prop · H20357 · 2015-02-03 00:00:00 — En nedsättning av kapitalbas kravet ska också göras om de motstående viktade positionerna faller inom olika löptidsband varvid nedsättningens storlek ska bero dels på om de två positionerna hör till samma zon eller inte och dels på vilka zoner de hör till. 2.Institutet ska hänföra sina nettopositioner till respektive löptidsband i kolumn två respektive tre i tabell 2 i punkt 4. Det ska göra detta på grundval av återstående löptid för instru ment med fast räntesats och på grundval av den tid som återstår till dess att räntesatsen nästa gång ska fastställas för de instru ment för vilka räntesatsen kan ändras före den slutliga förfallo dagen. Det ska även göra åtskillnad mellan skuldinstrument med en räntekupong på eller mer och sådana med en räntekupong på och hänföra dem till kolumn två respektive kolumn tre i tabell 2. Det ska därefter multipli cera var och en av dem med det vikttal som för löptidsbandet i fråga anges i kolumn fyra i tabell 2. 3.Institutet ska därefter beräkna summan av de viktade långa positionerna och summan av de viktade korta positio nerna i varje löptidsband. Summan av viktade långa positioner som motsvaras av viktade korta positioner i ett visst löptids band ska utgöra den avstämda viktade positionen i bandet, medan återstående långa eller korta positioner ska utgöra den icke avstämda viktade positionen i samma band. Summan av avstämda viktade positioner i alla band ska sedan beräknas. 4.Institutet ska beräkna summan av icke avstämda viktade långa positioner för de band som ingår i var och en av zonerna itabell 2 för att erhålla den icke avstämda viktade långa posi tionen för varje zon. På motsvarande sätt ska den icke avstämda viktade korta positionen i en viss zon beräknas som summan av de icke avstämda viktade korta positionerna för varje band i zonen. Den del av den icke avstämda viktade långa positionen för en viss zon som motsvaras av de icke avstämda viktade korta positionerna i samma zon ska utgöra den avstämda vik tade positionen i den zonen. Den del av den icke avstämda viktade långa eller icke avstämda viktade korta positionen för en zon som inte kan avstämmas på angivet sätt ska utgöra den icke avstämda viktade positionen i den zonen. Vikttal (i %) Kupong ränta eller mer ränteförändring (i %) 0 ≤ 1 månad 0 ≤ 1 månad > 1 ≤ 3 månader > 1 ≤ 3 månader > 3 ≤ 6 månader > 3 ≤ 6 månader > 6 ≤ 12 månader > 6 ≤ 12 månader > 7 ≤ 10 år Europeiska unionens officiella tidning L 176/207 5.Beloppet av den icke avstämda viktade långa eller korta position i zon 1 som motsvaras av den icke avstämda viktade korta eller långa positionen i zon 2 ska vara den avstämda viktade positionen mellan zon 1 och zon 2. Motsvarande be räkning ska därefter göras med avseende på den del av den icke avstämda viktade positionen i zon 2 som återstår och den icke avstämda viktade positionen i zon 3 för att beräkna den av stämda viktade positionen mellan zon 2 och zon 3. 6.Institutet får vända på beräkningsordningen i punkt 5, så att det beräknar den avstämda viktade positionen mellan zon 2 och zon 3 innan det beräknar motsvarande position mellan zon 1och zon 2. 7.Återstoden av den icke avstämda viktade positionen i zon 1ska därefter avstämmas mot det som återstår av denna i zon 3, sedan denna avstämts mot zon 2, för att erhålla den av stämda viktade positionen mellan zon 1 och zon 3. 8.Återstående positioner efter de tre avstämningsberäkningar som anges i punkterna 5, 6 och 7 läggs därefter samman. 9.Institutets kapitalbaskrav ska beräknas som summan av följande belopp: a)av de avstämda viktade positionerna i alla löptidsband. b)av den avstämda viktade positionen i zon 1. c)av den avstämda viktade positionen i zon 2. d)av den avstämda viktade positionen i zon 3. e)av den avstämda viktade positionen mellan zon 1 och zon 2 och mellan zon 2 och zon 3. f)av den avstämda viktade positionen mellan zon 1 och zon 3. g)av återstående icke avstämda viktade positioner. Durationsbaserad beräkning av generell risk 1.Instituten får använda en metod för att beräkna kapital baskravet för generell risk för skuldinstrument som avspeglar duration i stället för den metod som anges i artikel 339, under förutsättning att institutet gör detta konsekvent. 2.Enligt den durationsbaserade metod som avses i punkt 1 ska institutet utgå från marknadsvärdet för varje instrument med fast räntesats och därefter beräkna dess avkastning fram till förfallodagen, vilket ger den underförstådda diskonterings räntan för instrumentet i fråga. För instrument med rörlig ränte sats ska institutet utgå från marknadsvärdet för varje instrument och därefter beräkna dess avkastning under antagande att hu vudfordran förfaller då räntesatsen nästa gång kan ändras. Institutet ska därefter beräkna den modifierade durationen för varje skuldinstrument på grundval av följande formel: D = duration beräknad enligt formeln: t¼1 ð1 þ RÞt R = avkastning fram till förfallodagen, Ct = kontantbetalning t, M = total löptid. Korrigeringar ska göras vid beräkningen av den modifierade durationen för skuldinstrument som omfattas av risk för förtida betalning. ska i enlighet med artikel 16 i förordning (EU) nr 1093/2010 utfärda riktlinjer för tillämpningen av sådana korrigeringar. Institutet skall därefter föra varje skuldinstrument till re spektive zon i tabell 3 med ledning av den modifierade löptiden för varje instrument. ändring (i %) > 0 ≤ 1,0 > 1,0 ≤ 3,6 Institutet ska därefter beräkna den durationsviktade posi tionen för varje instrument genom att multiplicera dess mark nadspris med dess modifierade duration och med den antagna förändringen av räntesatsen för instrument med just denna mo difierade duration (se kolumn tre i tabell 3). L 176/208 Europeiska unionens officiella tidning Institutet ska beräkna sina durationsviktade långa och sina durationsviktade korta positioner inom varje zon. Summan av de förra avstämda mot de senare inom varje zon utgör den avstämda durationsviktade positionen i den zonen. Institutet ska därefter beräkna den icke avstämda durationsvik tade positionen för varje zon. Det ska därefter tillämpa det förfarande som har fastställts för icke avstämd viktad position i artikel 339.5–339.8. Institutets kapitalbaskrav ska därefter beräknas som sum man av följande belopp: a)av den avstämda durationsviktade positionen i varje zon. b)av den avstämda durationsviktade positionen mellan zon 1 och zon 2 och mellan zon 2 och zon 3. c)av den avstämda durationsviktade positionen mellan zon 1 och zon 3. d)av återstående icke avstämda durationsviktade posi tioner. A v s n i t t 3 A k t i e r 1.Institutet ska separat beräkna summan av alla sina långa nettopositioner och av alla sina korta nettopositioner enligt artikel 327. Summan av de absoluta värdena av dessa två be lopp ska utgöra institutets totala bruttoposition. 2.Institutet ska separat för varje marknad beräkna skillnaden mellan summan av de långa och de korta nettopositionerna. Summan av de absoluta värdena av dessa skillnader ska utgöra institutets totala nettoposition. 3.EBA ska utarbeta förslag till reglerande tekniska standarder isyfte att definiera begreppet "marknad" enligt punkt 2. ska lägga fram dessa förslag till reglerande tekniska stan darder till kommissionen . Kommissionen delegeras befogenhet att anta de reglerande tek niska standarder som avses i första stycket i enlighet med ar tiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1093/2010. Specifik risk i aktieinstrument Institutet ska multiplicera sin totala bruttoposition för att beräkna sitt kapitalbaskrav för täckande av specifik risk. Generell risk i aktieinstrument Kapitalbaskravet för ett av generell risk ska utgöras av dess totala nettoposition multiplicerad . ska utveckla förslag till tekniska standarder för ge nomförande med en förteckning över de aktieindex för vilka de behandlingar som anges i andra meningen i punkt 4 är tillgäng liga. ska överlämna dessa förslag till tekniska standarder för genomförande till kommissionen . Kommissionen delegeras befogenhet att anta de tekniska stan darder för genomförande som avses i första stycket i enlighet med artikel 15 i förordning (EU) nr 1093/2010. 2.Innan de tekniska standarder som avses i punkt 1 träder i kraft, får instituten fortsätta att använda den behandling som anges i punkterna 3 och 4, om de behöriga myndigheterna har tillämpat denna behandling före . 3.Aktieindexterminer, deltaviktade motsvarigheter till optio ner och aktieindex benämns här nedan sammanfattningsvis "ak tieindexterminer". Dessa kan fördelas på positioner i var och en av däri ingående aktier. Dessa positioner får behandlas som underliggande positioner i aktierna i fråga och får nettas som sådana mot motstående positioner i de underliggande instru menten. Instituten ska underrätta de behöriga myndigheterna om sin användning av denna behandling. 4.Om en aktieindextermin inte fördelas på underliggande positioner, ska den behandlas som om den vore en enskild aktie. Den specifika risken för en sådan aktie kan dock lämnas utan avseende, om aktieterminen i fråga omsätts på en börs och representerar ett relevant på lämpligt sätt diversifierat index. A v s n i t t 4 E m i s s i o n s g a r a n t i e r Vid garantigivning vid emissioner av aktier och skuld instrument får ett institut använda följande förfarande vid be räkning av kapitalbaskravet. För det första ska institutet beräkna sina nettopositioner genom att dra av de emissionsgarantiposi tioner som tecknats eller i sin tur garanterats av tredjeman på grund av uttryckligt avtal. Därefter ska institutet minska sina nettopositioner med reduktionsfaktorerna i tabell 4 och beräkna sitt kapitalbaskrav med ledning av de reducerade emissionsgar antipositionerna. Europeiska unionens officiella tidning L 176/209 arbetsdag 2 till 3: efter arbetsdag 5: "Arbetsdag 0" är den arbetsdag då institutet blir ovillkorligen bundet att motta en viss kvantitet av värdepapper till ett över enskommet pris. Instituten ska underrätta de behöriga myndigheterna om hur de använder punkt 1. A v s n i t t K a p i t a l b a s k r a v f ö r s p e c i f i k r i s k f ö r p o s i t i o n e r s ä k r a d e g e n o m k r e d i t d e r i v a t Tillgodoräknande av skydd genom kreditderivat 1.Skydd genom kreditderivat ska beaktas enligt principerna i punkterna 2–6. 2.Instituten ska behandla positionen i kreditderivatet som det ena "benet" och den skyddade positionen som har samma nominella eller i tillämpliga fall teoretiska belopp som det andra "benet". 3.Fullt tillgodoräknande ska ske, när värdena av de två be nen alltid utvecklas i motsatt riktning och i ungefär samma omfattning. Detta är fallet i följande två situationer: a)De två benen består av helt identiska instrument. b)En lång avistaposition är säkrad genom en totalavkastnings swapp (eller omvänt) där referensförpliktelsen exakt matchar den underliggande exponeringen (dvs. Själva swappen kan ha en annan löptid än den underlig gande exponeringen. I dessa situationer ska kapitalbaskrav för specifik risk inte till lämpas på någon sida av positionen. Ett tillgodoräknande om ska tillämpas när värdena av de två benen alltid utvecklas i motsatt riktning och det finns en exakt överensstämmelse mellan referensförpliktelsen, löp tiden för såväl referensförpliktelsen som kreditderivatet och va lutan som använts för den underliggande exponeringen. sutom ska kreditderivatkontraktets huvudegenskaper inte med föra att kreditderivatets prisförändring väsentligt skiljer sig från avistapositionens prisförändring. I den mån transaktionen med för en risköverföring tillämpas en avräkning om av den specifika risken på den sida av transaktionen som har högst kapitalbaskrav, medan kapitalkravet för specifik risk på den andra sidan ska vara noll. Partiellt tillgodoräknande ska, utom vid de situationer som anges i punkterna 3 och 4, medges i följande situationer: a)Positionen omfattas av punkt 3 b, men det råder obalans i tillgångar mellan referensförpliktelsen och den underliggande exponeringen. Positionerna uppfyller dock följande krav: i)Referensförpliktelsen rankas jämsides eller efter den un derliggande förpliktelsen. ii)Den underliggande förpliktelsen och referensförpliktelsen avser samma gäldenär och det finns rättsligt bindande korsvisa klausuler om förfall eller påskyndad återbetal ning. b)Positionen omfattas av punkt 3 a eller 4, men det råder obalans i valuta eller löptid mellan kreditriskskyddet och den underliggande tillgången. En sådan valutaobalans ska ingå i kapitalbaskravet för valutakursrisken. c)Positionen omfattas av punkt 4, men det råder obalans i tillgångar mellan avistapositionen och kreditderivatet. I kre ditderivatets dokumentation anges dock den underliggande tillgången bland de leveransbara fordringarna. För att medge partiellt tillgodoräknande ska kapitalbaskraven för den specifika risken inte läggas ihop på varje sida av transaktio nen. I stället ska enbart det högre av de två kapitalbaskraven användas. I alla situationer som inte omfattas av punkterna 3–5 ska kapitalbaskravet för den specifika risken beräknas separat för båda sidor av positionerna. Beaktande av skydd genom kreditderivat som förfaller på det första och n:te fallissemanget För kreditderivat som förfaller på det första fallissemanget och kreditderivat som förfaller på det n:te fallissemanget ska följande tillämpas för beaktande i enlighet med artikel 346: a)Om ett institut får kreditskydd för ett antal referensenheter som ligger till grund för ett kreditderivat på villkor att det första förfallet bland tillgångarna ska utlösa betalning och att denna kredithändelse ska avsluta kontraktet, får instituten avräkna specifik risk för referensenheten med den lägsta specifika risken bland de underliggande referensenheterna enligt tabell 1 i artikel 336. L 176/210 Europeiska unionens officiella tidning b)Om ett kreditderivat av typen n:te förfall bland exponering arna utlöser betalning enligt kreditriskskyddet, får skydds köparen bara avräkna specifik risk, om det också erhållits skydd för förfall 1 till n-1 eller om n-1 förfall redan har inträffat. I sådana fall ska den metod som anges i led a för kreditderivat enligt principen om första förfall tillämpas, på lämpligt sätt anpassad för produkter som förfaller på det n:te fallissemanget. A v s n i t t 6 K a p i t a l b a s k r a v f ö r f ö r e t a g f ö r k o l l e k t i v a i n v e s t e r i n g a r ( f o n d ) Kapitalbaskrav för företag för kollektiva investeringar (fond) Utan att det påverkar tillämpningen av andra bestämmel ser i detta avsnitt ska positionerna i fonder omfattas av ett kapitalbaskrav för positionsrisk (generell och specifik) på . Utan att detta påverkar tillämpningen av artikel 353 i förening med den ändrade behandlingen av guld enligt arti kel 352.4 och artikel 367.2 b ska positionerna i fonderna om fattas av ett kapitalbaskrav för positionsrisk (generell och speci fik) och valutakursrisk på högst . Om inget annat anges i artikel 350, ska nettning inte till låtas mellan en fonds underliggande investeringar och andra positioner som innehas av institutet. Allmänna kriterier för fonder En fond ska få tillämpa den metod som anges i artikel 350 om samtliga följande villkor är uppfyllda: a)Fondens prospekt eller motsvarande dokument ska innefatta i)de kategorier av tillgångar som fonden får investera i, ii)om investeringsbegränsningar tillämpas, de relativa be gränsningarna och metoder för att beräkna dem, iii)om hävstångsmetoder är tillåtna, den maximala hävs tångsnivån, och iv)om placering i finansiella OTC-derivat eller transaktioner av repotyp eller värdepapperslån är tillåtna, en policy för att begränsa den motpartsrisk som uppstår till följd av dessa transaktioner. b)Verksamheten i fonden ska rapporteras i en halvårs- och en helårsrapport för att göra det möjligt att bedöma tillgångar och skulder, inkomster och verksamhet under rapportperio den. c)Andelarna/aktierna i fonden kan lösas in i kontanter från företagets tillgångar, på begäran av innehavaren. d)Investeringarna i fonden ska vara skilda från de tillgångar som tillhör det förvaltande företaget. e)Det investerande institutet ska göra en tillfredsställande risk bedömning av fonden. f)Fonder ska förvaltas av personer som står under tillsyn i enlighet med direktiv /65/EG eller motsvarande lagstift ning. Specifika metoder för fonder 1.Om institutet får kännedom om fondens under liggande investeringar, får institutet granska dessa underliggande investeringar för att beräkna kapitalbaskraven för positionsris ker, omfattande både specifik och generell risk. Enligt en sådan metod ska positioner i fonder behandlas som positioner i fon dens underliggande investeringar. Nettning ska vara tillåten mel lan positioner i fondens underliggande investeringar och andra positioner som innehas av institutet, under förutsättning att institutet innehar tillräckligt många andelar eller aktier, så att inlösen/tillskapande kan ske i utbyte mot de underliggande in vesteringarna. 2.Instituten får beräkna kapitalbaskraven för positionsrisken, omfattande både generell och specifik risk, för positioner i fon der med hjälp av hypotetiska positioner som motsvarar de po sitioner som är nödvändiga för att reproducera sammansättning och resultat av det externt genererade indexet eller den fasta korgen av aktier eller skuldförbindelser som avses i led a, under förutsättning att följande villkor är uppfyllda: a)Syftet med fondens mandat är att reproducera sammansätt ningen och resultaten av ett externt genererat index eller en fast korg av aktier eller skuldförbindelser. b)Det kan klart fast ställas en korrelationskoefficient mellan den dagliga avkast ningen från fonden och det index eller den korg av aktier eller skuldförbindelser som det följer på minst 0,9. Europeiska unionens officiella tidning L 176/211 Om institutet inte får kännedom om fondens underliggande investeringar, får institutet beräkna kapitalbaskra ven för positionsrisker, omfattande både generell och specifik risk, under förutsättning att följande villkor är uppfyllda: a)Det antas att fonden först separat investerar i tillgångsklas serna med de högsta kapitalbaskraven för specifik och gene rell risk i den utsträckning som maximalt tillåts enligt dess mandat och därefter fortsätter att i fallande ordning investera ide efterföljande exponeringsklasserna till dess att den max imala totala investeringsgränsen är nådd. Positionen i fonden behandlas som direkt ägande i den hypotetiska positionen. b)Instituten ska ta hänsyn till den maximala indirekta expone ring de kan uppnå genom att ta positioner med hävstångs effekt genom fonden, när de beräknar sina kapitalbaskrav separat för specifik och generell risk, genom att positionen ifonden ökas proportionellt upp till den maximala expone ringen mot de underliggande investeringarna i enlighet med dess mandat. c)Om kapitalbaskravet för specifik och generell risk tillsam mans i enlighet med denna punkt överskrider det som anges iartikel 348.1 ska kapitalbaskravet begränsas till den nivån. Institut får använda sig av följande tredje parter för att enligt de metoder som anges i detta kapitel beräkna och rap portera kapitalbaskravet för positionsrisk för positioner i fonder som omfattas av punkterna 1–4: a), under förutsättning att fonden uteslutande investerar i värdepapper och deponerar samtliga värdepapper hos detta förvaringsinstitut. b)För andra fonder, fondens förvaltningsföretag, under för utsättning att fondens förvaltningsföretag uppfyller kriteri erna i artikel 132.3 a. En extern revisor ska styrka att beräkningen är korrekt. Miniminivå och viktning för valutakursrisk Om summan av den totala nettopositionen i valuta och netto positionen i guld hos ett institut beräknade i enlighet med förfarandet i artikel 352, inbegripet eventuella nettopositioner i valuta och nettopositioner i guld för vilka kapitalbaskrav be räknas med en intern modell, överstiger av dess samman lagda kapitalbas, ska institutet beräkna ett kapitalbaskrav för valutakursrisk. Kapitalbaskravet för valutakursrisk ska vara sum man av institutets totala nettoposition i valuta och dess netto position i guld i rapportvalutan, multiplicerad . Beräkning av den totala nettopositionen i valuta Institutets öppna nettoposition i varje valutaslag (inklusive rapportvalutan) och i guld ska beräknas som summan av föl jande (positiva eller negativa) poster: a)Nettopositionen avista (dvs. alla tillgångsposter minus alla skuldposter, inklusive upplupen ränta i ifrågavarande valuta, eller, vad gäller guld, nettopositionen avista i guld). b)Nettoterminspositionen, som är alla tillgodohavanden minus alla belopp som ska betalas på grundval av terminsaffärer med valuta och guld, inklusive valuta- och guldterminer och kapitalbeloppet i valutaswappar som inte inberäknas i avis tapositionen. c)Oåterkalleliga garantier och jämförbara instrument som med visshet kommer att behöva infrias och för vilka sannolikt återbetalning inte kommer att ske. d)Nettodeltaekvivalent eller deltabaserad ekvivalent för det samlade innehavet av optioner i utländsk valuta och i guld. e)Marknadsvärdet på andra optioner. Det delta som används för led d ska vara det som gäller för berörd börs. Vid optioner i OTC-handel eller där delta från den berörda börsen inte finns att tillgå får institutet självt beräkna delta med användning av lämplig modell, under förutsättning att de behöriga myndigheterna har gett sitt tillstånd till detta. Tillstånd ska beviljas, om modellen ger en tillfredsställande upp skattning av graden av förändring av optionens eller warrantens värde i förhållande till små förändringar i marknadspriset på det underliggande instrumentet. Institutet får räkna in nettointäkter och nettoutgifter som ännu inte har uppstått men som redan är helt säkrade, om det gör detta konsekvent. Institutet får fördela nettopositioner för sammansatta valutor på däri ingående valutor efter gällande kvoter. Positioner som ett institut avsiktligt har skaffat för att säkra sig mot kursförändringars negativa påverkan på dess kvo ter i enlighet med artikel 92.1 får undantas från beräkningen av öppna nettopositioner i valuta, under förutsättning att de behö riga myndigheterna ger sitt tillstånd. Sådana positioner ska vara av en art som inte är avsedd att omsättas eller av strukturell art, och varje förändring av villkoren för att utesluta dem ska god kännas separat av de behöriga myndigheterna. Samma behand ling får på samma villkor tillämpas på de av ett instituts posi tioner som är hänförliga till poster som redan har dragits av vid beräkningen av kapitalbasen. L 176/212 Europeiska unionens officiella tidning 3.Ett institut får använda nettonuvärdet vid beräkning av den öppna nettopositionen i varje valuta och i guld, under förutsättning att institutet använder denna metod konsekvent. 4.Korta och långa nettopositioner i varje valuta förutom rapportvalutan och den långa eller korta nettopositionen i guld ska omräknas till rapportvalutan efter avistakursen. De ska därefter adderas var för sig för att ge summan av korta nettopositioner respektive summan av långa nettopositioner. Det högre av dessa två belopp utgör institutets totala nettopo sition i utländsk valuta. 5.Instituten ska på ett tillfredsställande sätt avspegla andra risker, bortsett från deltarisken, i samband med optioner i ka pitalbaskraven. 6.EBA ska utarbeta förslag till reglerande tekniska standarder med en rad olika metoder för att avspegla andra risker än delta risker i kapitalbaskravet, på ett sätt som står i proportion till omfattningen av och komplexiteten i institutens verksamheter i fråga om optioner och teckningsoptioner. ska lägga fram dessa förslag till reglerande tekniska stan darder till kommissionen . Kommissionen delegeras befogenhet att anta de reglerande tek niska standarder som avses i första stycket i enlighet med ar tiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1093/2010.