prop · H3031d10 · 2015-09-21 00:00:00 — 7.4.2Förbättrad statlig styrning med kunskap Syftet med att stärka statens styrning med kunskap är att ge förbättrade förutsättningar för de lokalt verksamma som har i uppdrag att i dialog med patienter och brukare ge vård och insatser som vilar på bästa tillgängliga kunskaper. 2 Tillsynsrapport viktigaste iakttagelserna inom tillsyn och tillståndsprövning (Inspektionen för vård och omsorg 2015). får centrala uppgifter i detta myndighetsgemensamma arbete, och för att öka samverkan mellan berörda aktörer har Rådet för styrning med kunskap och Huvudmannagruppen inrättats . Dessa förändringar förväntas bidra till att den statliga styrningen med kunskap blir samordnad, effektiv och anpassad till de behov professioner inom hälso- och sjukvård och socialtjänst samt huvudmän har. I myndig- heternas arbete ska patienters och brukares kunskaper och erfarenheter beaktas. Inom ramen för de överenskommelser som regeringen har tecknat med Kommuner och Landsting (SKL) har bl.a. regionala samverkans- och stödstrukturer byggts upp. Syftet är att stödja att tillgänglig och aktuell kunskap omsätts i praktiken samt att skapa förutsättningar för att systematisk kunskap genereras baserat på lokala uppföljningar och utvärderingar. I arbetet för att utveckla en kunskapsbaserad socialtjänst har också satsningar på att utveckla e-hälsa varit framträdande. Detta arbete har bl.a. inneburit ökade förutsättningar att få till stånd en systematiserad dokumentation och utarbeta gemensamma begrepp och termer samt att genom att använda digitaliseringens möjligheter öka vård- och omsorgspersonalens förutsätt- ningar att bedriva ett arbete som baseras på relevant, aktuell och korrekt information. Kvalitetsutvecklingsarbetet inom socialtjänst- en främjas också av Öppna jämförelser som ger information om och hemsjuk- vårdens kvalitet, resultat och effektivitet. Även utvecklingen av kvalitetsregister samt webbplatt- formen Kunskapsguiden har bidragit till bättre möjligheter för förbättringsarbete. Därtill har också förändringar genomförts som syftar till en förbättrad statlig styrning med kunskap för hälso- och sjukvård och socialtjänst. Stöd till en evidensbaserad praktik för god kvalitet inom För att uppnå en god kvalitet i behövs en välutvecklad samverkan mellan staten och ansvariga huvudmän i kommunsektorn. I överenskommelsen med SKL om en sammanhållen omsorg om de mest sjuka äldre, 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 som pågick 2010–2014, har inriktningen varit att stödja kommuner och landsting och andra aktörer i att utveckla ett gemensamt, långsiktigt och systematiskt förbättringsarbete inom vården och omsorgen om äldre personer. Medel har använts bl.a. för att stimulera och uppmuntra en stärkt samverkan mellan kommuner och landsting och på sätt skapa en regional stödstruktur. Regeringen har tecknat överens- kommelser med SKL om stöd till en evidens- baserad praktik för god kvalitet inom social- tjänsten. I syfte att fortsätta stödja kvalitets- utvecklingen har regeringen även tecknat en sådan överenskommelse med SKL (dnr S2015/00317/FST). I detta arbete är utvecklingen av regionala stödstrukturer central. Stödstrukturerna kan rymmas inom olika aktörer såsom FoU-enheter eller . De har till uppgift att skapa förutsättningar för att systematisk kunskap genereras baserat på lokala uppföljningar och utvärderingar. Därutöver ska de regionala stödstrukturerna också vara en dialogpart gentemot den nationella nivån i frågor som rör kunskapsutveckling och styrning med kunskap samt vara ett utvecklingsstöd för implementering av ny kunskap. I Statskontorets slutrapport (2014) avseende utvärderingen av överenskommelsen konstateras att stödstrukturer för kunskapsutveckling har byggts upp i samtliga län. Utvecklingsarbetet har lett till att av landets socialchefer anser att stödstrukturerna i stor utsträckning fungerar som en arena för lokala och regionala prioriteringar och strategier inom välfärdsområdet. Statskontoret konstaterar ock- så att det dock finns utvecklingsbehov, bl.a. behöver stödstrukturernas koppling till forskningen utvecklas. Vidare behövs insatser för att etablera kontaktvägar med privata utförare om stödstrukturerna ska kunna ge stöd till hela socialtjänsten.3 Öppna jämförelser främjar det systematiska förbättringsarbetet Öppna jämförelser är en uppsättning indikatorer som redovisas återkommande och som speglar verksamheter med avseende på kvalitet, resultat, jämlikhet och effektivitet. Jämförelserna är en del av den nationella styrningen med kunskap och har inom och hemsjukvården i allt högre grad fått genomslag. De fungerar som ett av flera stöd för nationella aktörer, ansvariga huvudmän och utförare i arbetet med att främja en god vård och omsorg för den enskilde. Syftet med Öppna jämförelser är att stimulera kommuner och landsting att analysera sin verk- samhet, lära av varandra, förbättra kvaliteten och effektivisera verksamheten. konstaterar i slututvärderingen av det femåriga regeringsuppdraget att de upp- satta målen för utvecklingsarbetet av jäm- förelserna i allt väsentligt är uppnådda.4 Därut- över konstateras att de Öppna jämförelserna numera fyller en central uppgift och efterfrågas av kommuner och utförare inom verksamhetsområde. arbete med Öppna jämförelser bedrivs i samverkan med SKL och i samråd med Vårdföretagarna och Famna. och har även presenterat Öppna jämförelser av vården och omsorgen om äldre. Rapporten belyser kvaliteten på vården och omsorgen utifrån olika perspektiv och fokuserar på den sammanhållna vården och omsorgen.5 Resultaten från Öppna jämförelserna redovisas i avsnitt 7.5. Strategin för Nationell e-hälsa syftar till att förbättra informationshanteringen inom hälso- och sjukvården och till nytta för individen, personalen och beslutsfattarna inom hela sektorn. –2014 ingick e-hälsa i överenskommelsen mellan regeringen 3 Evidensbaserad praktik inom – utvärdering av överenskommelsen mellan regeringen och SKL (Statskontoret 2014:18). 4 Öppna jämförelser av socialtjänst och hemsjukvård 2010 – 2014 (2015). 5 Öppna jämförelser 2014 Vård och omsorg om äldre Jämförelser mellan kommuner och län (och Kommuner och Landsting 2015). och SKL om en evidensbaserad praktik. Enligt SKL har satsningen på e-hälsa påskyndat digitaliseringen av vård- och omsorgssektorn och utvecklat nya e-tjänster som riktar sig till invånarna. har haft i uppdrag att följa upp kommunernas utvecklingsarbete med e-hälsa och trygghetslarm. I uppfölj- ningsrapport avseende 2014 konstateras att satsningen har varit viktig för e-hälsoutveck- lingen i kommunerna. Stimulansmedlen har inneburit att utvecklingsinsatser kommit i gång eller tidigarelagts. Enligt är det dock svårt att bedöma hur stor betydelse de har haft och hur utvecklingen skulle ha sett ut utan stimulansmedel. Behov av att effektivisera och utveckla och ersätta gammal teknik med ny har funnits för satsningen exempelvis gäller det behovet att byta ut analoga trygghetslarm mot digitala. Nationell informationsstruktur och nationellt fackspråk (NI/NF) Som ett led i utvecklingen av en nationell informationsstruktur och ett nationellt fackspråk har haft ett fortsatt uppdrag att arbeta med den nationella informationsstrukturen och det nationella fack- språket för socialtjänst och hälso- och sjukvård. ska vidareutveckla, färdigställa, kvalitetssäkra och bidra till implementering. Det övergripande målet är en strukturerad och ända- målsenlig dokumentation i socialtjänst och hälso- och sjukvård. I uppdraget ingick också att utveckla och bidra till införandet av en modell för äldreomsorg, Äldres behov i centrum (ÄBIC). Modellen utgår från kvinnors och mäns behov inom olika livsområden och stödjer en rättssäker och likvärdig dokumen- tation i hela kedjan - handläggning, utförande och uppföljning. fördelade medel till kommuner som utbildade lokala processledare för utbildning och införande av ÄBIC. Cirka 230 kommuner har fattat beslut om att införa ÄBIC. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 styrelsens uppföljning visar att av kommunerna använder ÄBIC.6 Även handläggnings- och dokumentations- systemet och arbetssättet Barns behov i centrum (BBIC) för barn- och ungdoms- vård har vidareutvecklats av Social- styrelsen enligt uppdrag i regleringsbrevet . Den nya versionen ska ge sociala barn- och ungdomsvården förutsättningar att stärka rättsäkerheten, öka delaktigheten för barn och unga, förenkla arbetet och bidra till systematisk uppföljning (se vidare under 7.6.2). har färdigställt en klassifikation av insatser och aktiviteter (KSI) som bör dokumenteras på individnivå. KSI kan användas av handläggare, utförare, verksamhetsansvariga, verksamhets- utvecklare samt ansvariga för uppföljning på lokal och nationell nivå.7 har haft regeringens uppdrag att fördela stimulansbidrag till kommuner som är intresserade av att förbereda införandet av val- frihetssystem eller vidareutveckla redan införda valfrihetssystem i enlighet med lagen (2008:962) om valfrihetssystem, förkortad LOV. Enligt rapporten 2011–2014 har LOV införts i 155 kommuner. Nio av tio brukare gör ett aktivt val av utförare. Valfrihets- system förutsätter välinformerade val och för de brukare som inte kan eller vill göra ett aktivt val bidrar inte valfriheten i sig till en mer jämlik vård och omsorg. Kommunerna är skyldiga att erbjuda stöd för att underlätta för de personer som vårdar eller stödjer en närstående som är långvarigt sjuk eller äldre eller som stödjer en närstående som har en funktions- 6 om kommunernas arbete med e-hälsa (2014/1397/FST). 7 Nationell informationsstruktur och nationellt fackspråk, Lägesrapport 2014 (2015). 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 följer upp efterlevnaden av detta lagkrav i SoL och resultaten visar att stödet till anhöriga successivt har vuxit fram i kommunerna men att kommunerna tillämpar bestämmelsen på olika sätt och i olika utsträckning. Tre fjärdedelar av kommunerna uppgav att den tillämpas inom äldreomsorgen. Motsvarande för funktions- hindersverksamheten och individ- och familjeomsorgen är en fjärdedel. I princip alla kommuner och äldreomsorgsverksamheter uppgav att de har informationsmaterial om det stöd som anhöriga kan få. Den informella omsorg som utförs av anhöriga kvinnor och män är omfattande (ca 1,3 miljoner personer). De flesta av dessa är . undersökning visar att det generellt är fler kvinnor än män som ger omsorg, och bland yngre omsorgsgivare i förvärvsaktiv ålder är andelen kvinnor betydligt högre än män. Kvinnor upplever i högre grad än män att deras livskvalitet (t.ex. hälsa och ekonomi) påverkas negativt av deras omsorgsåtagande. Kommuner- nas webbplats är det viktigaste forumet för information till anhöriga och till kommun- medborgare. Kommunerna har inte i någon större utsträckning lyckats etablera samarbete med hälso- och sjukvården när det gäller stöd till anhöriga.8 7.4.5Samverkan med idéburna organisationer inom det sociala området Regeringen utbyter löpande erfarenheter och inhämtar synpunkter från idéburna organisa- tioner inom det sociala området inom ramen för bl.a. Funktionshindersdelegationen, och Brukardelegationen. bedrivs ett arbete inom ramen för överens- kommelsen mellan regeringen, idéburna organisationerna inom det sociala området och (dnr IJ2008/02397/UF) för 8 Anhöriga som ger omsorg till närstående Fördjupad studie av omfattning och konsekvenser (2014) samt Stöd till personer som vårdar och stödjer närstående, Slutrapport (2014). idéburnas roll som självständiga röstbärare och som aktörer inom hälso- och sjukvården och omsorgen. En partsgemensam arbetsgrupp har med stöd av ett nationellt kansli i uppdrag att göra överenskommelsen känd och att stödja initiativ till överenskommelser mellan parter på lokal nivå och att systematiskt och kontinuerligt följa upp överenskommelsens genomförande samt utveckla dess innehåll. Närmare 80 idéburna organisationer – såväl riks- organisationer, som paraply- och enskilda organisationer – har anslutit sig till överenskommelsen. Under överenskommelsens dryga har antalet lokala och regionala överenskommelser om samverkan i såväl sociala som andra frågor ökat, men antalet är fort- farande på en förhållandevis låg nivå i relation till antalet kommuner och andra berörda offentliga aktörer i landet. 7.4.6EU och övrigt internationellt arbete FN:s Sociala (CSocD) höll sin 53:e session i utifrån mötestemat Rethinking and strengthe- ning social development in the comtemporary world. Kommissionen enades om ett antal resolutioner för vidarebefordran till Economic and () för formellt antagande, varav en handlade om äldrefrågor och en om personer med funktionsnedsättning. Arbetet inom ramen för 2020-strategin fortgår, där ett av målen är att främja social delaktighet, framför allt genom fattigdoms- minskning. beslutade regeringen om nationella reformprogram . Reformprogrammet är en årlig rapport till kommissionen om utvecklingen mot de nation- ella mål som respektive medlemsland satt upp för att uppnå de EU-gemensamma målen i 2020-strategin. När det gäller målet för social delaktighet redovisade att andelen kvinnor och män 20–som är utanför arbets- kraften minskat och var . Detta är en minskning med ca 86 000 personer . Fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt EU har beslutat att inrätta en europeisk fond för att ge stöd till de personer som har det sämst ställt (och rådets förordning [EU] nr 223/2014 av om fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt). Fonden ska främja den sociala sammanhållningen, förbättra social delaktighet och därmed i slutändan bidra till målet att utrota fattigdomen i unionen genom att bidra till att uppnå 2020-strategins mål att antalet personer som riskerar fattigdom och social utestängning ska minska med minst 20 miljoner, som fonden ska komplettera struktur- fonderna. Fonden omfattar ca –2020. har, i likhet med övriga EU:s medlemsländer, utformat ett nationellt program för att implementera fonden nationellt. Kommissionen godkände operativa program för fonden . Det över- gripande målet för det svenska operativa pro- grammet är att socialt utsatta personers förut- sättningar för social delaktighet och egenmakt ska öka. anslag från fonden är under program- perioden . Fonden förutsätter en nationell medfinansiering . Fonden kommer i således att omfatta ca . Målgruppen för insatserna i är socialt och ekonomiskt utsatta EES-medborgare som vistas tillfälligt i , dvs. , utan uppehållsrätt. Svenska är förvalt- ande myndighet för det svenska programmet. Närmare föreskrifter om fonden finns i förordningen (2014:1374) om förvaltning av fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt. En nationell lanseringskonferens genomfördes och en övervaknings- kommitté för fonden har utsetts av regeringen. Regeringen har ingått ett samarbets- avtal med . Avtalet omfattar tre sam- arbetsområden; barnrätt, jämställdhet samt sociala frågor i bred bemärkelse. Avtalet syftar till att byta erfarenheter och goda exempel mel- lan länderna och underlätta samarbete mellan frivilligorganisationer i respektive land. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 7.4.7Utsatta EES-medborgare som vistas tillfälligt i En särskild utredare, som ska fungera som nationell samordnare, ska stödja det arbete som utförs av myndigheter, kommuner, landsting och organisationer som möter utsatta EES-med- borgare som vistas tillfälligt i , dvs. , och som inte har uppehålls- rätt (dir. 2015:9). I samordnarens uppdrag ingår bl.a. att främja erfarenhetsutbyte och samverkan mellan berörda aktörer som inom sina respektive ansvarsområden kommer i kontakt med dessa människor, främja kontakter mellan aktörer i och aktörer i de utsatta EES-medborgar- nas hemländer samt sprida kunskap om EES- medborgarnas rättigheter när de vistas tillfälligt i utan uppehållsrätt. Uppdraget är tids- begränsat och syftet är att ge aktörerna stöd i deras arbete med att skapa långsiktigt hållbara förutsättningar för samverkan. Genom en för- bättrad samverkan kan tillfälligt stöd som ges till individer i denna grupp utformas på ett ända- målsenligt sätt. Uppdraget ska redovisas . Förutsättningarna för en mer samlad och effek- tiv statlig kunskapsstyrning har förbättrats gen- om de förändringar som genomförts i och med Budgetpropositionen (prop. 2014/15:1) gällande styrning med kunskap. Förtroendevalda från kommuner och landsting ges genom dessa förändringar formellt delaktighet i statens styr- ning med kunskap vilket ger bättre förutsätt- ningar för att målen i enlighet med lagstiftningen ska uppfyllas. Stöd till en evidensbaserad praktik Arbetet med att främja en kunskapsbaserad socialtjänst har gjort framsteg vilket framgår av Statskontorets samlade bedömning av överens- kommelsen om en evidensbaserad praktik inom . Utvärderingarna pekar mot att de regionala stödstrukturerna som etablerats runt om i landet har bidragit till verksamhetsutveck- ling inom flera av områden. De regionala stödstrukturerna har bl.a. bidragit till metodstöd och utbildningar riktade till kommunerna. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Utmaningar kvarstår dock, vilket kan exemplifieras av att det fortfarande saknas tydliga processer för brukarmedverkan samt en tydlig koppling till forskningen. Därutöver är arbetet med e-hälsa inte tillräckligt integrerat med övrigt utvecklingsarbete inom social- tjänsten. Uppföljning från Statskontoret visar att huvudmännen i många län numera finansierar delar av stödstrukturen men att huvudmännens långsiktiga finansiering ännu inte är tillräckligt säkerställd.9 Arbetet med Öppna jämförelser har främjat ett tydligare fokus på kvalitet och har förstärkt kunskapsbasen inom olika verksamhetsområden. För att de Öppna jämförelserna i bättre utsträckning ska vara ett verktyg för uppföljning av verksamheten behöver jämförelserna dock utvecklas. Arbetet bör inriktas på att i högre utsträckning öka jämförelsernas relevans genom att i högre utsträckning redogöra för resultat samt förbättra och målgruppsanpassa jäm- förelsernas presentation. Skillnaderna mellan kvinnor och män, flickor och pojkar behöver synliggöras och analyseras i högre utsträckning. Inga oskäliga könsskillnader ska förekomma i verksamheter. Bedömningen av kvinnors och mäns, flickors och pojkars behov av stöd och omsorg ska vara jämlik och jäm- ställd. En grundläggande förutsättning för en sådan utveckling är att datatillgången inom olika verksamhetsområden för- bättras. Detta arbete bör bedrivas med ett tydligt jämställdhetsperspektiv i fokus. Regeringens stimulansmedel för utveckling av e- hälsa i har bidragit till ett positivt utvecklingsarbete i kommunerna.10 har dock kommunerna behov av stöd för fortsatt utveckling och införande av e-hälsa och välfärdsteknologi. Uppföljningar visar behov av kunskap och kompetens inom flera områden, t.ex. det juridiska regelverket, etiskt förhållnings- sätt och inte minst teknik.11 Det behövs utbygg- nad av infrastruktur, bredband och mobila nät, samt utvärderingar av effekterna av införande av välfärdsteknologi och e-hälsa. Nationell informationsstruktur och nationellt fackspråk arbete med utveckling och kvalitetssäkring av nationell informations-struk- tur och nationellt fackspråk (NI/NF) har inne- burit att kommunerna har infört och använder modellerna Äldres behov i centrum (ÄBIC) och Barns behov i centrum (BBIC). Uppföljningen visar dock att strukturerad dokumentation används i olika hög omfattning i verksamheter.12 BBIC används i mycket hög omfattning jämfört med exempelvis ÄBIC. Det behövs därför en fortsatt utveckling av likvärdig och strukturerad dokumentation inom samtliga områden i . har ett uppdrag att utveckla ÄBIC så att modellen ska kunna användas för alla kvinnor och män med funktionsnedsättning oavsett ålder. I uppdraget ingår också att utveckla en modell för kartläggning av anhörigas behov av stöd. Kommunernas stöd till anhöriga utvecklas successivt. Uppföljningen visar dock att be- stämmelsen i SoL avseende stöd till anhöriga tillämpas på olika sätt och i olika utsträckning i . Resultat visar också uppenbara skillnader mellan kvinnor och män som omsorgsgivare, där kvinnor i större utsträck- ning än män tar ansvar för vård av anhöriga. Det finns därför behov av att uppmärksamma anhörigas situation inom hela och även uppmärksamma könsrelaterade skillnader och vilka konsekvenser anhörig- stödet får för bl.a. den ekonomiska jämställd- heten och fördelningen av obetalt hem- och omsorgsarbete mellan kvinnor och män, se vidare om de jämställdhetspolitiska målen i utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. 11 Nationell informationsstruktur och nationellt fackspråk, Lägesrapport 2014 (2015). 9 Överenskommelser som styrmedel (Statskontoret 2014). 12 Nationell informationsstruktur och nationellt fackspråk, Lägesrapport 10 (dnr S2014/01397/FST). 2014 (2015). 7.5Resultatredovisning – Omsorgen om äldre 7.5.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Bedömningen baseras på flera resultatindikatorer och bedömningsgrunder. Bedömningsgrunderna utgörs huvudsakligen av statistik, öppna jäm- förelser, rapporter samt nationella enkät- undersökningar. Följande resultatindikatorer används för att exemplifiera och följa utveck- lingen inom äldreområdet för kvinnor och män: –andel av befolkningen som är eller äldre –andel personer som får offentlig omsorg –andel personer med insatsen hemtjänst –andel personer boende i särskilda boendeformer –antal förväntade år med god hälsa –antal anmälningar enligt SoL Indikatorerna redovisas uppdelat på kön där det är relevant. Utvecklingen inom äldreomsorgen kan följas genom resultatet från Öppna jämförelser, tillsyn, genomförda kartläggningar, kvalitetsregister och uppdrag samt statistik när det gäller volym och kostnader. De statliga insatserna syftar till att ge äldre personer tillgång till en likvärdig och jämlik äldreomsorg oavsett kön och var de bor i landet och stärka kvaliteten i vården och omsorgen av de äldre. Utgångspunkter för de statliga insatser- na bör vara jämställdhet, trygghet, delaktighet och inflytande. Andelen äldre i ökar. Det är de allra äldsta som blir fler. beräk- nas andelen av befolkningen som är öka från . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 7.2 Prognos för procentuell förändring av olika åldergruppers befolkningsandelar, 2015–2030 Att andelen äldre ökar beror delvis på att stora årskullar blir gamla och delvis på att medellivs- längden ökar. var den förväntade medellivslängden i riket för kvinnor och för män. Det finns stora geografiska skillnader i medellivslängd och mellan högsta och lägsta kommunvärdet skiljer det . Andelen personer förväntas öka från 2030. Enligt prognoser förväntades att befolkning i genomsnitt skulle leva med god hälsa. ligger i topp i jämförelse med andra , t.ex. och . Andelen personer i åldrarna som får offentligt finansierad omsorg fortsätter att minska.13 Minskningen –2013 var större för kvinnor än för män: . Denna utveckling sker som andelen kvinnor i dessa åldrar som har hemtjänst ökade och andelen bland män minskade med 0,3 procent- enhet. Enligt socialtjänststatistiken hade vid mätningen drygt 221 600 personer hemtjänst. Det var 2 000 fler än året innan och motsvarar av befolkningen i åldersgruppen. Antalet hem- tjänsttimmar och person ökade med nära till i genomsnitt . Totalt antal hemtjänsttimmar var drygt 5,3 88 700 personer, 5 åldersgruppen, bodde permanent i särskilda boendeformer vilket är 300 personer färre jäm- fört med året innan. redovisade i lägesrapport att vården och omsorgen av äldre förändras i olika riktning i kommunerna. 13 Tillståndet och utvecklingen inom hälso- och sjukvården och socialtjänst Lägesrapport (2015). 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 mellan 254 kommuner 2008 och 2013 hade andelen som fick särskilt boende minskat i 152 kommuner () som en större andel fick hemtjänst. I 53 kommuner () minskade både andelen som fick särskilt boende och andelen som fick hemtjänst. I 33 kommuner () ökade både andelen äldre som fick hemtjänst och andelen som fick särskilt boende.