prop · H3031d19 · 2015-09-21 00:00:00 — har företrädare för Kulturdepar- tementet och de litterära upphovsmännen enats om att biblioteksersättningens grundbelopp höjs med och med ytterli- Överenskommelsen har godkänts av regeringen. beräknas den totala biblio- teksersättningen uppgå till ca 149 miljoner kro- nor, vilket är en höjning med jämfört med . Höjningen av grund- beloppet innebär en satsning på förbättrade vill- kor för författare, översättare, tecknare och fo- tografer. Förstärkning av bidrag till samisk kultur Regeringen beräknar att avsätta för en förstärkning av bidraget till samisk kultur. Intresset för samisk kultur i ökar. Det finns ett stort intresse för att utveckla och utöva olika former av samisk kultur såsom musik, jojk, duodji (slöjd) samt bild- och formkonst. Som förvaltningsmyndighet för samisk kultur har ansvar för att bidra till utveck- lingen av ett starkt och mångfaldigt samiskt konst- och kulturliv. I syfte att verka för en le- vande samisk kultur och skapa bättre förutsätt- ningar för det samiska konst- och kulturlivet anser regeringen att det är angeläget att Same- tinget får ökade resurser för ändamålet. Kommittén Kulturbryggans verksamhet kom- mer fr.o.m. att permanentas. Verksamheten ska drivas vidare som ett särskilt beslutsorgan inom . har som sin mening gett regeringen till känna att regeringen bör verka för att ytterli- gare öka antalet fristäder i (bet. 2014/15:KrU9, rskr. 2014/15:239). Regeringen anser i likhet med att det är angeläget att verka för fler fristäder i Sve- rige och att de fristadskonstnärer som finns i ska få ökad möjlighet att bli en del av offentligheten. har i uppdrag att verka för fler fristäder för förföljda konstnärer. Uppdraget genomförs i samverkan med berörda myndigheter och organisationer samt med kommuner och landsting. har gjort ett förtjänstfullt arbete med att för- medla kunskap, kontakt och stöd inom ramen för sitt uppdrag. De har bl.a. tagit fram en hand- bok för fristäder och förföljda författare och konstnärer samt verkat för att bredda fristads- systemet till att även omfatta andra konstnärs- grupper än författare. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Det svenska fristadssystemet har vuxit och () är femton kommuner och landsting med i fristadssystemet. Det innebär att nu har flest fristäder i världen. Det finns dock ett fortsatt behov av att etablera fristäder för att skydda det fria ordet och det fria konstnärliga uttrycket. har en viktig roll att förmedla kunskap och stöd samt stå för samordning när det gäller fristads- systemet. Regeringen har därför för avsikt att ge ett förtydligat uppdrag att verka för fler fristäder i och främja sam- verkan mellan fristadskonstnärerna och det öv- riga kulturlivet i . verksamhet med fristadsförfat- tare synliggör också tydliga synergier mellan kulturpolitiska insatser och politiken för global utveckling (PGU), som bl.a. handlar om att verka för att identifiera, främja, skydda och stärka demokratiska förändringsaktörer och försvarare av mänskliga rättigheter. Fristads- författare utgör centrala förändringsaktörer inom kulturområdet och regeringen anser att det är viktigt att öka samarbetet mellan myndig- heterna inom kultur- respektive utvecklings- politiken. Utöver det ovan nämna tillkännagivandet om en ökning av antalet fristäder har konstitutions- utskottet behandlat frågan om kommu- ners deltagande i fristadssystemet, vilket resulte- rat i ytterligare ett tillkännagivande som rör fristäder (bet. 2014/15:KU18, rskr. 2014/15:174). Genom det beslutet har gett regeringen tillkänna att regeringen bör ana- lysera om det finns behov av en översyn av re- gelverket när det finns en lagakraftägande dom i ett nu pågående mål om en kommuns deltagande i fristadssystemet. Vid tiden för tillkännagivan- det var en kommuns beslut om att ansöka om medlemskap i fristädernas internationella nät- verk ICORN, International Cities of , föremål för laglighetsprövning enligt 10 kap. kommunallagen (1991:900). Det aktuella målet (mål nr 1889-14) avgjordes av Kammarrätten i och domen har vunnit laga kraft. Kammarrätten slog fast att det är möjligt för en kommun att vara med- lem i fristädernas internationella nätverk ICORN och att kommunens beslut inte skulle upphävas utifrån 10 kap. 8 § kommunallagen (1991:900). Mot denna bakgrund bedömer rege- ringen att det inte finns något behov av att göra en översyn av regelverket. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 ringen att tillkännagivande avseende behov av översyn av regelverket är slutbehandlat (dnr Fi2015/02474), se även utgiftsområde 25, avsnitt 3.5.4. Kulturarvet är ett gemensamt arv. Kulturhisto- riskt värdefulla byggnader, minnesmärken och andra miljöer, såväl i städer och tätorter som på landsbygden, ska bevaras och vårdas för fram- tiden. Men kulturarvet utgörs inte av oföränder- lig materia från en svunnen tid. Kulturarvet är under ständig utveckling och formas av männi- skor tillsammans. Regeringens utgångspunkt är att alla har rätt att vara med och forma kulturar- vet. Förståelsen för att kulturarvet utvecklas kontinuerligt och måste definieras så att alla kan känna tillhörighet och få plats på lika villkor är grundläggande för att det professionella kultur- arvsarbetet ska kunna bidra till samhällets ut- veckling. Det är av stor betydelse att alla människor upplever delaktighet i utvecklingen av det ge- mensamma arvet. Om vissa grupper exkluderas och ställs utanför kommer också framtidens kulturarv ge en sned bild av historien. Delar av det förflutna osynliggörs och kommande gene- rationer går då miste om viktiga perspektiv. Det gemensamma arvet handlar också i bre- dare bemärkelse om den gemensamma livsmil- jön. Den berör alla människor, och därför är värdet av inkludering och medskapande än större. Regeringens politik inom kulturarvsområdet ska på samma gång vara bevarande och progres- siv. formas arvet för kommande genera- tioner och därför driver regeringen en politik som, i utvecklingen av det gemensamma arvet och vår livsmiljö, syftar till att erbjuda alla människor delaktighet, inkludering och jämlikhet. Regeringen avser att avsätta medel till för genomförandet av för- bundets 100-årsjubileum . Genom bidraget avser regeringen att uppmärksamma och tydliggöra hembygdsrörelsens betydelse för ett inkluderande och jämställt samhälle med kulturmiljön och kulturarvet som gemensam källa till kunskap och upplevelser. Demokrati- och migrationsmuseum i Regeringen avser att ge ett bidrag till kommun i syfte att stödja en förstudie kring förutsättningarna för ett nationellt demokrati- och migrationsmuseum och för genomförande av en internationell konferens i som vetenskapligt avstamp inför ett sådant arbete. för digitalisering, digitalt bevarande och digitalt tillgängliggörande av kul- turarvet (Digisam) har haft ett tidsbegränsat uppdrag att –2015 inrätta och driva ett samord- ningssekretariat för digitalisering, digitalt beva- rande och digital förmedling av kulturarvet (Di- gisam). Digisams uppdrag har bl.a. varit att ta fram förslag om nationella riktlinjer för hur en sam- ordnad digital informationshantering och ett samordnat och kostnadseffektivt digitalt lång- tidsbevarande av samlingar och arkiv, inkluderat audio-visuella arkiv, kan ske hos de statliga in- stitutioner som samlar, bevarar och tillgängliggör kulturarvsmaterial och kulturarvsinformation. I Digisams uppdrag har även ingått att belysa roll- och ansvarsfördelning för arbetet med ag- gregering, digitalt tillgängliggörande och digitalt bevarande inom den statliga kulturarvssektorn. Verksamheten vid Digisam utvärderades un- der av Statskontoret på regeringens uppdrag. Statskontoret gör, med reservation för att utvärderingen gjorts under ett pågående projekt, bedömningen att Digisam har bidragit till att skapa flera viktiga värden när det gäller digitaliseringsarbetet inom kulturarvsek- torn. Statskontoret konstaterar att det sannolikt finns ett fortsatt behov av samordning av digita- liseringsfrågorna inom kulturarvssektorn även efter 2015. har med utgångspunkt i utvärderingen lämnat en rapport med ett ställ- ningstagande om sekretariatets fortsatta verk- samhet efter 2015. Statskontorets och Riksarki- vets rapporter har remitterats. Regeringen avser att återkomma till frågan om hur behoven av samordning av kulturarvsin- stitutionernas digitaliseringsarbete långsiktigt ska hanteras. Gemensam resurs för storskalig digitalisering Mediakonverteringscentrum (MKC) är en av- delning inom och en nationell resurs inom storskalig digitalisering för myndigheter och andra offentliga organisationer. MKC digitaliserar historiska dagstidningar, böcker, kartor, ritningar, lösa blad och andra arkivhandlingar, samt mikrofilm, fiche och foto- grafiskt material såsom glasplåtar, negativ och foton. Sedan starten har MKC digitaliserat mer än 200 miljoner bilder, bl.a. Lantmäteriets hela förrättningsarkiv för fastighetsbildning med tillhörande kartor och framåt samt det svenska folkbokföringsmaterialet från kyrkböcker . Då folkbokföringsprojektet nu har avslutats finns en infrastruktur för storskalig digitalisering som kan användas som en gemensam resurs för digitalisering. gav 2009 regeringen till känna att regeringen bör vidta vissa åtgärder som rör kul- turinstitutionernas lokalkostnader (bet. 2009/10:KrU1, rskr. 2009/10:144). Med anled- ning av tillkännagivandet fick Statens fastighets- verk i uppdrag att förbereda arbetet med att omförhandla hyresavtalen för de kulturinstitu- tioner som har kostnadshyra i syfte att förändra principerna för hyressättningen. Statens fastig- hetsverk lämnade 2013 en slutrapport innehål- lande nya hyressättningsprinciper för hyresavta- len för huvudbyggnaderna vid de fem institu- tionerna , Kungliga Drama- tiska teatern AB, , och . föreslår i sin rapport att rege- ringen ska fastställa grunden för den ränteberäk- ning som ska ske på det hyresgrundade kapitalet. Ärendet bereds inom och en dialog förs med . Avsikten är att principerna för hyressättningen för de fem kulturfastigheter som har en kostnadsbaserad hyresmodell ska omförhandlas. Målet är att en mer transparent modell ska tillämpas för att hyreskostnaderna ska bli mer förutsebara. uppföljning av miljökvali- tetsmålet Levande skogar visar att skogsbruket har en negativ påverkan på fornlämningar och kulturmiljöer i skogen. visar resultat från genomförda insatser att förbättringar kan ske. Det uppdrag som och har att verka för mins- kade skador på kulturmiljöer spelar en viktig roll i det förebyggande arbetet. Regeringen vill där- för understryka vikten av det pågående arbetet och att de erfarenheter som uppdraget resulterar 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 i tillvaratas och utvecklas inom den ordinarie verksamheten bland myndigheter på såväl nat- ionell som regional nivå. Regeringen avser att fortsatt följa utvecklingen noga. Nationell samverkan mot illegal handel med kul- turföremål Förstörelse av kulturarv och ökad illegal handel med kulturföremål sker till följd av pågående internationella konfliker. Regeringen fördömer kraftigt dessa handlingar och anser att frågor som rör illegal handel med kulturföremål i högre grad måste uppmärksammas nationellt och att arbetet med att förhindra handeln behöver ut- vecklas. Regeringen avser att följa utvecklingen inom området noga. Film i alla dess former är en av de viktigaste ut- trycksformerna . Filmen kombinerar flera konstformer, som rörlig bild, ljud och mu- sik, tal och dialog. I fokus står berättelsen, ibland om mänskligt liv, ibland om helt andra saker, inte sällan kombinerad med stor fantasi och förmåga till konstnärlig gestaltning. Filmen är också ett av de konstnärliga uttryck som påverkar oss människor allra mest. Det är ett allmängiltigt kulturfenomen som når de allra flesta oberoende av ålder och bakgrund. Med uppfordrande och angelägna teman kan film inspirera till diskussioner och omprövning av sådant vi tagit för givet. Ett brett utbud av filmer bidrar till vidgade vyer och ökad tolerans för det som är nytt och okänt. En konstform som når så många och handlar om så mycket är en väsentlig del av yttrandefriheten och har stor betydelse för vår demokrati. är i filmhänseende en liten marknad och ett litet språkområde. Utan gemensamma insatser är det inte möjligt att långsiktigt upp- rätthålla en hög nivå på självständig inhemsk produktion av en mångfald av filmer. Det statliga stödet till produktion av svensk film har styrts och finansierats via filmavtalet. Avtalet har slutits mellan staten och ett antal aktörer inom film- och tv-branschen och har bidragit till långsiktiga och stabila villkor för svensk filmproduktion. har dock filmbranschen genomgått stora förändringar. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Nya visningsformer och nya aktörer på den di- gitala marknaden skapar möjligheter, men också utmaningar för svensk film. Det nuvarande filmavtalet förmår inte möta de utmaningar som branschen står inför. Över tid har avtalen fått allt kortare giltighetstid och blivit mer detaljreglerade, vilket har krävt åter- kommande omförhandlingar. För att ge svensk film bästa möjliga förutsättningar att utvecklas behöver filmpolitiken förändras. Regeringen avser därför att genomföra en omställning av filmpolitiken som innebär att staten , när det nu gällande avtalet löper ut, tar ett helhetsansvar för den nationella filmpolitiken och därmed lämnar filmavtalsmodellen. Föränd- ringen innebär att filmpolitiken jämställs med andra kulturpolitiska områden, såväl när det gäller finansiering som i fråga om styrning. Regeringen beräknar att anslaget till filmstöd tillförs och att an- slaget tillförs . Regeringen avser att göra en särskild satsning –2019 för att stärka mindre biografer i glesbygden och på mindre orter. Biografer är viktiga mötesplatser som har stor betydelse för spridning och visning av såväl film som av t.ex. konserter och operaföreställ- ningar i hela landet. Syftet med satsningen är att stärka visningsverksamheten och därmed bidra till en ökad spridning och visning av film i hela landet. Av de föreslagna och beräknade medlen till anslaget till filmstöd avser denna satsning . Med ett statligt helhetsansvar för den nation- ella filmpolitiken förbättras förutsättningarna för regeringen att utforma en filmpolitik som stär- ker produktion, distribution och visning av vär- defull svensk film. För att göra en sådan om- ställning möjlig föreslås en höjning av mervär- desskatten för tillträde till biografföreställningar från (se även Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 6). Vidare antas biografavgiften på av bruttobiljettin- täkten upphöra. I och med den ekonomiska omställningen av filmpolitiken beräknas de statliga bidragen för produktion, distribution och visning av film ligga på i princip motsvarande nivå som hela det nu gällande filmavtalet, inklusive det som tillförs av övriga avtalsparter. Därutöver tillkommer även fortsättningsvis medel från bl.a. SVT. Om- ställningen bedöms därmed sammantaget leda till en ökning av resurserna för svensk film och filmproduktion. Regeringen bedömer att den föreslagna sats- ningen för att stärka mindre biografer och sprid- ning och visning av film i hela landet även kom- mer att möjliggöra särskilda insatser för de små mervärdesskattepliktiga biografer som inte betalar biografavgift och som därmed får extra stora kostnadsökningar till följd av den höjda mervärdesskatten. Regeringen avser att åter- komma till gällande inriktningen på den nya filmpolitiken. –2014 fick Svenska Filminsti- tutet särskilda medel från regeringen för att öka jämställdheten i filmbranschen genom stöd till unga kvinnors filmskapande. arbete är en viktig del i att förbättra jämställd- heten i filmbranschen och bör därför fortsatt prioriteras i verksamheten. Övriga förslag inom kulturområdet Regeringen bedömde i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 17 avsnitt 3.5.7) att Myndigheten för kulturanalys skulle avveck- las . uttalade dock under budgetbehandlingen att det är viktigt med en oberoende analys av hur medlen inom kultur- området används och menade att hur detta kan göras bör utredas (bet. 2014/15:KrU6). Regeringen har ekonomiska vårpro- position (prop. 2014/15:100) uttryckt att Myn- digheten för kulturanalys bör omfattas av den aviserade översynen av regeringens utvärderings- resurser och deras organisering. I väntan på att denna översyn har genomförts kvarstår Myndig- heten för kulturanalys uppdrag. Regeringen föreslår därför att anslaget 1:7 Myndigheten för kulturanalys återställs och tillförs . Statens centrum för arkitektur och design och Mo- derna museet Ett arbete med att analysera och belysa förut- sättningarna för att inordna Statens centrum för arkitektur och design i avisera- des i budgetpropositionen . Promemo- rian ”Inordnande av Statens centrum för arki- tektur och design i – en kraft- samling för konsten, arkitektur och formen” remitterades . Ett flertal remiss- instanser har påpekat att det är angeläget att avvakta resultatet av de pågående utredningarna Gestaltad livsmiljö – en ny politik för arkitektur, form och design (dir. 2014:69, dir. 2015:24) och Översyn av den statliga museipolitiken (dir. 2014:8). En remissammanställning finns till- gänglig i (dnr Ku2015/01253). Utredningarna kommer att redovisa sina uppdrag . Rege- ringen bedömer att det finns anledning att av- vakta dessa betänkanden innan ett eventuellt beslut om förändring av myndigheternas organi- sation och uppdrag. I de av beslutade kulturpolitiska målen anges att kulturpolitiken ska främja internation- ellt och interkulturellt utbyte och samverkan. Med utgångspunkt i dessa målsättningar kon- staterar regeringen att kulturpolitikens förut- sättningar varken börjar eller stannar vid na- tionsgränsen. Vid sidan om traditionellt kulturutbyte och kulturfrämjande har betydelsen av kultur och konstnärliga verk och prestationer ökat inom flera områden av det internationella samarbetet. Det gäller bl.a. samarbete kring de kulturella och kreativa näringarna och kulturen som del av det internationella utvecklingssamarbetet. Världs- samfundets starka reaktioner på den medvetna förstörelsen av kulturarvet har också medverkat till att sätta särskilt ljus på kulturområdet. I en värld där förståelsen för kulturens roll ökar och dess betydelse som bärande faktor för en inkluderande och hållbar samhällsutveckling tydliggörs blir det av särskilt stor betydelse att främja samordning och samarbete med andra politikområden och samhällssektorer. Ett aktivt internationellt och interkulturellt kulturutbyte är grundläggande för kulturpoliti- ken. Kulturlivets internationalisering handlar bl.a. om att främja kulturlivets möjligheter att medverka i olika internationella sammanhang av såväl kulturell som främjande karaktär. bedriver ett betydel- sefullt arbete för kulturlivets international- isering, bl.a. genom att stödja och bistå svenska 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 aktörer i att ansöka om bidrag från EU:s kultur- och mediaprogram Kreativa . Det internationella utbytet ger det svenska kulturlivet möjlighet att verka i andra länder och bidrar därigenom till konstnärlig utveckling. Ett ökat utbyte främjar även en större mångfald och ett bredare kulturutbud i . är huvudman för de ut- sända kulturråden. Kulturråd finns place- rade i , , , , , och . Ett kulturråd med som huvudman finns även i . Kulturrådens övergripande uppgift är att föra fram kulturens roll i kontakterna med andra länder och stimulera den kulturella dialogen. Kulturen är en del av det s.k. integrerade Sve- rigefrämjandet och kulturråden har en viktig roll att spela när det gäller att synliggöra svenska värderingar om ett öppet och demokratiskt sam- hälle. Arbetet i EU på kulturområdet präglas bl.a. av den övergripande frågan om kulturens roll i andra politikområden och hur kulturen kan och bör samspela med och integreras i andra sam- hällssektorer. Bland annat har rådet, kommissionen och alla lyft fram frågan hur kulturen kan få en tydligare roll i EU:s utrikes relationer. Det handlar om kulturens roll i diplomatin, i främjandet och i biståndet. Regeringen ser här särskild anledning att medverka i arbetet med att utveckla EU:s gemensamma strategiska plattformar. Principerna om ömsesidighet, långsiktighet, respekten för konstnärernas integritet samt strävan efter kvalitet är fortsatt viktiga att värna. Arbetet inom EU med ett ökat fokus på kulturens roll inom biståndet kommer att tydliggöras i planerade rådsslutsatser på området. För att stärka finansieringsmöjligheterna för den kulturella och kreativa sektorn är avsikten att införa ett lånegarantiinstrument inom pro- grammet Kreativa . I kommissionens meddelande om en strategi för en inre digital marknad i , som är en av regeringens övergripande prioriteringar för EU-arbetet 2015, uttalas en ambition att moder- nisera de europeiska upphovsrättsreglerna. För- slag förväntas före utgången av 2015 med am- bitionen att öka harmoniseringen och möjlighet- erna för användare att få tillgång till verk i hela EU. Regeringen anser att den gemensamma 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 upphovsrättslagstiftningen har stor betydelse för utvecklingen av en kreativ sektor och för upp- hovsmännens möjlighet att leva på sitt arbete. Regeringen kommer att verka för att användar- nas intressen balanseras i relation till rättighets- havarnas. Möjligheten att uppmuntra praktiska licenslösningar bör prövas för att öka användar- nas möjligheter som avtalsfrihet och upphovsrättsliga grundprinciper kan värnas. Det nordiska kultursamarbetet är grundläggande för Nordiska ministerrådets samverkan. Arbetet inom ministerrådet för kultur är av stor vikt såväl på politisk nivå som för de individer och grupper som får ta del av de nordiska kulturstö- den. I sitt framtida samarbete avser de nordiska kulturministrarna att i högre grad ta tillvara den potential som finns i det nordiska civilsamhället. är en region som präglas av stor kultu- rell mångfald och regeringen välkomnar ett ökat interkulturellt perspektiv inom ramen för de nordiska kulturministrarnas samarbete. Det internationella samfundet har under se- nare tid uppmärksammat och tagit avstånd från den medvetna förstörelsen av kulturarv och den illegala handeln med kulturarvsföremål. Rege- ringen avser att aktivt bidra till insatser som stärker det internationella arbetet bl.a. inom , och Europarå- det. Det faktum att sitter i sty- relse 2014–2017 innebär ett ökat engagemang i organisationen och ökade möjligheter för ge- nomslag av svenska prioriteringar. Med grund i strategin för samarbete med ska inom kulturområdet bl.a. bidra till att stärka kvaliteten i be- slutsfattande och arbetet för kulturskapares arbetsförhållanden och rättsäkerhet. Även fort- sättningsvis ska verka för att motverka de tendenser till ökad politisering som före- kommer i styrelser och kommittéer, bl.a. inom arbetet med världsarvskonventionen. konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar har utvecklats till att bli ett betydelsefullt instrument för det glo- bala samarbetet med att värna den kulturella mångfalden, internationellt kulturutbyte och uppbyggnaden av kulturpolitiska strukturer i framför allt utvecklingsländerna. Hänvisningar till konventionen sker allt oftare och i allt fler sammanhang i internationell kontext. satt engagemang i det internationella arbetet med Mångfaldskonventionen förutses. stöd till , via Sida, löper . Ett syfte med stödet är bl.a. att stärka de grundläggande friheterna genom att främja mångfalden av kulturuttryck. Kulturens roll i biståndet Regeringen avser att fortsätta arbetet med att få till stånd och konkretisera synergier mellan kulturpolitiken och politiken för global utveckling (PGU). I den förra regeringens skri- velse Biståndspolitisk plattform (rskr. 2013/14:131) anges, som ett av delmålen, en inriktning med fokus på stärkt demokrati och jämställdhet, ökad respekt för mänskliga rättig- heter och frihet från förtryck. Kulturen samt fria och oberoende medier har en viktig roll för att åtstadkomma en positiv förändring i dessa avseenden.