsbygdsutveckling samt utveckling av grundläggande betaltjänster. Särskilda insatser inom området kommersiell service tilldelades –2014 för att stärka den lokala nivåns, främst kommunernas, arbete med att effektivisera och samordna olika typer av service i gles- och landsbygder. En slutrapport ska lämnas till () senast . Ansvariga aktörer i länen har tilldelats extra till kommersiell service –2014. har lämnat en slutrapport till () om medlens användning och resultat. I denna framgår att de utökade medlen har varit betydelsefulla för länens arbete med att utveckla och samordna kommersiell och offentlig service. Medlen har främjat en strategisk serviceplanering på lokal och regional nivå som väl knyter an till de regionala serviceprogrammen. Det svenska landsbygdsprogrammet 2014– 2020 godkändes av kommissionen . Särskilda insatser inom området stöd till kommersiell service ingår i programmet. En särskild utredare har haft regeringens uppdrag att undersöka förutsättningarna för ett stöd till kommersiell service och viss offentlig service i de glesbygdsområden som är särskilt sårbara och utsatta (dir. 2014:4). Utredningens slutbetänkande Service i glesbygd (SOU 2015:35) överlämnades . I betänkandet konstaterar utredaren att många butiker med låg lönsamhet har svårt att på lång sikt överleva på marknaden. Utredaren föreslår därför att det införs ett långsiktigt stöd till försäljningsställen för dagligvaror i särskilt utsatta och sårbara glesbygdsområden. Syftet är att skapa förutsättningar för att människor och företag i de aktuella områdena får tillgång till en grundläggande nivå av kommersiell service även . Internationell utblick och samarbeten blir alltmer integrerat i ett globaliserat sammanhang, vilket bl.a. märks genom att svenska företag ingår i internationella företagskonstellationer och värdekedjor. grannländer och EU i sin helhet har stor betydelse för svenska företag och hållbara tillväxt. Ungefär två tredjedelar av all svensk handel bedrivs med länder inom EU. Hälften av denna handel sker med länder i . Svenska regioner i internationell jämförelse I kommissionens publikation DG Regio Focus 1/2015 jämförs hur EU:s länder och regioner presterar och utvecklas i förhållande till målen i 2020-strategin. Jämförelserna görs för indikatorer inom de fem huvudmålen: sysselsättning, innovation, klimatförändring och hållbar energi, utbildning samt fattigdom och social exkludering. Sammantaget visar det sig att tillsammans med och är de länder som presterar bäst och har i det närmaste 100 procents måluppfyllelse gentemot EU:s mål för dessa indikatorer. Den genomsnittliga nivån för EU-länderna ligger på . Gentemot de nationella målsättningarna, som i fall är högre ställda, ligger måluppfyllelsen på . När jämförelserna i stället görs på regional nivå19 blir skillnaderna betydligt större. Mellersta ligger då på en måluppfyllelse på 70–, medan samt med öarna ligger på 80–. Gentemot de nationella målen minskar måluppfyllelsen ytterligare till mellan 60–. Detta är dock fortfarande nivåer som ligger högre än i de flesta jämförbara regioner i EU. Av de 10 EU-regioner som presterar bäst i förhållande till 2020-målen är hela fyra stycken svenska. Det gäller , , och . I övrigt på denna lista återfinns huvudstadsområdena i och , tre tyska och en belgisk region. 19 NUTS 2-nivå, vilket i motsvarar 8 riksområden, tillika programområden för regionalfondsprogrammen. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Ett område där svenska regioner presterar svagt jämfört med jämförbara europeiska regioner i exempelvis , och är arbetslösheten. Särskilt ungdomsarbetslösheten framstår som hög i svenska regioner, men då tas ingen hänsyn till att en stor andel av dessa svenska ungdomar befinner sig i utbildning. De demografiskt betingade utmaningarna med en åldrande befolkning är också stora och ökande i ett europeiskt perspektiv. Prognoserna pekar dock på att många andra EU-länder och regioner kommer få minst lika stor andel äldre som svenska regioner framöver. fortsatte det nordiska regionalpolitiska samarbetet utifrån fyra huvudteman. –Demografi och välfärd med syfte att bidra till utveckling av strategier och innovativa lösningar på dessa utmaningar. –Grön tillväxt – innovation och entreprenörskap som bl.a. identifierar faktorer som hindrar grön tillväxt i regionerna (se avsnittet ovan om miljödriven näringslivsutveckling). –Grön tillväxt – hållbara stadsregioner ska dels visa hur rumslig och fysisk planering kan bidra till grön tillväxt i stadsregioner, dels utveckla strategier för hållbar stadsutveckling. –Hållbar regional utveckling i tar fram scenarier för utveckling, med syfte att bl.a. höja kunskapsläget. På förslag från har () startat och finansierat ett nordiskt program som syftar till att utveckla regionala och lokala strategier och insatser för att hantera utmaningar och möjligheter förknippade med demografiska förändringar. NMR har anslagit till innovativa, lokala och regionala projekt. Programmet har resulterat i såväl kunskapsutveckling som erfarenhetsutbyte mellan aktörerna. Projektet startades och kommer under ordförandeskap i NMR 2015 drivas som ett prioriterat projekt. Projektet ska leda till utveckling och marknadsföring av innovativa koncept för attraktiva, smarta och hållbara stadsområden i . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Så utvecklas och dess regioner Förutsättningarna för att skapa konkurrenskraftiga och attraktiva regioner varierar över landet. Kvinnors och mäns möjligheter att leva samt att etablera företag och verksamheter är beroende av ett antal grundläggande förutsättningar i de miljöer de bor och verkar i. Tillgång till transporter och andra former av kommunikationer, service, arbetsmarknader, natur- och kulturmiljöer, kulturvärden, boende, likväl som det civila samhällets struktur samt närhet till utbildning, forskning och innovationsmiljöer är avgörande för att skapa regioner som kan attrahera, behålla och utveckla såväl kompetenser som företag och kapital. Attraktivitet är därför en central förutsättning för hållbar tillväxt och utveckling och därmed en viktig utgångspunkt i det lokala och regionala tillväxtarbetet. I takt med att nya internationella aktörer tillkommer och klättrar i värdekedjan förändras spelplanen för de svenska företagen. Viss kunskap som är relevant för företagen är inte begränsad av nationens gränser utan hämtas snarare på en global marknad. Annan kunskap, ofta benämnd tyst kunskap, främjas ofta i nätverk i den lokala eller regionala miljön och är betydligt trognare geografin. Anledningen till detta är att konkurrenskraft har att göra med företags möjlighet och förmåga att ta till sig information och kunskap samt vara lärande och innovativa vilket bl.a. främjas i den lokala och regionala miljön. Regioner med likartade strukturella förutsättningar utvecklas olika, det gäller såväl i gles- och landsbygder som i små och medelstora städer och storstadsområden. Det finns följaktligen fler faktorer än de strukturella som påverkar utvecklingsmöjligheterna. Den generella bilden är dock att befolkningsmässigt större regioner, bl.a. städer, med väl utvecklade kommunikationer är mer attraktiva och har bättre förutsättningar för hållbar tillväxt än befolkningsmässigt mindre och perifert belägna regioner, med sämre utvecklade kommunikationer. Bilden nyanseras av att ett antal befolkningsmässigt små regioner har särskilda förutsättningar, exempelvis genom råvaruresurser, en särskilt attraktiv livs- och boendemiljö, t.ex. genom särskilt attraktiva natur- och kulturmiljöer och kulturvärden eller en särskild näringslivsstruktur. Denna typ av förutsättningar kan ge goda möjligheter till hållbar tillväxt och attraktivitet, men ett stort internationellt omvärldsberoende kan också medföra hög ekonomisk sårbarhet. Även andra befolkningsmässigt mindre regioner har möjligheter att utvecklas. Regioners utvecklingsnivå påverkas även av faktorer som nyföretagande, företagsutveckling, innovationsförmåga, itinvesteringar, flexibilitet, lärande, det civila samhällets struktur och omfattning, regionalt ledarskap samt av möjligheten att samarbeta med andra regioner såväl i som internationellt, bl.a. för att skapa större arbetsmarknader. Svenska regioner i en internationell jämförelse och det nordiska samarbetet Regeringen gör bedömningen att alla regioner är viktiga för hållbara tillväxt och att regional koncentration till vissa regioner kan kombineras med en hög produktivitet i alla regioner. regioner presterar bra i förhållande till 2020-strategins målsättningar, men arbetslösheten är i flera fall klart högre än i jämförbara länder och regioner. Stora delar av landet har också demografiskt betingade utmaningar som enligt prognoserna fortsätter att växa. De glesbefolkade delarna av landet har i detta avseende större utmaningar att hantera än andra delar av landet då försörjningen av välfärdstjänster, service och arbetskraft blir extra kostsam och komplex. Samordnade insatser från ett flertal olika politikområden blir därmed extra viktiga för att höja den regionala attraktiviteten. Regeringen gör bedömningen att det är viktigt att satsa på ett som håller ihop och alla regioners långsiktigt hållbara tillväxt. Regeringen bedömer vidare att det nordiska regionalpolitiska samarbetet kommer att bidra till värdefulla kunskaper för att bl.a. ta sig an de demografiska utmaningarna och bidra till en grön tillväxt. Strategier för hållbar regional tillväxt En central del i den regionala tillväxtpolitiken är ömsesidig samordning av långsiktiga nationella strategier med regionala strategier och program. Det skapar bättre förutsättningar för ett sammanhållet, strategiskt och långsiktigt hållbart En förbättrad samverkan mellan olika geografiska nivåer skapar också effektivare lösningar och främjar synergier mellan aktörer och sektorer.