prop · H3035 · 2015-11-03 00:00:00 — Av paragrafen framgår vidare att mottagaren vid en överföring ska vara en förvärvare som inte är ett broinstitut eller ett tillgångs- förvaltningsbolag, t.ex. en privat köpare. Vad som avses med broinstitut och tillgångsförvaltningsbolag framgår av 18 kap. 2 § och 19 kap. 2 §. Paragrafen har i justerats med beaktande av Lagrådets förslag. Regeringen anser dock att det bör framgå av paragrafen att försäljnings- verktyget även kan användas avseende aktier och äganderättsinstrument som överförs från annan än företaget i resolution. Övervägandena finns i avsnitt 22.2. Paragrafen genomför delar av artiklarna 38.1 och 63.1 c och d i krishanteringsdirektivet. Av paragrafen framgår vad som får överföras genom användning av försäljningsverktyget. I punkten 1 anges att tillgångar eller förpliktelser i ett företag i resolution får överföras. Dessa kan vara av vilken typ som helst. Av punkten 2 framgår vidare att äganderättsinstrument som har getts ut av ett företag i resolution får överföras. De äganderättsinstrument som kan komma i fråga är bl.a. aktier, teckningsoptioner, konvertibler och teckningsrätter. Sådana äganderättsinstrument kan endast ges ut av aktie- bolag. När det gäller företag i resolution som är medlemsbanker eller sparbanker torde det i praktiken endast bli aktuellt med inkråms- överlåtelser. En överföring enligt punkten 2 kommer i de flesta fall sannolikt att ske i två steg. Först tar över instrumenten från innehavaren och därefter överförs de till förvärvaren. I praktiken kommer således instrumenten att överföras från , inte från den ursprungliga innehavaren av instrumenten. får göra flera överföringar från ett företag i resolution till samma förvärvare. Det sker då inom ramen för samma beslut. Paragrafen har i allt väsentligt justerats i enlighet med Lagrådets förslag. Övervägandena finns i avsnitt 22.2 och 22.3.1. Paragrafen genomför delar av artikel 38.6 i krishanteringsdirektivet. Av bestämmelsen framgår att får göra s.k. återföringar, dvs. föra tillbaka tillgångar eller förpliktelser som har överförts genom användning av försäljningsverktyget till företaget eller den förre ägaren eller innehavaren, om överföringen har genomförts i strid med villkoren i beslutet om överföring eller om och förvärvaren har enats om återföring. En återföring som sker till följd av av att överföringen inte uppfyller villkoren i beslutet om överföring handlar typiskt sett om att fel tillgångar, förpliktelser, aktier eller äganderättsinstrument har överförts. Paragrafen har i allt väsentligt justerats i enlighet med Lagrådets förslag. Övervägandena finns i avsnitt 22.3.2. Paragrafen saknar motsvarighet i krishanteringsdirektivet. Av paragrafen framgår det att beslutet om överföring ska ange återföring får ske och vilka övriga villkor som ska gälla för återföring. Det är därmed upp till att utifrån omständigheterna i det enskilda fallet avgöra när och under vilka förutsättningar återföring ska kunna ske. Den ersättning som ska utgå vid återföring regleras i 5 §. Paragrafen har justerats i enlighet med Lagrådets förslag. Övervägandena finns i avsnitt 22.3.2. Första stycket saknar motsvarighet i krishanteringsdirektivet och har utformats med 4 kap. 14 § konkurslagen (1987:672) som förebild. Andra stycket genomför delar av artikel 38.6 i krishanteringsdirektivet. I första stycket anges att den som har fått ersättning vid en överföring ska betala tillbaka ersättningen om en återföring ska ske. Ersättningen ska motsvara den ersättning som erhölls från, eller betalades till, förvärvaren i samband med överföringen. Det behöver dock inte vara fråga om samma typ av ersättning. Om förvärvaren exempelvis betalat för vissa tillgångar genom att överta vissa skulder kan dessa tillgångar återlämnas mot ersättning i form av kontanta medel. Om skulder återförs, ska förvärvaren ersätta företaget i resolution med ett belopp som motsvarar skulden. Av andra stycket framgår även att mottagaren vid en återföring är skyldig att ta emot det som återförs. Övervägandena finns i avsnitt 22.3.2. Paragrafen genomför artikel 38.13 i krishanteringsdirektivet. Av paragrafen följer att ägare och borgenärer vars fordringar inte har överförts till förvärvaren inte har rätt till de tillgångar och förpliktelser som har överförts. Detta gäller oavsett grunden för ett eventuellt anspråk. Paragrafen har i allt väsentligt justerats i enlighet med Lagrådets förslag. Övervägandena finns i avsnitt 22.3.4. Paragrafen genomför artikel 64.1 a i krishanteringsdirektivet. Den befogenhet för som anges i första stycket innebär att myndigheten kan besluta att skyldigheter eller ansvarsförbindelser som är hänförliga till tillgångar eller förpliktelser som överförs inte ska gälla mot förvärvaren. Det kan t.ex. röra sig om optionsrätter, nyttjanderätter eller licensrätter. potentiellt långtgående effekter för berörda parter, varför kravet på proportionalitet och nödvändighet blir särskilt viktigt när exempelvis inte utöva befogenheten på ett sätt som innebär att det ekonomiska utfallet för en ägare eller en borgenär blir sämre än om resolution inte inletts utan företaget i stället hade avvecklats genom konkurs eller likvidation. I andra stycket görs undantag för sådana säkerhetsrätter som omfattas av lagens skyddsregler (se 23 kap. 4 §). I tredje stycket anges att rätt till ersättning enligt denna lag inte utgör en sådan skyldighet eller ansvarsförbindelse som avses i första stycket. ersättning kan t.ex. vara ersättning som betalas av en förvärvare vid en överföring genom försäljningsverktyget. Paragrafen har i allt väsenttligt justerats i enlighet med Lagrådets Övervägandena finns i avsnitt 22.3.5. Paragrafen genomför artiklarna 38.12, 64.1 d, delar av artikel 64.1 f samt 64.2–64.4 i krishanteringsdirektivet. Av paragrafen framgår att en förvärvare ska överta samtliga rättigheter och förpliktelser som följer med det som överförts genom användning av Om exempelvis en pantsatt tillgång överförs, övertar förvärvaren den förpliktelse som pantsättningen innebär. Paragrafen omfattar även rättsliga förfaranden som avser de tillgångar och förpliktelser som överförs. Avtal som har ingåtts av företaget i resolution fortsätter att vara Avtalsvillkoren är desamma och en motpart har således rätt att utöva de rättigheter som följer av avtalet, däribland rätten att säga upp avtalet, om avtalsvillkoren medger en sådan rätt till följd av en handling eller underlåtenhet som begåtts av företaget i resolution före den relevanta överföringen eller av förvärvaren efter den relevanta Ett beslut enligt 13 kap. 2, 7, 8, 11 eller 12 § har dock alltid företräde, se författningskommentarerna till de bestämmelserna. Av andra–fjärde styckena framgår vad som gäller i fråga om överföring av medlemskap eller rätt att delta i betalnings-, clearing- och avvecklingssystem, handelsplattformar, reglerade marknader eller system för ersättning till insättare och investerare. medlemskap eller rätt att delta i sådana system även om förvärvaren inte har ett tillräckligt högt kreditbetyg, liksom möjligheten att utöva sådana rättigheter även om kraven i övrigt inte är uppfyllda, följer av artikel 38.12 i krishanteringsdirektivet. Paragrafen har justerats i enlighet med Lagrådets förslag. Övervägandena finns i avsnitt 22.3.6. Paragrafen genomför artiklarna 64.1e och 64.2 i krishanteringsdirektivet. I paragrafen ges rätt att kräva att företaget resolution och förvärvaren ska samarbeta på visst sätt. Ett sådant föreläggande får förenas med vite enligt lagen (1985:286) om viten, se 30 kap. 1 § och författningskommentaren till den bestämmelsen. Det handlar främst om att lämna information men även andra understödsåtgärder är tänkbara. Övervägandena finns i avsnitt 22.3.7. Paragrafen genomför artikel 38.2 och 38.3 i krishanteringsdirektivet. I paragrafen anges att en överföring genom användning av försäljningsverktyget ska ske på affärsmässiga villkor. Vid bedömningen av vad som utgör affärsmässiga villkor ska den värdering som gjordes i samband med att resolutionen inleddes beaktas, se 7 kap. och författningskommentaren till det kapitlet. I övrigt får hänsyn tas till rådande omständigheter. Innebörden av affärsmässiga villkor kan således variera beroende på marknadsförhållandena. En viss ersättning kan exempelvis anses vara affärsmässig i en systemkris då det finns ont om köpare, medan samma ersättning inte anses vara affärsmässig i en stabil marknad. Det finns således inget absolut krav på att den ersättning som betalas motsvarar det värde som fastställts i värderingen. Av kravet på att värderingen ska beaktas följer dock att en avvikelse från denna ska kunna motiveras, t.ex. med att marknadsförhållandena har förändrats sedan tidpunkten för värdering. Övervägandena finns i avsnitt 22.4.1. Paragrafen genomför artikel 39.1 och delar av artikel 39.2 i kris- hanteringsdirektivet. Av första stycket framgår att de äganderättsinstrument som har getts ut av ett företag i resolution eller de tillgångar eller förpliktelser i företaget som ska överföras genom användning av försäljningsverktyget först ska bjudas ut till försäljning på marknaden. kan använda olika tillvägagångssätt när den lämnar ett erbjudande om försäljning på marknaden. Vissa tillgångar och förpliktelser kan exempelvis bjudas ut till försäljning separat. Allt som ska överföras måste dock bjudas ut till försäljning. Av andra stycket följer de krav som erbjudandet om försäljning måste uppfylla. I punkten 1 anges att erbjudandet om försäljning ska vara öppet för insyn, vilket innebär att det ska vara så öppet som möjligt med beaktande av rådande omständigheter och intresset av att uppnå resolutionsändamålen. Att erbjudandet om försäljning ska vara öppet för insyn innebär exempelvis att de olika potentiella köparna ges information om hur processen kommer att gå till, preliminär tidsplan m.m. Bestämmelsen innebär dock inte något krav på offentliggörande till allmänheten. Syftet är endast att säkerställa att försäljningsprocessen är öppen för insyn för de parter som medverkar i den. 2015/16:5 Av punkten 2 framgår att erbjudandet om försäljning ska ge en rättvisande bild av företaget i resolution och dess tillgångar och förpliktelser. Detsamma gäller sådana äganderättsinstrument som har getts ut av företaget. När det gäller den närmare innebörden av uttrycket rättvisande bild bör ledning kunna hämtas i hur detta begrepp använts på redovisningsområdet, se årsredovisningslagen (1995:1554). I punkten 3 anges att erbjudandet om försäljning inte ska gynna eller missgynna potentiella köpare på ett otillbörligt sätt. Med det avses exempelvis att inte ska ge en viss potentiell köpare tillgång till information som övriga potentiella köpare inte har tillgång till liksom att samtliga potentiella köpare bör tillåtas att lämna bud. Bestämmelserna innebär vidare att resolutionsmyndigheten ska tillämpa objektiva grunder vid bedömningen av de olika buden. Det innebär dock inte nödvändigtvis att försäljning ska ske till den som lämnar det högsta budet, om bedömer att resolutionsändamålen bäst uppnås genom försäljning till någon annan. Av punkten 4 följer att erbjudandet om försäljning ska vara fritt från intressekonflikter. Det innebär exempelvis att det ska säkerställas att myndigheten, såväl som de personer på myndigheten som är inblandade i försäljningsprocessen, inte har några kopplingar till de olika budgivarna som kan medföra att intressekonflikter uppstår. Av punkten 5 framgår att ska beakta behovet av att uppnå en snabb resolution. I punkten 6 anges slutligen att ska sträva efter att maximera försäljningspriset. Eftersom det handlar om en strävan efter att maximera försäljningspriset utesluter det inte att, om myndigheten väljer mellan två olika intressenter, det kan vara möjligt att sälja till en förvärvare även om denne inte erbjuder högst pris om denna förvärvare ändå bedöms vara lämpligare med hänsyn till resolutionsändamålen. Det kan exempelvis handla om att bedömer att denna förvärvare har bättre möjlighet att säkerställa en fortsatt drift av kritisk verksamhet. En förutsättning torde dock vara att ersättningen bedöms vara affärsmässig, jämför kravet i 10 §. Övervägandena finns i avsnitt 22.4.2. Paragrafen genomför artikel 39.3 i krishanteringsdirektivet. Av paragrafen framgår att i vissa fall får använda försäljningsverktyget utan att iaktta kravet på erbjudande om försäljning enligt 11 §. Så är fallet om ett sådant erbjudande sannolikt hade förhindrat eller försvårat uppnåendet av resolutionsändamålen. För att helt ska kunna avstå från kravet på erbjudande om försäljning, krävs att ett sådant erbjudande skulle förhindra eller försvåra uppnåendet av resolutionsändamålen på ett inte obetydligt sätt. Dessutom framgår att på motsvarande sätt kan avstå från att uppfylla ett eller flera krav enligt 11 § andra stycket, om uppfyllandet av kravet inom ramen för en försäljning skulle förhindra eller försvåra uppnåendet av resolutionsändamålen på ett inte obetydligt sätt. Övervägandena finns i avsnitt 22.4.3. Paragrafen genomför artiklarna 37.7 a och 38.4 i krishanteringsdirektivet. Av första stycket framgår till vem förvärvaren ska betala ersättning vid en överföring genom användning av försäljningsverktyget. överförs är tillgångar eller förpliktelser ska ersättningen betalas till företaget i resolution. Om det är aktier eller andra äganderättsinstrument som överförs och dessa ägdes eller innehades av någon annan än företaget i resolution ska ersättningen betalas till den förra ägaren eller innehavaren av äganderättsinstrumenten. I andra stycket anges att och resolutionsreserven har möjlighet att få ersättning för kostnader som uppstått i samband med användningen av försäljningsverktyget genom att avdrag görs från den ersättning som betalas av förvärvaren. De kostnader som ska täckas ska Paragrafen har i allt väsentligt justerats i enlighet med Lagrådets Övervägandena finns i avsnitt 22.4.5. Paragrafen genomför artiklarna 38.8 och 63.1 m i krishanterings- Av paragrafen framgår att om en överföring genom användning av försäljningsverktyget innebär att aktier överförs i sådan omfattning att innehavet är att betrakta som kvalificerat och därmed kräver tillstånd av , ska inspektionen handlägga ett sådant tillstånds- Enligt gällande rätt ska beslut i ett sådant ärende (ägarprövning) fattas från det att har bekräftat att den tagit emot tillståndsansökan. Vad som avses med skyndsamt får bedömas utifrån de aktuella omständigheterna, men mot bakgrund av bestämmel- sens syfte, att inte försena användningen av försäljningsverktyget och försvåra uppnåendet av resolutionsändamålen, bör utgångspunkten vara att ansökan handläggs så snabbt som möjligt. Det ligger dock i sakens natur att olika ansökningar kan ta olika att handlägga, bl.a. beroende på ägarstrukturen och andra förhållanden hos förvärvaren. Dessutom kan ansökan behöva kompletteras med ytterligare uppgifter för att ska kunna fatta ett beslut. Vid prövningen av en sådan tillståndsansökan ska undantag göras från vissa bestämmelser i (14 kap. 1 a §) och LVM (24 kap. 1 a §). Övervägandena finns i avsnitt 22.5.1. Paragrafen genomför delar av artikel 38.9 i krishanteringsdirektivet. Bestämmelserna blir tillämpliga i en situation då aktier har överförts till en förvärvare, men ännu inte fattat beslut i ärendet om ägarprövning av denne. Av första stycket framgår att den rösträtt som är knuten till aktierna ska utövas av . kan välja att rösta eller att avstå från att rösta, utifrån vad myndigheten bedömer som lämpligt i varje enskilt fall. till dess att beslut i ärendet om ägarprövning fattats. 2015/16:5 I andra stycket anges att skriftligen ska meddela och förvärvaren efter att inspektionen har fattat beslut avseende tillstånd för förvärvet. Det torde inte innebära mer än begränsat administrativt arbete för Finans- inspektionen att meddela och förvärvaren om ett redan fattat beslut, och meddelandena bör därför kunna ges i mycket nära anslutning till det att beslut fattas. Av tredje stycket framgår att förvärvaren utövar rösträtten för aktierna från det att denne och har mottagit ett sådant meddelande som avses i andra stycket, om har beslutat att ge förvärvaren tillstånd. Motsatsvis gäller, om Finansinspek- tionen har beslutat att inte ge förvärvaren tillstånd, att den rösträtt som är knuten till aktierna även fortsatt utövas av . Det framstår som överflödigt att uttryckligt i lagen ange att rösträtten i en sådan situation kan utövas, men av i stället för förvärvaren (jfr krishanteringsdirektivets artikel 38.9 f i). Paragrafen har justerats i enlighet med Lagrådets förslag. Övervägandena finns i avsnitt 22.5.1. Paragrafen genomför delar av artikel 38.9 i krishanteringsdirektivet. Av första stycket framgår att får kräva att förvärvaren avyttrar aktierna inom en frist som fastställs av myndigheten, om förvärvaren inte fått tillstånd av att äga aktierna. Bedömningen av vilken frist som är lämplig i det enskilda fallet får göras utifrån hur de övergripande resolutionsändamålen bäst kan uppnås. Det olämpliga i att ha en ägare utan tillstånd får då vägas mot behovet av att exempelvis säkerställa att aktierna kan avyttras på ett sätt som undviker onödig värdeförstörelse. Av andra stycket följer att inte får vidta några sanktioner eller liknande åtgärder mot förvärvaren, trots att denne inte uppfyller kravet på att ha fått tillstånd av , förrän efter det att den frist som uppställts av har löpt ut. Detta innebär att inspektionen inte får vidta några sådana åtgärder vare sig fram till dess att beslut fattas, eller under den av uppställda fristen. Först därefter får åtgärder vidtas, om ägaren ännu inte har avyttrat aktierna. Övervägandena finns i avsnitt 22.5.1. Första stycket i paragrafen genomför artikel 38.7 i krishanterings- Andra stycket saknar motsvarighet i krishanteringsdirektivet. Enligt LBF respektive LVM gäller krav på tillstånd för att bedriva bank-, finansierings- eller värdepappersrörelse. används för att överföra verksamhet som är tillståndspliktig, måste således förvärvaren ha tillstånd att bedriva den aktuella verksamheten. Om förvärvaren inte har tillstånd, behöver en ansökan om tillstånd lämnas in till . I första stycket anges att ska handlägga en sådan Vad som avses med bedömas utifrån omständigheterna i det enskilda motsvarande sätt som i fråga om 14 § bör utgångspunkten vara att Prop. 2015/16:5 ansökan handläggs så snabbt som möjligt. Enligt gällande rätt krävs också tillstånd av om ett företag som bedriver bank- eller finansieringsrörelse eller värdepappers- rörelse förvärvar egendom av viss storlek. Dessa bestämmelser kan aktualiseras både vid överföring av tillgångar eller förpliktelser och vid överföring av äganderättsinstrument, under förutsättning att förvärvaren bedriver tillståndspliktig verksamhet. I andra stycket anges att på motsvarande sätt ska handlägga en ansökan som kräver tillstånd enligt 7 kap. 12 § LBF eller 7 kap. 13 § LVM skyndsamt. Övervägandena finns i avsnitt 22.6. 63.1 c och d i krishanteringsdirektivet. I paragrafen definieras broinstitutsverktyget. Av paragrafen framgår att det ska vara fråga om en överföring till ett broinstitut av tillgångar eller förpliktelser från ett företag i resolution eller av aktier eller andra äganderättsinstrument som har getts ut av företaget i resolution från någon annan än företaget. Med andra äganderättsinstrument avses t.ex. aktier, teckningsoptioner, konvertibler och teckningsrätter. kan omfatta samtliga eller vissa av tillgångarna och förpliktelserna i ett företag i resolution. Detsamma gäller om det är äganderättsinstrument får endast använda broinstitutsverktyget för att uppnå det resolutionsändamål som består i att upprätthålla kritiska (se 1 kap. Av paragrafen framgår vidare att mottagaren vid en överföring ska vara ett broinstitut. Vad som avses med ett broinstitut framgår av 2 §. Paragrafen har i allt väsentligt justerats i enlighet med Lagrådets Övervägandena finns i avsnitt 22.7.1 och 22.8.1. Paragrafen genomför delar av artikel 40.2 i krishanteringsdirektivet. I första stycket definieras broinstitut. Av punkten 1 framgår att broinstitutet ska ägas helt eller delvis av Ett broinstitut kan således vara delvis privat ägt. exempelvis vara fallet om borgenärer har fått sina fordringar konverterade till aktier i broinstitutet. Av punkten 2 följer att företaget ska ha bildats för att ta emot tillgångar eller förpliktelser från företag i resolution eller äganderättsinstrument som har getts ut av företaget i resolution från någon annan än företaget. konvertibler och teckningsrätter. Av punkten 3 framgår att syftet med broinstitutet ska vara att fortsätta kritisk verksamhet som har företaget i resolution. Det kan vara vissa eller samtliga av de kritiska funktioner eller tjänster som utfördes respektive erbjöds av företaget i En överföring av verksamhet till ett broinstitut kan således inte ske i syfte att avveckla den. Detta utesluter dock inte att hela verksamheten överförs och att vissa delar av verksamheten därefter I dessa fall får en bedömning göras av huruvida det huvudsakliga syftet är att driva verksamheten vidare eller avveckla den. I andra stycket anges vissa uppgifter som ska framgå av broinstitutets Paragrafen har justerats i enlighet med Lagrådets förslag. Övervägandena finns i avsnitt 22.7.2. Paragrafen genomför delar av artikel 40.6 och delar av artikel 40.7 i Det sakliga innehållet motsvarar i huvudsak 17 kap. 3 §. ningskommentaren till den bestämmelsen. Eftersom ett broinstitut inte är fristående från innehåller paragrafen inte något krav på samtycke från förvärvaren för att återföring ska få ske. Paragrafen har i allt väsentligt justerats i enlighet med Lagrådets Övervägandena finns i avsnitt 22.8.2. Paragrafen genomför delar av artikel 40.7 i krishanteringsdirektivet. Det sakliga innehållet motsvaras av 17 kap. 4 §. kommentaren till den bestämmelsen. Paragrafen har justerats i enlighet med Lagrådets förslag. Övervägandena finns i avsnitt 22.8.2. Första stycket saknar motsvarighet i krishanteringsdirektivet och har utformats med 4 kap. 14 § konkurslagen (1987:672) som förebild. stycket genomför delar av artikel 40.6 i krishanteringsdirektivet. Det sakliga innehållet motsvaras av 17 kap. 5 §. kommentaren till den bestämmelsen. Övervägandena finns i avsnitt 22.8.2. Paragrafen genomför artikel 40.3 i krishanteringsdirektivet. Av paragrafen framgår att värdet på de skulder som överförs till ett broinstitut inte får överstiga värdet på de tillgångar som överförs. det totala värdet som ska jämföras, vilket innebär att om kompletterande överföringar sker ska värdet på skulderna och värdet på de överförda tillgångarna räknas samman. Det är möjligt att överföra mer skulder än tillgångar från ett företag i resolution, om tillgångar överförs till broinstitutet på annat sätt i sådan omfattning att värdet på broinstitutets tillgångar överstiger värdet på de skulder som överförts från företaget i resolution. resolutionsreserven kan t.ex. användas för att kapitalisera broinstitutet. Vid tillämpning av paragrafen ska hänsyn tas till en eventuell användning av skuldnedskrivningsverktyget. Det innebär att det är möjligt att överföra mer skulder än tillgångar, under förutsättning att skuldnedskrivningsverktyget därefter används för att skriva ned skulder i sådan omfattning att kravet uppfylls. För att kunna beaktas måste en sådan nedskrivning ske mer eller mindre efter det att skulderna överförts till broinstitutet. Paragrafen har justerats i enlighet med Lagrådets förslag. Övervägandena finns i avsnitt 22.8.4. Paragrafen genomför artikel 40.11 i krishanteringsdirektivet. Det sakliga innehållet motsvaras av 17 kap. 6 §. Se författnings- kommentaren till den bestämmelsen. Paragrafen och rubriken närmast före paragrafen har justerats i enlighet med Lagrådets förslag. Övervägandena finns i avsnitt 22.8.5. Paragrafen genomför artikel 64.1 a i krishanteringsdirektivet. Det sakliga innehållet motsvaras av 17 kap. 7 §. Se författnings- kommentaren till den bestämmelsen.