prop · H203137 · 2015-06-25 00:00:00 — Regeringen har också för avsikt att noga följa hur skolor och lärare använder de obligatoriska bedömningsstöden och vilken inverkan dessa har på lärares administrativa arbete. Då elever på lågstadiet som inte har tillräckliga baskunskaper i att läsa, skriva och räkna riskerar att komma efter och få större problem senare har regeringen ekonomiska vårproposition aviserat en rad åtgärder som syftar till att förbättra den tidiga uppföljningen av elevernas kunskaper och stöd till eleverna. Förslaget i denna proposition och de ovan nämnda kommande kunskapskraven i läsförståelse i årskurs 1 för de obligatoriska skolformerna utgör ett led i detta. Regeringen har vidare beslutat att utreda förutsättningarna för att införa en s.k. läsa-skriva-räkna-garanti och hur en sådan bör utformas (dir. 2015:65). Det framgår av direktiven att utredaren i sitt arbete ska beakta såväl de kommande kunskapskraven i läsförståelse för årskurs 1 i som förslagen i denna proposition. Regeringens förslag: Lagändringen ska träda i kraft . Promemorians förslag: Överensstämmer inte med regeringens förslag. I promemorian föreslås att ändringen ska träda i kraft . Remissinstanserna: Ett fåtal remissinstanser har lämnat synpunkter på tidpunkten för ikraftträdande. Kommuner och Landsting förordar att ett ikraftträdande sker i form av ett strukturerat pilotprojekt för att få den kunskap som behövs inför ett generellt genomförande. i (LO) avstyrker att bedömningsstöden införs . LO anför att det är mycket viktigt att de reformer som genomförs på skolans område har så goda förutsättningar som möjligt att bli rätt från början med tanke på vilken reformtakt skolan verkat . Enligt LO kan det också behövas kompetensutveckling i hur stödet ska användas och vilken typ av åtgärd som ska sättas in vid respektive bedömning. kommun anser att bedömningsstöden bör införas tidigast /17 så att skolorna kan implementera stödet under /16. Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att det är av största vikt att skolhuvudmän och skolor ges tillräckligt med tid för att genomföra skolreformer. I likhet med LO anser även regeringen att reformer i möjligaste mån bör föregås av viss kompetensutveckling. Regeringen instämmer i kommuns synpunkt att förslaget om obligatoriska bedömningsstöd bör införas först /17. Lagändringen bör därför träda i kraft . Ekonomiska konsekvenser för staten Regeringen avser att uppdra åt att utforma och ansvara för införandet av de obligatoriska bedömningsstöden. avsnitt 5 anser regeringen att ett införande av sådana stöd måste föregås av en satsning på kompetensutveckling av bl.a. lärare och regeringen avser därför att ge i uppdrag att erbjuda vissa genomförande- bör samordna dessa insatser med liknande insatser, t.ex. införandet av kunskapskrav i läsförståelse i års- kurs 1 i , sameskolan och specialskolan. kommande uppdrag medför att behöver tillföras vissa tillfälliga resursförstärkningar. bör tillföras för uppdraget att utforma obligatoriska bedömningsstöd och 2014/15:137 för genomförande- och kompetensutvecklingsinsatser. Dessa medel ingår i regeringens förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2014/15:99) och ekonomiska vårproposition (prop. 2014/15:100). Ytterligare kostnader för staten är de medel som ska tillföras skolhuvudmännen för införandet av de obligatoriska bedömningsstöden. ekonomiska vårproposition (prop. 2014/15:100), utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner anslag 1:1 Kommunalekonomisk utjämning, ingår medel om och är beräknade . Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Principen om kommunalt självstyre gäller för all verksamhet. Enligt 14 kap. 3 § regeringsformen bör en inskränkning av den kommunala självstyrelsen inte gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som föranleder inskränkningen, dvs. en proportionalitetsprövning ska göras under lagstiftningsprocessen. Det innebär att förslaget inte får vara onödigt långtgående och om syftet med nya eller ändrade bestämmelser kan uppnås på ett mindre ingripande sätt ska det minst ingripande alternativet väljas. Det ska således göras dels en analys av de konsekvenser som förslaget får för den kommunala självstyrelsen, dels en avvägning mellan det kommunala intresset av självstyrelse och de nationella intressen som den föreslagna lagstiftningen ska tillgodose. Förslaget att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska bemyndigas att meddela föreskrifter om obligatoriska bedömningsstöd i årskurs 1 syftar, i kombination med t.ex. nationella prov och frivilliga bedömningsstöd, till att stärka elevernas kunskapsutveckling och till att adekvat stöd i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen eller särskilt stöd sätts in så snart det finns skäl för det. Förslaget kan bidra till att ge rektorer och huvudmän bättre möjligheter att planera och fördela resurser inom verksamheten utifrån den information om elevernas resultat som ett användande av nationella bedömningsstöd ger. Förslaget innebär också att vårdnadshavarna ges möjlighet att i ett tidigt skede få en tydlig bild av sitt barns kunskapsutveckling och därmed får ett bättre underlag för att kommunicera med lärare och rektor om eventuellt behov av stöd eller särskilt stöd. Förslaget kan dock också i vissa avseenden begränsa kommunernas handlingsutrymme, eftersom de innebär ett åläggande att använda ett nationellt bedömningsstöd. Detta innebär en inskränkning av det kommunala självstyret. På nationell nivå innebär de kommande föreskrifterna att elever i olika skolor i olika delar av landet i högre grad får likvärdiga förutsättningar när det gäller bedömningen av när stöd eller särskilt stöd bör sättas in. På lokal nivå kommer de kommande föreskrifterna därutöver att få betydelse för planering och utvärdering av insatser för att öka måluppfyllelsen. Ett alternativ till det förslag om obligatoriska bedömningsstöd som läggs fram här hade varit att låta huvudmännen själva bestämma utformningen och användningen av underlag för kunskapsbedömningen. Vid en avvägning mellan intresset av självstyrelse och det allmänna, nationella intresset av att alla elever får tillgång till en likvärdig utbildning av god kvalitet med hjälp av tidig uppföljning av elevers läs- och skrivförmåga och matematiska förmåga bedömer regeringen att det senare väger över. Det innebär att det finns ett tungt vägande nationellt intresse av att obligatoriska bedömningsstöd i årskurs 1 införs. Förslaget att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska bemyndigas att meddela föreskrifter om sådana bedömningsstöd i årskurs 1 får således enligt regeringen anses godtagbart vid beaktande av proportionalitetsprincipen i 14 kap. 3 § RF. Ekonomiska konsekvenser för kommunala huvudmän Det ingår i en lärares arbetsuppgifter att kontinuerligt och systematiskt följa upp och utvärdera eleverna. ska lärarna bedöma elevernas kunskapsutveckling och upprätta skriftliga individuella utvecklingsplaner i årskurs 1–5 i och motsvarande skolformer samt genomföra utvecklingssamtal. Förslaget att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska bemyndigas att meddela föreskrifter om obligatoriska bedömningsstöd i årskurs 1 innebär att ett nationellt kvalitetssäkrat bedömningsverktyg kommer att införas. Ett sådant verktyg kommer att underlätta en tidig bedömning av elevernas kunskapsutveckling, vilket i sin tur bör kunna ge goda förutsättningar för att fler elever som är i behov av särskilt stöd får adekvat stöd . Användningen av bedömningsstöden kan också underlätta kommunikationen med såväl eleven som föräldrarna om elevens färdigheter och kunskaper och eventuella behov av stöd. Förslaget innebär dock att en ny skyldighet införs som medför kostnader för huvudmännen, vilket betyder att den kommunala finansieringsprincipen ska tillämpas. Kommunsektorn bör därför kompenseras för kostnader som avser tidsåtgång när det gäller planering och genomförande av arbetet med bedömningsstödet. Som nämnts tidigare bedöms denna ersättning uppgå till med början , dvs. Konsekvenser för enskilda huvudmän En utgångspunkt för regleringen av skolväsendet är bl.a. att den i så stor utsträckning som möjligt ska vara gemensam för alla skol- och verksamhetsformer och alla huvudmän. Lika villkor ska så långt som möjligt gälla oavsett huvudman. Detta har regeringen tidigare uttryckt i bl.a. propositionen Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet (prop. 2009/10:165, s. 238 f.). De företag som främst berörs av förslaget är fristående grundskolor och grundsärskolor. Totalt berörs nästan 830 fristående skolor. avstyrker förslaget eftersom rådet anser att de administrativa kostnaderna är ofullständigt beskrivna och att konsekvensutredningen är bristfällig. Förslaget kommer inte att medföra några särskilda konsekvenser för de fristående skolorna i förhållande till de kommunala skolorna, eftersom de kommande föreskrifterna kommer att gälla för alla huvudmän. De enskilda huvudmännen kommer, i likhet med de kommunala huvudmännen, att ersättas för de kostnader som förslaget bedöms medföra. 2014/15:137 skolorna får del av ersättningen genom de bidrag för varje elev vid en fristående skola som hemkommunerna ska betala i enlighet med bestämmelser i skollagen (10 kap. 37 § och 11 kap. 37 §). I promemorian gjordes uppskattningen att kostnader som avser tidsåtgång när det gäller planering och genomförande av arbetet med bedömningsstöden beräknas uppgå till . Kommuner och Landsting har efter överläggningar med inte haft något att invända mot detta. Enligt regeringens mening bör de uppskattningar som gjorts anses vara tillräckliga. De fristående skolorna kommer också att ha möjlighet att ta del av de genomförande- och fortbildningsinsatser som kommer att erbjuda huvudmännen. Som nämnts har regeringen för avsikt att noga följa hur skolor och lärare använder de obligatoriska bedömningsstöden och vilken inverkan dessa har på lärares administrativa arbete. Konsekvenser för barn och elever har förbundit sig att följa FN:s konvention om barnets rättigheter, , och därmed tillförsäkra varje barn de rättigheter konventionen anger. Rättigheterna gäller för varje barn, oavsett kön eller funktionsförmåga. Enligt artikel 3 ska vid alla åtgärder som rör barn, barnets bästa komma i främsta rummet. Förslaget om obligatoriska bedömningsstöd i läs- och skrivutveckling samt i matematik är utformade utifrån ett barnrättsperspektiv, där barnets rätt till utbildning i syfte att utveckla barnets fulla möjlighet och potential har fått en hög prioritet. I likhet med Specialpedagogiska skolmyndigheten och () anser regeringen att de obligatoriska bedömningsstöden är ytterligare ett verktyg för att tidigt identifiera elever som är i behov av stöd i form av särskilda anspassningar inom den ordinarie undervisningen eller särskilt stöd. Bedömningsstöden är också av värde när det gäller att identifiera barn som behöver extra utmaningar för att nå så långt som möjligt. Regeringen anser, i likhet med BO, att förslaget kan bidra till att öka likvärdigheten i bedömningen av barnets kunskapsutveckling. Konsekvenser för jämställdhet och integration Förslaget att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska bemyndigas att meddela föreskrifter om obligatoriska bedömningsstöd i årskurs 1 bedöms inte ha några negativa konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män eller mellan pojkar och flickor eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen eftersom de kommande bedömningsstöden ska användas i förhållande till alla elever, oavsett kön och bakgrund. är andelen pojkar som får särskilt stöd i större än andelen flickor. Pojkars läsförståelse är också mycket sämre än flickors. Regeringens bedömning är att användningen av nationella bedömningsstöd bör gynna både pojkar och flickor men, mot bakgrund av pojkarnas större stödbehov och sämre läsförmåga, bör sådana bedömningsstöd ge goda förutsättningar att tidigt identifiera särskilt pojkars stödbehov och vid behov sätta in relevanta åtgärder. Förslaget berör inte frågor som är reglerade i . Paragrafen, som är ny, innehåller ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om skyldighet för huvudmän att använda bedömningsstöd i årskurs 1 i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Paragrafen behandlas i avsnitt 5. Sammanfattning av remisspromemorian En bättre skolstart för alla: bedömning och betyg för progression i lärandet (U2014/4873/S) Resultaten i den svenska sjunker i läsförståelse, matematik och naturvetenskap enligt de internationella studierna PISA1, TIMSS2 och PIRLS3 och allt fler når inte behörighet till gymnasieskolans nationella program. För att möta detta behövs åtgärder som stöder utvecklingen av skolans arbetssätt för att nå progression i lärandet och stödja lärarnas professionella roll. Bra undervisning präglas av ambitiös målsättning, en noggrann pedagogik för progression och bedömning av undervisningens effekter baserad på insamlade data. Utredningens tre deluppdrag har alla inriktningen att säkerställa att fler elever än når målen för utbildningen. Sammantaget är syftet med förslagen att förstärka bedömningskulturen i skolan för en tydligare progression i lärandet. En utveckling av den samlade bedömningskulturen i skolan skulle verksamt kunna bidra till att fler skulle kunna nå målen för utbildningen. Behovet av en förbättrad bedömningskultur ska ses mot de stora skillnaderna i elevernas resultat inom samma skola, liksom ökande skillnader i resultaten mellan pojkar och flickor i framför allt läsförståelse. Ett viktigt påpekande är att i de tidiga årskurserna i är centrala moment inriktade mot färdighetsträning och att sådana moment innefattar behov av mängdträning. Grundläggande färdigheter i svenska och matematik är en förutsättning för att klara skolan. Det finns därför anledning att fokusera insatserna av bedömningar och bedömningsstöd under de tidigare årskurserna i . Promemorians förslag att införa krav på användning av bedömningsstöd i läs- och skrivutveckling i årskurs 1 avspeglar vikten av att alla tidigt ska nå god förmåga i läsning och skrivning. En bred användning av bedömningsstöd kan aktivt bidra till att tidigt identifiera behov och ge möjlighet att sätta in stödåtgärder för de elever som inte bedöms nå kunskapskraven i årskurs 3. Kravet på användning av bedömningsstöd i matematik avspeglar behovet av att förbättra resultaten i matematik genom att en tydlig progression kan dokumenteras för varje elev. Att tillämpa nationellt fastställda bedömningsstöd i skolan främjar likvärdighet i lärarnas bedömningar av elevernas kunskapsutveckling. 1Trends in International Mathematics and Science Study. 2Programme for International Student . 3Progress in International Reading Literacy Study. Nationellt fastställda bedömningsstöd främjar även det kollegiala arbetet genom att gemensamma begrepp och mallar används i bedömningen vilket i sin tur bör kunna ge en högre kvalitet i bedömningarna. Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs att 29 kap. 28 § skollagen (2010:800) ska ha följande lydelse. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldighet att delta i nationella prov. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldighet för huvudmän att använda bedömningsstöd i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Denna lag träder i kraft . Efter remiss har yttranden över departementsskrivelsen avgetts av Myndigheten för delaktighet, , (), Statskontoret, , , Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM), , utvärdering (IFAU), Barn- och elevombudet, , , , , , , , , (), (N 2008:05), kommun, Bjuvs kommun, , , , kommun, , kommun, kommun, kommun, , kommun, , kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, (), Föräldraalliansen , Idéburna skolors riksförbund, i (LO), , , Svenskt näringsliv, Kommuner och Landsting (SKL), , () och (). Följande remissinstanser har beretts tillfälle att yttra sig, men har förklarat sig avstå eller har inte inkommit med yttrande: ombudsmän, för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, , kommun, , , Kumla kommun, kommun, kommun, , , kommun, kommun, kommun, , – Barnens Rätt i Samhället, , , och Skola, , Akademikers (), Elevråds , elevråd () och . Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitieråden och samt justitierådet . Obligatoriska bedömningsstöd i årskurs 1 Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). Förslaget har inför Lagrådet föredragits av kanslirådet , biträdd av ämnesrådet . Lagrådet lämnar förslaget utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , M , Y , M , P , H Hellmark , I , Å , M , A Ygeman, A , P , M , M , A Bah Kuhnke, A Strandhäll, A Shekarabi, G , G , A Hadzialic Regeringen beslutar proposition 2014/15:137 Obligatoriska bedömningsstöd i årskurs 1 inför, ändrar, upp- Lag om ändring i 29 kap. 28 a § skollagen (2010:800)