prop · H30371 · 2015-12-17 00:00:00 — Regeringens proposition 2015/16:71 Bidrag för glasögon till barn och unga Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås en ny lag om bidrag för glasögon till vissa barn och unga. Lagen innebär att landstingen ska lämna bidrag för kostnad för glasögon eller kontaktlinser till barn och unga som är och omfattas av landstingens skyldighet att erbjuda hjälpmedel enligt hälso- och sjukvårdslagen. Regeringen får meddela föreskrifter om bidragets storlek och övriga villkor för bidraget samt om återbetalningsskyldighet. Lagen föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om bidrag för glasögon till vissa barn och Ärendet ..............................................................och dess beredning Barns och ungas synutveckling Barns och ungas behov av glasögon 4.3Landstingens stöd till barn och unga med behov av Andra former av stöd.......................................................... 4.5Skillnader i landstingens bidragsgivning till Överväganden och förslag ................................................................ Bidrag för glasögon till vissa barn och unga ...................... Sammanfattning av promemorian Bidrag för glasögon till barn och unga (Ds 2015:28) ........................ Lagförslag i promemorian Bidrag för glasögon till barn och unga (Ds 2015:28) ............................................. Förteckning över remissinstanser i promemorian Bidrag för glasögon till barn och unga (Ds 2015:28) ....... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om bidrag för glasögon till vissa barn och unga. 2015/16:71 2 Förslag till lag om bidrag för glasögon till vissa barn och unga Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om landstingens skyldighet att lämna bidrag för kostnader för glasögon eller kontaktlinser till vissa barn och unga. Särskilda bestämmelser om landstingens skyldigheter att erbjuda hälso- och sjukvård finns i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.m. och lagen (2013:407) om hälso- och sjukvård till vissa utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd. 2 § Ett landsting ska lämna bidrag för kostnad för glasögon eller kontaktlinser till barn och unga som är och som omfattas av skyldighet att erbjuda hjälpmedel enligt 3 b § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). Detsamma gäller den som erbjuds hälso- och sjukvård med stöd av lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.m. och lagen (2013:407) om hälso- och sjukvård till vissa utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd. Regeringen får meddela föreskrifter om bidragets storlek och övriga villkor för bidraget samt om återbetalningsskyldighet. 3 § Beslut om bidrag för kostnad för glasögon eller kontaktlinser till barn och unga enligt 2 § får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning I vårpropositionen aviserade regeringen att avsätta för att barn och unga mellan ska få bidrag för glasögon. Syftet med bidraget är att alla barn och unga, oavsett bakgrund eller funktionsförmåga, ska ges de bästa förutsättningarna för att utveckla sin potential och kunna delta på sina egna villkor såväl i skolan som (prop. 2014/2015:100, s. 61). Inom togs promemorian Bidrag för glasögon till barn och unga (Ds 2015:28) fram. Promemorian innehåller förslag till ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) med innebörden att ska lämna bidrag för glasögon eller kontaktlinser till barn och unga i åldern 8–. Promemorians huvudsakliga innehåll framgår av bilaga 1. Det lagförslag som lades fram i promemorian finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning över remissyttrandena finns tillgänglig i (S2015/3030/FST). Regeringen beslutade för att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitten 5 och 6. Regeringen har i huvudsak följt Lagrådets yttrande. I förhållande till lagförslaget som fanns i lagrådsremissen, har den föreslagna skyldigheten för landstingen att lämna bidrag för glasögon eller kontaklinser till vissa barn placerats i en egen lag i stället för i hälso- och sjukvårdslagen. Justeringar av lagtekniskt art har därmed behövts samt vissa språkliga och redaktionella justeringar har gjorts i förhållande till lagrådsremissen. Barns och ungas synutveckling Ett barns syn utvecklas snabbt. Från födseln fram till omkring fyra års ålder har barn utvecklat en synskärpa nästan som hos en vuxen. vecklingen fortsätter sedan fram till omkring åldern 8–10 med individu- Utvecklingen av synen är individuell och kan leda till olika former av synnedsättning. Formen av synnedsättning beror på syn- felens karaktär och art. Variationerna är stora och kan utveck- Barn kan också ha helt olika behov av lösningar för sitt syn- fel, allt från korrektion till synträning. Många barn är översynta (hy- peropi) vid födseln men det ger för de flesta barn inte några problem. barn börjar läsa och når skolåldern brukar översyntheten minska. tidiga tonåren har de flesta barn inget brytningsfel men hos vissa ändras detta och leder till närsynthet (myopa). Den utvecklingen kan fortsätta till 4.2Barns och ungas behov av glasögon fanns det i cirka 1 303 400 barn och unga i åldern 8–. Detta inkluderar även barn i familjer som söker asyl, ensamkommande flyktingbarn och barn som vistas i utan nödvändiga tillstånd. I rapporten till glasögon för barn – En kartläggning inom ramen för landstingens hjälpmedelsverksamhet (2013) gör antagandet att cirka 12–av barnen i åldern 8–kan behöva glasögon eller kontaktlinser. Under förutsättning att behovet är lika stort i åldern 17–skulle detta innebära att mellan cirka 156 400 och 169 400 barn och unga i åldern 8–är i behov av glasögon eller kontaktlinser. Det finns säkerligen stora skillnader i gruppen gällande behovet av glasögon eller kontaktlinser eftersom synfelen är av individuell art och karaktär, men det har tyvärr inte varit möjligt att redovisa skillnader inom gruppen närmare, exempelvis skillnaden i flickors och pojkars behov. Kostnad för glasögon till barn och unga Kostnaden för glasögon varierar. Vanliga standardglasögon har varit kostsamma men i och med produktutveckling och ökad konkurrens har priserna sjunkit. Ett par enkla glasögon inklusive glas och båge till barn och unga kan kosta runt medan ett par glasögon med bättre glas, repskydd och båge kan kosta , (, 2013, Landstingens stöd till glasögon för barn – En kartläggning inom ramen för landstingens hjälpmedelsverksamhet). 4.3Landstingens stöd till barn och unga med behov av glasögon ska erbjuda de hjälpmedel som den enskilde har behov av utifrån den påverkan synfelet har på det dagliga livet. En sådan bedömning görs av hälso- och sjukvården i varje enskilt fall. Landstingen ger subventioner till barns glasögon, om de bedömer att behovet finns. Bi- dragen är oreglerade och varierar mellan landstingen. Landstingen ansvarar enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) för att erbjuda hjälpmedel för personer med funktionsnedsättning. Hälso- och sjukvårdslagen är en ramlag och varje landsting får besluta om avgifter och regler för hjälpmedel. Avgifterna och reglerna kan därför skilja sig åt mellan olika sjukvårdshuvudmän. Landstingen ska enligt 3 b § hälso- och sjukvårdslagen erbjuda hjälpmedel till dem som är bosatta inom eller som är kvarskrivna enligt 16 § folkbokföringslagen (1991:481) och stadigvarande vistas där. Landsting och kommuner kan också träffa överenskommelse om att kommunen ska ansvara för hjälpmedel åt personer med funktionsned- ansvar omfattar därför inte hjälpmedel som en Prop. 2015/16:71 kommun inom har ansvar för enligt 18 b §. Varje landsting utarbetar riktlinjer som ligger till grund för vilka produkter som kan förskrivas. En princip i många landsting är att de produkter som förskrivs kräver hälso- och sjukvårdens kompetens för att produkten ska provas ut och förskrivas som hjälpmedel. En annan princip är att produkter som är vanligt förekommande i ett hem och som kan köpas i allmän handel inte kan förskrivas som personliga hjälpmedel. I föreskrifter (SOSFS 2008:1) om användning av medicintekniska produkter i hälso- och sjukvården finns bestämmelser om förskrivning av hjälpmedel. Det finns ingen definition av begreppet hjälpmedel i hälso- och sjukvårdslagen. I förarbetena (prop. 1992/93:159 s.127–128) definieras däremot begreppet. Med hjälpmedel för den dagliga livsföringen avses hjälpmedel som krävs för att den enskilde själv eller med hjälp av någon annan ska kunna tillgodose grundläggande personliga behov, förflytta sig, kommunicera med omvärlden, fungera i hemmet och i närmiljön, orientera sig, sköta vardagslivets rutiner i hemmet, gå i skolan samt delta i normala fritids- och rekreationsaktiviteter. 4.4Andra former av stöd Ekonomiskt bistånd från kommunerna Kommuner har möjlighet att bistå med ekonomisk hjälp för den som är i behov av glasögon. Rätten till bistånd regleras i 4 kap. socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL. I 4 kap. 1 § SoL anges bl.a. att den som inte själv kan tillgodose sina behov eller kan få dem tillgodosedda på annat sätt har rätt till bistånd av försörjning (försörjningsstöd) och för sin livsföring i övrigt. Den enskilde ska genom biståndet tillförsäkras en skälig levnadsnivå. Med begreppet livsföring i övrigt avses alla de olika behov som den enskilde kan ha för att tillförsäkras en skälig levnadsnivå och som inte omfattas av försörjningsstödet. Det kan vara bistånd till läkarvård eller tandvård, glasögon, möbler m.m. En individuell bedömning görs i varje enskilt fall. Om ett barn med en funktionsnedsättning eller sjukdom behöver särskild tillsyn och vård , har vårdnadshavaren rätt till vårdbidrag (22 kap. socialförsäkringsbalken). Den som har stora merkostnader på grund av barnets funktionsnedsättning kan även ha rätt till vårdbidrag. Merkostnader kan vara utgifter för exempelvis glasögon, särskild mat, resor. 2015/16:71 4.5 Skillnader i landstingens bidragsgivning till lämnade 2013 rapporten till glasögon för barn – En kartläggning inom ramen för landstingens hjälpmedelsverksamhet. Kartläggningen visar att bidragsgivningen för glasögon till barn och unga är ojämn, dels vad gäller vilka landsting som ger bidrag, dels hur stort bidraget är. har i en rapport – Majblomman om skolbarns rätt till glasögon – påtalat de ojämlika förutsättningarna för att få bidrag för glasögon till barn och unga. påtalade också flera av Majblommans lokalföreningar att de hade fått in ett ökande antal ansökningar om bidrag till glasögon. Bidrag till barn i åldern 0–7 år Alla landsting ger bidrag till standardglasögon eller kontaktlinser efter recept av ögonläkare till barn i ålder 0–. dardglasögon ligger mellan och , (, 2013, Landstingens stöd till glasögon för barn – En kartläggning inom ramen för landstingens hjälpmedelsverksamhet). Bidrag till barn och unga i åldern 8–19 år För barn och unga och upp till är det enligt kartläggning fem landsting som ger bidrag för standardglasögon. Beloppen för bidragen varierar mellan och . För barn med bestående grava synfel ges efter medicinsk bedömning bidrag till glasögon eller kontaktlinser i alla landsting. Dessa bidrag är utformade på olika sätt och varierar mellan och . Grava synfel kan exempelvis vara afaki (ögat saknar en naturlig lins), bestående skelning, keratokonus (toppig hornhinna), översynthet, närsynthet eller brytningsfel. 5 Överväganden och förslag 5.1Bidrag för glasögon till vissa barn och unga Regeringens förslag: skyldighet att lämna bidrag för kostnad för glasögon eller kontaktlinser till barn och unga som är och som omfattas av skyldighet att erbjuda hjälpmedel enligt 3 b § hälso- och sjukvårdslagen regleras i en särskild lag om bidrag för glasögon till vissa barn och unga. Vidare anges att detsamma gäller den som erbjuds hälso- och sjukvård med stöd av lagen om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.m. och lagen om hälso- och sjukvård till vissa utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd. Regeringen får meddela föreskrifter om bidragets storlek och övriga villkor för bidraget samt om återbetalningsskyldighet. Lagen innehåller även bestämmelser om att beslut om bidrag för kostnad för glasögon eller kontaktlinser till barn och unga får överklagas till allmän förvaltningsdomstol och att prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Promemorians förslag: Överensstämmer inte med regeringens förslag, eftersom regeringen föreslår att bidraget regleras i en särskild lag i stället för i hälso- och sjukvårdslagen. Remissinstanserna: I stort sett samtliga svarande 49 remissinstanser är positiva till att införa ett bidrag till glasögon för barn och unga, exempelvis , , Myndigheten för delaktighet och . Av remissinstanserna tillstyrker 14 förslaget, två har inget att invända, 26 tillstyrker men har vissa synpunkter och sju instanser har mer ingående synpunkter på förslaget. Flera instanser framför att förslaget bidrar till att stärka barnens rättigheter och bidrar till bättre förutsättningar för alla barn att vara delaktiga i skolan och oavsett familjens ekonomiska förutsättningar. Flertalet kommuner tillstyrker förslaget och landstingen är generellt positiva men många har synpunkter gällande utformningen av delar av förslaget. Några instanser, såsom , , och kommuner och landsting (SKL) anser att det är tveksamt att förslaget regleras i hälso- och sjukvårdslagen. SKL anser att en mer övergripande bedömning bör göras där förslag ges på andra lösningar som i mindre grad gör intrång på det lokala självstyret och där detaljreglering i ramlagstiftning undviks. Vidare framför ett flertal instanser att målgruppen för bidraget bör utvidgas till att gälla alla barn och unga i åldern 0–. Optikbranschen och vill även poängtera att det finns studier som visar att målgruppen är större än de 12–som förslaget utgår ifrån. , kommun och kommun påtalar förslagets inverkan på ekonomiskt bistånd. menar att det är av stor betydelse för familjer strax över bidragsnormen för ekonomiskt bistånd. kommun anser att de positiva effekterna för jämställdhet för barn och unga uppväger eventuella inskränkningar i landstingens och kommunernas självstyre. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor poängterar vikten av att information om bidraget når dem som mest behöver bidraget, både till målsmän och direkt till barn och unga. FUB – För barn, unga och personer med utvecklingsstörning vill uppmärksamma att barn med utvecklingsstörning i större utsträckning får sina behov tillgodosedda med förslaget samt vikten av information om bidraget för dessa barn. Skälen för regeringens förslag Regeringen föreslår att bidrag ska ges för kostnader för glasögon till barn och unga i åldern 8–. Syftet med bidraget är att möjliggöra för flickor och pojkar mellan , oavsett bakgrund eller funktions- 2015/16:71 förmåga, att kunna delta på lika villkor i såväl skola som . Det bidrar till att barn och unga kan leva och växa upp under goda förhållanden. En mer jämlik tillgång på glasögon bedöms motverka att barn och unga som lever i familjer i ekonomisk utsatthet och inte får bidrag för glasögon hamnar i utanförskap. råder det skillnader i landstingens bidragsgivning till glasögon för barn och unga. Alla landsting ger bidrag till standardglasögon eller kontaktlinser efter recept av ögonläkare till barn i åldern 0–. Få landsting ger däremot bidrag för standardglasögon till barn och unga och subventionsgraderna varierar. Regeringen föreslår att bidrag ska ges till barn och unga i åldern 8–. Bidrag ska ges till och med det år då den unge fyller . Motsvarande regler finns för avgiftsfri tandvård för barn och unga enligt 7 och 15 a §§ tandvårdslagen (1985:125). Alla landsting ger bidrag för standardglasögon till barn i åldern 0–med stöd av 3 b § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). Variationen är däremot stor vad gäller landstingens bidragsgivning till standardglasögon för barn och unga . Det gäller dels vilka landsting som ger bidrag, dels hur stora belopp som ges. , landsting, , läns landsting, , Västra , , kommun och anser att målgruppen bör utvidgas till att gälla alla barn och unga i åldern 0–. anser att även de yngre barnen ska ha rätt till ett reglerat belopp som är detsamma i hela landet. anser att bara för att landstingen/regionerna ger bidrag för glasögon till barn 0–är det ingen garant för att detta kommer att fortsätta ske framöver. Västra menar att alla barn och ungdomar bör garanteras bra syn och att alla landsting och regioner ger bidrag till barn 0–, men att detta inte är enhetligt. anser att det i förslaget fortfarande finns en risk att de barn och unga med störst behov av glasjustering inte inkluderas i den minimala bidragsnivå som föreslås eftersom att de har större behov. kommun anser att föreslagets utformning medför en risk att det vid eventuella besparingskrav i ett landsting ges utrymme för sänkningar av bidragsbeloppet för barn 0 till . vill, på grund av att vistelsebegreppet ofta tolkas felaktigt, ha en precisering som klargör att de barn som ska undantas från den nya lagstiftningen enbart är sådana som besöker landet, exempelvis turister. ifrågasätter att en målgrupp särbehandlas i förhållande till andra grupper med bl.a. språksvårigheter och psykiska/kognitiva funktionsnedsättningar. Vidare menar att synen utvecklas hos barn , varför det kan finnas skäl för sjukvårdshuvudmannen att stödja en optimal utveckling av synen för alla barn upp till denna ålder. läns landsting ser hellre att bidraget ges fram då barnet fyller , eftersom att nästan samtliga landsting har beslutat att barn och ungdomar inte betalar någon avgift i öppen hälso- och sjukvård fram till 20-årsdagen. Utvecklingen av synen är individuell. Även om synen stabiliseras hos barn och unga finns fortfarande behov av glasögon hos målgruppen. Mot bakgrund av att samtliga landsting ger bidrag för glasögon till barn i åldern 0–anser regeringen att det bidrag som föreslås bör riktas till gruppen 8–. Regeringen förutsätter att bidraget till barn fortsatt kommer att ges av landstingen. Av promemorian framgår bl.a. att målgruppen kommer att innefatta barn i familjer som söker asyl, ensamkommande flyktingbarn samt barn som vistas i utan nödvändiga tillstånd, se även rubriken . Regeringen finner inte anledning att ytterligare tydliggöra vilka som inte omfattas av bidraget. Regeringen anser att detta förslag innebär en förbättring för barn och unga i åldern 8–. Ett flertal remissinstanser har synpunkter kring vad bidraget egentligen kommer omfatta samt hur ofta och på vilka grunder ett barn kan få byta glasögon. anser att rätten till bidrag även borde omfatta glasögon som har gått sönder eller som har tappats bort. I stället bör det göras en bedömning av skäligheten i beviljande av bidrag i det enskilda fallet. kommun, kommun och påtalar också att det bör övervägas att ersätta skadade eller borttappade glasögon. kommun anser att det är bra att bidraget utformas generellt i stället för behovsprövat, men vill särskilt påvisa den ekonomiska sårbarhet för hushåll med knappa ekonomiska resurser som kan leda till att barn inte får behovet av glasögon tillgodosett. läns landsting och anser att tydlighet saknas gällande hur ofta bidraget kan utgå och undrar om det finns en årlig begränsning eller om bidraget ska utgå även vid ändrad refraktion under . anser att det bör finnas en enhetlig gräns för när bidrag ska beviljas liksom som anser att en möjlig lösning är att det krävs en minimiförändring gällande synskärpan för att bidrag ska utgå. Det finns en risk för överutnyttjande av bidragen och landstingen behöver aktivt kunna följa bidragen. kommun anser att bidrag bör ges när en optiker har konstaterat att det föreligger ett behov av att byta. läns landsting undrar också vad förslaget får för konsekvenser för det bidrag ger till barn 0–där standardbidraget är . Om miniminivån på bidrag i denna åldersgrupp ska vara eller faktisk kostnad, så behöver förslagets kostnadskalkyl revideras. poängerar att det vid vanliga synundersökningar går att få glasögon för och uppfattar därmed inte längre att det är många barn som saknar möjlighet att följa med i skola och fritid på grund av avsaknad av glasögon. anser att för en optimalt jämlik hantering mellan landstingen finns faktorer som förslaget inte berör, exempelvis inställningen till ersättning för synundersökning, glasets slipning, definition av normalglas samt kontaktlinsval. Även läns landsting anser att förtydligande behövs gällande om bidraget avser själva glasen/kontaktlinserna eller om det även inkluderar kostnader för båge-, hårdhets-, färg-, antireflexbehandlingar samt synundersökning. och Optikbranschen poängterar att det finns studier som visar att målgruppen är större än 12–. schen hänvisar bl.a. till två studier som konstaterar att av barn i åldern 12–har av gruppen myopi (närsynthet) samt en annan studie där av 18–åringar har myopi. påtalar också att i en nyligen publicerad databas från SCB framgår det att av befolkningen i åldern 16–använder glasögon och/eller kontaktlinser. SKL betonar även vikten av att kostnadsutveck- lingen följs upp noggrant, särskilt mot bakgrund av att det finns faktorer som talar för att antalet barn med närsynthet kan förväntas öka kraftigt. misstänker att uppskattningen av barns synut- veckling och behov av att byta glasögon kan vara värderad för lågt. till är uppskattad volym av antal barn och unga till viss del återhållsam, då det inkluderar en växande grupp barn och unga asylsökande, ensam- kommande flyktingbarn samt barn som vistas i utan nödvändiga motsätter sig att förslaget avser både glasögon och kontaktlinser då enbart erbjuder glasögonbidrag till barn och unga upp till men inte kontaktlinser. ser en risk med att likställa glasögon och kontaktlinser då det kan leda till ökad användning av kontaktlinser vilket för målgruppen innebär ökad risk för komplikationer. Regeringen avser att i förordning ange att bidrag inte bör ges för kost- nad för skadade eller borttappade glasögon eller kostnad för reservglas- ögon eller motsvarande kontaktlinser. Dessa avgränsningar baseras på hur landstingen hanterar bidragsgivningen , då bidrag vanligtvis inte lämnas för dessa kostnader. Det finns heller inga enhetliga riktlinjer för vad som ingår när lands- tingen ger bidrag för glasögon, exempelvis glasets slipning, definition av normalglas, kostnader för båge eller synundersökning. geringen ser ingen anledning att tydliggöra vad bidraget ska omfatta i dessa avseenden utan landstingen bör ges möjlighet att hantera bidraget på liknande sätt som de redan gör. Det finns ingen samlad statistik över antalet barn mellan som är i behov av glasögon eller kontaktlinser. slaget baseras på antagande om att 12–av barn i åldern 8–är i behov av glasögon. Regeringen anser att bör få i uppdrag att följa upp och En utvärdering av bidraget kan visa på hur många barn och unga som får del av bidraget, om det är några grupper som inte utnyttjar bidraget samt anledningen till detta. Utgångspunkten för förslaget är att av barn och unga i åldern är i behov av glasögon eller kontaktlinser, baserat på antagande om att 12–av barn i åldern 8–16 år är i behov av glasögon. Det innebär att drygt 169 400 barn och unga kommer att kunna få bidrag till glasögon eller kontaktlinser. dock en viss osäkerhet om hur stor andel av åldersgruppen som kan antas behöva glasögon eller kontaktlinser samt hur ofta byte behöver ske på grund av förändrat behov. Enligt SCB:s prognos förväntas målgruppen dessutom att öka med . Regeringen avser att i förordning reglera att bidrag för kostnad för