prop · H3031d26 · 2015-09-21 00:00:00 — Deltagande i EU:s forskningsprogram är Rise- institutens viktigaste internationella verksamhet och betydelsefullt för att utveckla kompetens och konkurrenskraft. är den sjätte största mottagaren av EU-medel i . För att få en tydligare bild av institutens effekter på näringslivet har Tillväxtanalys tagit fram förslag på effektutvärderingsmodeller för institutens verksamhet. Med utgångspunkt i Tillväxtanalys rapport, som redovisades 2013, 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 bedriver ett internt arbete med att operationalisera ett effektutvärderingssystem. Tillväxtanalys bistår i detta arbete. För stora delar av det svenska näringslivet, inte minst små och medelstora företag, kan in- stituten spela en viktig roll som forsknings- och utvecklingsresurs. Instituten bidrar till att öka företagens tillgång till och förmåga att tillgodo- göra sig forskningsbaserad kunskap i eller internationellt och omsätta denna i nya lösningar och affärsmodeller. Näringslivets efterfrågan på institutens kompetenser och tjänster fortsätter att utvecklas positivt. har intäkterna från offentliga projektmedel ökat mest, vilket visar att instituten har en hög och eftertraktad kom- petens. Regeringen bedömer att instituten bidrar till ökad samverkan mellan universitet och högskolor och näringsliv samt till förnyelse och ökad konkurrenskraft för näringslivet. ser regeringen att institutssektorn har potential att bli ett ännu bättre stöd för svenskt näringsliv genom större samordning mellan instituten och ett starkt gemensamt varumärke. I ägardirektiven till bolaget har fått i uppdrag att i dialog med övriga ägarintressenter i Rise-gruppen söka hitta en organisatorisk- och ägarmässig lösning som möjliggör en konsolidering av de fyra instituten som ett ändamålsenligt kundinflytande säkerställs. Efter en längre dialog med övriga medägare till Rise-instituten beslöts att starta ett gemensamt projekt där man ser över organisationen. Fas 1, som syftade till att få fram en gemensam nulägesanalys, avslutades . Nulägesanalysen resulterade i ett antal identifierade förbättringsområden. Kommersialisering av nya affärsidéer är avgörande för innovationskraft, förnyelse och tillväxt Utveckling av nya eller växande kunskapsbaserade företag är av stor betydelse för konkurrenskraft. Goda förutsättningar för kommersialisering av nya affärsidéer är avgörande för samhällets innovationskraft, förnyelse och tillväxt i företag. har fortsatt att prioritera insatser riktade till företag i tidig eller utvecklingsfas, såväl innovationsfinansiering som innovationsrådgivning. verksamhet bedöms visa gott resultat och därmed bidra till att idéer kommersialiseras i nya eller befintliga företag, vilket i sin tur bidrar till förnyelse och tillväxt i ekonomin. Väl fungerande system för immaterialrätt är en förutsättning för konkurrenskraft Immaterialrätten är ett nyckelområde för tillväxt och konkurrenskraft. Den utgör en del av ramvillkoren för innovation både inom universitet och högskolor och omgivande samhälle. Immaterialrätten gör det möjligt för den individ eller organisation som utvecklat en ny idé eller skapat något kreativt att, med vissa begränsningar, tillgodogöra sig värdet av det nya. Regeringen bedömer att immaterialrätten och de immaterialrättsliga skydden har en stor bety- delse som strategiska verktyg för värdeskapande och nyttiggörande av forskningsbaserad kun- skap. Därför är det också viktigt för företagen att i sina affärsstrategier ha överblick och kon- troll över de immateriella tillgångarna. Kraven ökar både på företagens egen kompetens och på kompetensen och kunskapen hos rådgivare och expertis. PRV har här en viktig roll genom att bl.a. informera om och bidra till ökad förståelse för hanteringen av immateriella tillgångar hos företag och aktörer inom det offentliga innovationssystemet. PRV och har i uppdrag att förbättra finansiering, rådgivning och kompetenshöjning – framför allt för kunskapsintensiva små och medelstora företag när det gäller affärsstrategisk hantering av immateriella tillgångar. För att ta tillvara den potential som finns inom det immaterialrättsliga systemet i tillkallades en särskild utredare med uppdrag att föreslå hur statens framtida insatser inom det immaterialrättsliga området ska utformas för att på bästa sätt stödja innovation och tillväxt, samt hur insatserna ska finansieras (dir. 2014:77). PRV:s resultat 2014 visade ett underskott på . Totalt sett bedöms dock ekonomin än så länge vara solid då myndigheten har ett ackumulerat överskott på . volymer för ansökningar hölls på ungefär samma nivå 2014 som 2013 och kostnaderna för verksamheten har hållits på en låg nivå. Regeringen gör bedöm- ningen att processen för ansökan om auktorisation är effektiv. Den huvudsakliga anledningen till att PBR inte nådde sitt mål vad gäller handläggningstider inom patentområdet är att målen som kommit in till domstolen har blivit svårare och att andelen enklare avgöranden har blivit mindre. återupptog PBR sitt engagemang i form av biträde till de allmänna domstolarna i patentmål. Detta fortsatte även 2014, vilket är positivt. Potential för affärsmöjligheter inom miljöteknik Som regeringen har konstaterat ökar efterfrågan på miljövänlig teknik både i och i omvärlden. Det finns stora behov av inve- steringar i miljö- och klimatteknik i alla delar av världen, inte minst som ett resultat av att fler länder införlivar internationella miljökonvent- ioner, regelverk och policyåtgärder på miljö- och klimatområdet. Det innebär också att investe- ringar bidrar till att i nå generationsmålet och flera miljökvalitetsmål. Ny och miljövänlig teknik efterfrågas i allt högre grad, till exempel när energi- och trans- portsystem ska ställas om för att möta miljö- och klimatutmaningarna. Runt om i världen görs stora investeringar inom områden som förnybar energi, avfallshantering, vattenrening och andra delar inom hållbar stadsutveckling. Detta öppnar stora möjligheter för svenska lösningar och svenskt näringsliv att matcha behov och efterfrågan men ger också möjligheter för att bidra till en hållbar utveckling globalt. Regeringen gör bedömningen att det även fortsättningsvis finns behov av att främja miljö- och klimatteknik, främst för att stimulera ökad efterfrågan. ligger långt fram i utvecklingen av miljövänliga tekniker och det finns också en sådan bild av i många länder. Det är viktigt att svenska företag även fortsättningsvis ligger i framkant och förnyar och vidareutvecklar svensk miljöteknik. har allt att vinna på att verka för att denna bild bevaras och att dra nytta av den för att öka den svenska exporten av miljöteknik. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 3.5.4Ramvillkor för företag och konkurrens 3.5.4.1 Ramvillkor för företag Goda ramvillkor för företag och företagande – för att skapa tillväxt och sysselsättning Det övergripande målet för regeringens politik är att öka antalet människor som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin så mycket att når lägst arbetslöshet i . För att säkra en hög sysselsättning och en stark välfärd måste upprätthålla och ständigt förbättra konkurrenskraften. Genom nya och växande företag skapas fler jobb och ökad sysselsättning. Goda ramvillkor för företag och företagande är därför av central betydelse för utvecklingen i landet. Genom öppna och väl fungerande marknader med effektivkonkurrens skapas förutsättningar för ett konkurrenskraftigt och innovativt näringsliv som kan anpassa sig till nya förutsättningar och konkurrera på marknader utanför . Med ramvillkor för företag och företagande avses generella system och regelverk som anger villkor och förutsättningar för att starta, driva och utveckla företag. Dessa villkor påverkar i hög grad företagens vardag och dess närmare utformning kan vara avgörande för centrala beslut i företagen om t.ex. investeringar, lokalisering och anställning. Det är därför viktigt för regeringen med en så bred och tydlig förankring med näringslivet som möjligt. Genom kontakter och dialog med företag, olika näringslivsorganisationer och andra företrädare för näringslivet samt forskare arbetar regeringen för att identifiera problem och hinder i lagstiftning och regelverk samt otydliga och administrativt betungande bestämmelser som motverkar ett gynnsamt och dynamiskt företagsklimat. Sådana probleminventeringar ligger senare till grund för översyn av regelverk, både på nationell och internationell nivå, inom områden som berör företag och företagande och bidrar även till att en helhetssyn kan upprätthållas. Syftet är att regelverken ska vara så enkla, tydliga och ändamålsenliga som möjligt. Ramvillkor är dock mer än bara rättsliga regelverk. Det kan även handla om administrativa system som företagen har att hantera i sin vardag för att t.ex. sköta betalningar 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 och fakturering samt hantera blanketter och deklarationer. Det kan också handla om graden av offentlig kontroll och tillsyn över företagens verksamhet eller produktion. Möjligheten för företagen att få tillgång till den information och service som krävs för verksamheten kan också i hög grad påverka förutsättningar att starta och driva företag. Myndigheternas tillgänglighet och service har därför stor betydelse när det gäller att skapa goda ramvillkor för företag. Dessutom påverkas företagen naturligtvis även av faktorer som omfattningen av det offentliga åtagandet, graden av statlig styrning och reglering samt hur stor del av marknaden som är öppen för konkurrens. Sådana administrativa system bör inte ge upphov till omotiverade administrativa bördor eller andra hinder för företagen, utan i stället i mesta möjliga mån utformas för att stödja och underlätta för företagen. Att främja åtgärder som utvecklar och förenklar systemen är ytterligare ett viktigt led i regeringens arbete med att skapa goda ramvillkor för företag och företagande. Exempel på områden som har stor betydelse när det gäller ramvillkor för företag och företagande är skatter, arbetsrätt, associations- och bolagsrätt, handelsrätt, miljörätt, regler om finansiering samt ekonomisk redovisning och rapportering samt revision. Nedan följer ett urval av åtgärder som har vidtagits på områden som har stor betydelse för företag. Åtgärder för att skapa goda ramvillkor för företag och företagande Regeringen satsar brett på att skapa goda ram- villkor för företag och företagande och tillsatte en utredning, Utveckling av innovations- och entreprenörskapsklimatet (dir. 2015:10), med ett omfattande uppdrag att se över regelverk och innovations- och entrepre- nörskapsfrämjande insatser samt möjligheterna till ökad samverkan i syfte att säkerställa att villkoren för entreprenörskap och innovationer i är ändamålsenliga, effektiva och fortsatt internationellt konkurrenskraftliga. Uppdraget ska slutredovisas . Entreprenörskap, företagande och innovation är viktigt för ökad sysselsättning och hållbar tillväxt. För att små och medelstora företag ska kunna utvecklas och växa är god tillgång till finansiering, exempelvis i form av lån, krediter, ägarkapital och bidrag, en mycket viktig faktor. Regeringen tillsatte därför en utredning om statliga finansieringsinsatser (dir. 2015:21). Utredningen lämnade sitt betän- kande En fondstruktur för innovation och till- växt (SOU 2015:64). Utredningen föreslår bl.a. ett nationellt ”fond-i-fond-bolag” med uppgift att investera genom privata fonder inriktade på investeringar i bolag i tidiga utvecklingsfaser, ett garantiinstrument med inriktning på att stödja bankutlåningen till företag i behov av finansering för expansions- och utvecklingsinvesteringar, en demonstrationsanläggningsfond för att stödja investeringar i ny teknologi och nya processer, samt att stärka insatserna i de allra tidigarste utvecklingsskedena. Det är angeläget att skapa långsiktiga förutsättningar för att främja entreprenörskap och jobbskapande investeringar i företag. Att nyckelpersoner i ett företag tilldelas finansiella instrument, såsom optioner och andra aktierelaterade incitament, kan vara ett viktigt verktyg för ägarstyrningen, inte minst i nystartade och mindre företag. För att främja konkurrenskraft, entreprenörskap och jobbskapande investeringar i företag ser en särskild utredare över skattereglerna för incitamentsprogram (dir. 2014:33). Syftet är att åtstadkomma konkurrenskraftiga regler för att öka möjligheterna att attrahera och behålla nyckelkompetens samt främja tillväxt. Avsikten är att skattereglerna ska förbättras som grundläggande skatterättsliga principer beaktas. Uppdraget ska redovisas . Mervärdesskattelagen ställer detaljerade krav på vilka uppgifter som ska framgå av en faktura för att den ska utgöra ett korrekt underlag för redovisning av mervärdesskatt. Om fakturan uppgår till ett mindre belopp behöver den dock inte vara lika detaljerad. I syfte att förenkla för företagen och minska de administrativa bördorna, i synnerhet för de minsta företagen, höjdes beloppsgränsen för i vilka fall en förenklad faktura kan användas som underlag för mervärdesskatteredovisningen från till . tillämpas för husavdraget (och ROT-avdragen) den s.k. fakturamodellen. trädde ett antal ändringar av fakturamodellen i kraft i syfte att förbättra dess funktion. Bl.a. gjordes ett förtydligande så att det klart framgår att ombud kan begära utbetalning från för en utförares räkning. (dir. 2011:1) över- lämnade sitt slutbetänkande Neutral bolagsskatt – för ökad effektivitet och stabilitet (SOU 2014:40) till regeringen . Kommittén har bl.a. haft i uppdrag att göra villkoren mer lika vid finansiering med eget kapital och med lån. Enligt uppdraget skulle kommittén bedöma om det är lämpligt att ta fram mer generellt utformade regler som begränsar ränteavdragen och som om möjligt kan ersätta de nuvarande ränteavdragsbegränsningsreglerna, undersöka om skattelättnader för eget kapital bör införas och lämna förslag. I uppdraget har ingått att ta fram förslag som breddar bolagsskattebasen för att bl.a. kunna sänka bolagsskattesatsen. I betänkandet lämnar kommittén två alternativa förslag för att åtgärda den skattemässiga olikbehandlingen mellan finansiering med eget kapital och lånat kapital. Som huvudförslag föreslås ett finansieringsavdrag och som alternativt förslag en s.k. EBIT-modell (Earnings Before Interest and Tax). Betänkandet har varit ute på remiss. Kritiken i remissvaren är omfattande. De allra flesta remissinstanser avstyrker båda modellerna i den form som föreslås. Regeringen anser därför att ingen av modellerna bör genomföras utan först genomgå en grundlig analys och förändringar. Den modell som regeringen anser är bäst lämpad att utgå ifrån är EBIT-modellen. Det är den modell som bedöms fungera bäst i ett internationellt perspektiv. Regeringen kommer därför att arbeta vidare med det förslaget och göra nödvändiga justeringar. Det omarbetade förslag kommer därefter att skickas ut på remiss. Ett förslag kan tidigast träda i kraft . Konkurrens är ett viktigt medel för att nå de näringspolitiska målen Konkurrens är en av flera viktiga förutsättningar för skapandet av ett konkurrenskraftigt och innovativt företagsklimat. Konkurrens utgör en drivkraft för företagen att vara effektiva och förbättra utbudet av produkter och tjänster. En effektiv konkurrens kommer konsumenterna till del genom ökade valmöjligheter, högre kvalitet på produkter och lägre priser. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 I ett längre perspektiv är en av konkurrens- politikens viktigaste uppgifter att skapa förut- sättningar för nya företag och verksamheter att utmana befintliga företag, särskilt på marknader med ett fåtal företag. Väl fungerande konkurrens skapar förutsättningar för företagen att investera i forskning och utveckling av nya produkter och tjänster. Genom att svenska företag utsätts för konkurrens och tvingas till effektivisering och utveckling ökar företagens förutsättningar att hävda sig även på marknader utanför . En väl utformad konkurrenspolitik skapar grund för ekonomisk tillväxt och ökat välstånd, såväl inom som inom EU. I vissa fall kan det vara aktuellt att införa särskilda sektorsspecifika regleringar för att öka möjligheterna till marknadstillträde. Av betydelse för konkurrens och väl fungerande marknader är därmed även sektorsmyndigheternas tillsyn över befintliga sektorsregleringar. Det konkurrensfrämjande arbetet kan delas in i tre områden; moderna konkurrensregler, en effektiv konkurrensmyndighet och väl fungerande marknader. Moderna och effektiva regelverk är viktiga förutsättningar för att undanröja hinder för en effektiv konkurrens och för att få till stånd väl fungerande marknader. Reglering inom olika sektorer kan ha stor påverkan men konkurrenslagstiftningen är av central betydelse för att uppnå detta. En övervägande del av den nationella konkurrenslagstiftningen utgör en anpassning till motsvarande regler inom . Det är eftersträvansvärt att det råder likhet i materiellt hänseende mellan nationella och EU-rättsliga konkurrensregler. Det underlättar och minskar kostnaderna för företag som etablerar sig på olika geografiska marknader eller konkurrerar över gränserna. För att undanröja konkurrensbegränsningar och avhålla företag från att överträda konkurrensreglerna måste reglerna vara utformade så att såväl myndighetens förfarande som domstolsprocesserna kan bedrivas snabbt, effektivt och rättssäkert. Det måste också finnas tillräckliga sanktionsmöjligheter och möjlighet för skadelidande att få ersättning för sina skador. beslutade om propositionen Säkring av bevis vid 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 platsundersökningar (prop. 2014/15:96). Genom ändringarna blir det tydligt vilka regler som gäller i samband med att Kon- kurrensverket efter beslut av tings- rätt gör oanmälda platsundersökningar. Enligt förslaget ska efter samtycke från företaget få flytta information från t.ex. datorers hårddiskar till för närmare granskning. Lagändringarna träder i kraft . Regeringen beslutade om direktiv till en utredning om utökad beslutanderätt för (dir. 2015:48). Utredningen ska analysera förutsättningarna för utökad beslutanderätt för i ärenden rörande otillåtet samarbete mellan företag, missbruk av dominerande ställning och anmälningar om företagskoncentrationer. Utredningen ska avge ett betänkande . Regeringen har utrett hur Europeiska kom- missionens förslag till direktiv om skadestånds- talan vid konkurrensöverträdelser ska genomfö- ras i svensk rätt. Kommissionens förslag syftade till att säkerställa att alla som drabbats av överträdelser till följd av konkurrensreglerna kan få full kompensation för uppkomna skador. Det syftade också till att optimera samspelet mellan konkurrensmyndigheternas tillämpning av kon- kurrensreglerna i anslutning till skadeståndstalan i nationella domstolar. Utredningen bereds i . En effektiv konkurrensmyndighet är en förut- sättning för konkurrensreglernas genomslag. är tillsynsmyndighet inom konkurrens- och upphandlingsområdet och ska verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumen- terna samt en effektiv offentlig upphandling till nytta för det allmänna och marknadens aktörer. ska därutöver uppmärk- samma hinder mot en effektiv konkurrens, lämna förslag till regelreformering och följa upp utvecklingen på konkurrens- och upphandlings- området. har lagt omfattande resurser på arbetet med att bygga upp och utveckla ett samlat upphandlingsstöd särskilt med kvalitetshöjande insatser. En enkätstudie har genomförts för att inhämta kunskaper om de tidigare organisationernas har arbetat med att skapa nätverk m.m. för att främja samberkan mellan aktörerna. Regeringen beslutade om kommittédirektivet om Inrättande av (dir. 2014:161). Se utgiftsområde 2, avsnitt 6. har resurserna inom konkurrens- området inriktats främst på lagtillämpning, sär- skilt kartellbekämpning. Flera viktiga ärenden har förts upp till domstolarna. tog emot närmare 1 700 förfrågningar och klagomål från företag och konsumenter vilket är 600 fler jämfört med . Drygt 600 av dessa rörde offentlig upphandling. De oftast förekommande frågorna handlar om direktupphandling. fattade 145 beslut med til- lämpning av konkurrenslagen (2008:579) eller artiklarna 101 och 102 i EUF-fördraget . Av dessa rörde 65 beslut företagskoncent- rationer och 9 tillsynsbeslut konkurrensbegrän- sande offentlig säljverksamhet. var antalet beslut 45 respektive 3 beslut. har avslutat 131 ärenden en- ligt upphandlingslagarna. var antalet 89 stycken. I sin tillsyn enligt lagen (2008:962) om valfrihetssystem (LOV) fattade verket 6 beslut med en genomsnittlig handläggningstid på . var antalet 3 beslut. har fortsatt att redovisa en uppföljning av tillämpningen av bestämmelsen om offentlig säljverksamhet infö- rande . Domstolsbeslut följs upp bl.a. i syfte att kunna konstatera vilka effekter besluten har på marknadens olika aktörer. Som exempel kan nämnas att ett kommunalägt bussbolag förbjöds, i en dom från , att bedriva beställningstrafik där andra än kommun är beställare. Enligt uppföljning av domen har förbudet lett till positiva effekter på marknaden (dnr 219/02014). har t.ex. lämnat in två stämningsansökningar mot företag som verket anser har brutit mot kartellreglerna. Den ena inom flyttbranschen och den andra inom telekombranschen. Därtill har verket stämt snustillverkaren för missbruk av dominerande ställning. i konkurrens- och upphandlingsärenden Flera viktiga ärenden har förts upp till domstolarna. Ett sådant ärende var sammanslag- ningen av landets två största fastighetsmäklare under en och samma ägare, . Konkur- rensverket tog saken till domstol för att få ett förbud mot affären som, enligt verket, skulle innebära en kraftigt försämrad situation för såväl fastighetsmäklare som köpare och säljare av småhus och bostadsrätter. kom domen i som gav rätt. Två företag på däckmarknaden fälldes i för att ha haft en anbudskartell när de lagt anbud i samband med offentliga upphandlingar. Vad gäller tillsynen över offentliga upphandlingar har ansökt om upphandlingsskadeavgift i sammanlagt 82 fall, varav 20 . I ett fall som gällde Falu kommun, utdömdes i upphandlingsskadeavgift. Det är det högsta beloppet i en dom som vunnit laga kraft. redovisar förslag till förbättringsåtgärder i rapporter, skrivelser till regeringen och remissyttranden samt bistår andra myndigheter med bedömningar inom sitt ansvarsområde. har utarbetat två rapporter inom konkurrensområdet: –Etablering och konkurrens bland vårdcentraler – kvalitetsdriven konkurrens och ekonomiska villkor om förutsättningar om konkurrens i landet (rapport 2014:2), –Kartläggning av kommunala bolags försäljningsverksamhet i syfte att få fram konfliktytorna mellan privat och offentligt företagande (rapport 2014:3). arbetar aktivt för att informera om konkurrensfrågor till de olika intressenterna genom bl.a. webbplatsen med 900 000 sidvisningar 2014, med närvaron i sociala medier och genom 170 anföranden i olika sammanhang. Via nätverk med myndigheter och branschorganisationer fortsätter att informationen om anbudskarteller och om osund konkurrens spridas. har arbetat för att underlätta för små och medelstora företag att delta i offentliga upphandlingar bl.a. genom att 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 inom det myndighetsnätverk som finns på området informera om vilka fördelar en ökad konkurrens från små och medelstora företag innebär. I en förstudie – insatser för att underlätta små och medelstora företags deltagande i offentlig upphandling (dnr 761/02014) – ska även redovisas hur de mindre leverantörernas perspektiv har integrerats i myndighetens arbete. EU- och internationellt arbete samverkar med aktörer i en allt mer globaliserad omvärld. Som representant för medlemslandet deltar myndigheten i EU- kommissionens lagstiftningsarbete och hand- läggning av ärenden. deltar också i samarbete och informationsutbyte med europeiska konkurrensmyndigheter inom Network (ECN), myn- digheter inom det europeiska () och i erfaren- hetsutbyten med andra konkurrensmyndigheter.