prop · H3034 · 2015-10-20 00:00:00 — Genom yttrandet dokumenteras de överväganden som har gjorts när det gäller gottgörelsens förenlighet med försiktighetsregeln. I övrigt hänvisas till författningskommentaren till 4 §. Övervägandena finns i avsnitt 13.3. 14 § Reservfonden får minskas för 1.täckning av förlust, om det inte finns fritt eget kapital som motsvarar förlusten, 2.återbetalning till medlemmarna eller annat ändamål, om Bolagsver- ket eller, i tvistiga fall, allmän domstol med tillämpning av 16–20 §§ ger tillstånd till minskningen. Paragrafen, som delvis motsvarar hittillsvarande 10 kap. 6 § tredje styc- ket, innehåller bestämmelser om för vilka ändamål som minskning av reservfonden får ske. Övervägandena finns i avsnitt 13.4. Reservfonden utgör bundet eget kapital, se 5 kap. 15 § årsredovis- ningslagen (1995:1554). Att avsättning har skett till reservfonden får där- för till effekt att motsvarande belopp inte får användas för värdeöver- föring eller för återbetalning av medlemsinsatser. Posten Reservfond ut- gör därför, enkelt uttryckt, en viss säkerhet för föreningens borgenärer och ska i princip inte minska så länge föreningen består. Om föreningen går med förlust, kan det emellertid inträffa att föreningens eget kapital förbrukas så att det inte längre finns täckning för föreningens bundna egna kapital. I den situationen får, enligt punkten 1, reservfonden min- skas så att föreningens bundna egna kapital kommer att svara mot de nettovärden som faktiskt finns i föreningen. En nyhet är att det inte – såsom i den hittillsvarande regleringen – krävs att förlusten framgår av en fastställd balansräkning. Reservfonden kan alltså minskas även för att täcka förlust som har uppkommit under löpande räkenskapsår. En annan nyhet är att reservfonden även får minskas för återbetalning till medlemmarna eller för annat ändamål (t.ex. avsättning till fri fond). En sådan åtgärd kan skada borgenärernas intressen. En förutsättning för att reservfonden ska få minskas för ändamål av dessa slag är därför att eller allmän domstol ger tillstånd till åtgärden. Bestämmel- serna om detta i 17–20 §§ utformas efter förebild i aktiebolagslagens (2005:551) bestämmelser om minskning av reservfonden (jfr 20 kap. Prop. 2015/16:4 35 § punkten 3 aktiebolagslagen). Av de olika minskningsändamålen är det endast minskning av reserv- fonden för återbetalning till medlemmarna som utgör en värdeöverföring i lagens mening. Följaktligen är det endast i den situationen som bestäm- melserna i 9 kap. blir tillämpliga på beslut om minskning av reservfon- den. Vid minskning av reservfonden för t.ex. avsättning till fri fond sker däremot inte någon värdeöverföring från föreningen. Medel som har av- satts till en sådan fond kan emellertid i nästa led utbetalas till medlemmar eller annan endast på de sätt och under de förutsättningar som gäller för värdeöverföringar från föreningen. 15 § Beslut om minskning av reservfonden fattas av föreningsstämman. Vid föreningsstämmans beslut gäller 7 kap. 32 §. Paragrafen reglerar ordningen för beslut om minskning av reservfonden. Övervägandena finns i avsnitt 13.4. Enligt första stycket fattas beslut om minskning av reservfonden av Detta motsvarar vad som föreskrivs i hittillsvarande 10 kap. 6 § tredje stycket. Andra stycket innehåller en erinran om att föreningsstämman som hu- vudregel fattar beslut om minskning av reservfonden med absolut majo- ritet i enlighet med 7 kap. 32 §. Underrättelse till föreningens kända borgenärer 16 § Om tillstånd krävs enligt 14 § 2, ska föreningen skriftligen under- rätta sina kända borgenärer om minskningsbeslutet. ska innehålla uppgift om att föreningen avser att ansöka om tillstånd att verkställa minskningsbeslutet samt uppgift om borgenärernas rätt enligt 19 § att motsätta sig att beslutet verkställs. Borgenärerna behöver inte underrättas om en revisor i ett skriftligt, undertecknat yttrande uttalar att han eller hon inte har funnit att minsk- ningen medför någon fara för borgenärerna. Inte heller behöver under- rättelse skickas till borgenärer vilkas anspråk avser en fordran på lön, pension eller annan ersättning som omfattas av lönegaranti enligt löne- garantilagen (1992:497). En revisor som avses i andra stycket ska vara en auktoriserad eller godkänd revisor eller ett registrerat revisionsbolag. Om inte något annat framgår av stadgarna, ska revisorn utses av föreningsstämman. ningen redan har en auktoriserad eller godkänd revisor, ska han eller hon utföra granskningen. För en revisor som har utsetts att utföra granskning enligt andra stycket gäller 8 kap. 11 och 15 §§ samt 16 § andra och tredje styckena. Paragrafen innehåller bestämmelser om underrättelse till borgenärerna och utgör en del av det regelverk som syftar till att förhindra att en minskning av reservfonden för annat ändamål än förlusttäckning skadar Paragrafen har sin förebild i 20 kap. 24 § aktiebolagslagen (2005:551). Övervägandena finns i avsnitt 13.4. Enligt första stycket ska föreningen underrätta sina borgenärer om en förestående minskning av reservfonden av detta slag. telse ska innehålla uppgift om att borgenärerna har rätt att motsätta sig Underrättelsen förutsätts ge borgenärerna möjlighet att uppmärksamma det åtföljande tillståndsförfarande som regleras i 10 kap. 17–20 §§. Av andra stycket framgår att några underrättelser inte behöver skickas, om en revisor skriftligen har uttalat att han eller hon inte har funnit att minskningen medför någon fara för borgenärerna. Det behöver inte heller skickas några underrättelser till borgenärer, vilkas anspråk avser en fordran på lön, pension eller annan ersättning som omfattas av löne- garanti enligt lönegarantilagen. Ett revisorsyttrande av det slag som avses i paragrafen måste enligt tredje stycket lämnas av en auktoriserad eller godkänd revisor. Om före- ningen har en auktoriserad eller godkänd revisor, faller ansvaret för yttrandet på honom eller henne. Många föreningar har dock inte någon sådan kvalificerad revisor. Föreningen måste då utse en sådan. Detta är en uppgift för stämman, såvida inte annat framgår av stadgarna. Enligt fjärde stycket gäller vissa bestämmelser i 8 kap. för en revisor som har utsetts att utföra granskning enligt tredje stycket. Bestämmel- serna är 11 § om föreningsledningens skyldighet att medverka vid och underlätta revisionen, 15 § om revisorns rätt och skyldighet att närvara vid föreningsstämma samt 16 § andra och tredje styckena om revisorns upplysningsskyldighet. 17 § Föreningen ska, i sådana fall som avses i 14 § 2, ansöka om till- stånd att verkställa minskningsbeslutet. Ansökan ska göras hos Bo- lagsverket. Den ska ges in från minskningsbeslutet. Till ansökan ska det bifogas ett intyg från föreningens styrelse eller verkställande direktör om att föreningens kända borgenärer har under- rättats enligt 16 § första stycket. Om det finns ett sådant yttrande som avses i 16 § andra stycket, ska i stället yttrandet bifogas ansökan. Om föreningen inte har bifogat vare sig ett sådant intyg eller ett sådant yttrande, ska förelägga föreningen att avhjälpa bristen. Om föreningen inte gör detta, ska ansökan avvisas. Paragrafen innehåller, tillsammans med de följande paragraferna, be- stämmelser om sådant tillstånd till att verkställa ett beslut om minskning som krävs när minskning sker för annat ändamål än förlusttäckning. Paragrafen utformas efter förebild i 20 kap. 25 § aktiebolagslagen (2005:551). Tiden för ansökan sätts dock, med hänsyn till att minsk- ningsbeslutet inte är föremål för registrering, från beslu- tet och inte – som i aktiebolagslagen – från registre- ringen av beslutet. Övervägandena finns i avsnitt 13.4. Kallelse på föreningens borgenärer 18 § Om finner att det inte finns något hinder mot en ansökan enligt 17 §, ska verket kalla föreningens borgenärer. Verket ska dock inte kalla borgenärer vilkas anspråk avser en fordran på lön, pension eller annan ersättning som omfattas av lönegaranti enligt löne- garantilagen (1992:497). Kallelsen ska innehålla ett föreläggande för den som vill motsätta sig ansökan att senast en viss dag anmäla detta skriftligen. ska innehålla en upplysning om att han eller hon annars anses ha med- Prop. 2015/16:4 gett ansökan. ska skyndsamt kungöra kallelsen i Post- och Inrikes Tid- ningar. Verket ska vidare skicka en särskild underrättelse om kallelsen till . Paragrafen innehåller bestämmelser om kallelse på föreningens borge- närer. Bestämmelserna utformas efter mönster av 20 kap. 26 § aktiebo- lagslagen (2005:551). Övervägandena finns i avsnitt 13.4. Av första stycket framgår att i ett ärende om tillstånd att verkställa beslut om minskning av reservfonden ska utfärda kallelse på Kallelsen ska inte omfatta borgenärer, vilkas an- språk enbart avser en fordran på lön, pension eller annan ersättning som omfattas av lönegaranti enligt lönegarantilagen. saknar rätt att motsätta sig minskningen av reservfonden. Andra stycket innehåller närmare bestämmelser om kallelsen. utgör utgångspunkt för en frist inom vilken borgenärerna har möjlighet att motsätta sig ansökan om tillstånd att verkställa minskningen. Kallelsen ska enligt tredje stycket ske genom kungörelse i Post- och Därutöver ska underrättas. När ska lämna tillstånd till minskning av reservfonden 19 § Om inte någon av de borgenärer som har blivit kallade enligt 18 § motsätter sig ansökan inom förelagd tid, ska ge föreningen tillstånd att verkställa minskningsbeslutet. Motsätter sig någon borgenär ansökan, ska verket överlämna ärendet till tingsrätten i den ort där före- ningens styrelse har sitt säte. Paragrafen anger när , efter att ha utfärdat kallelse på borge- närerna, ska ge det sökta tillståndet att verkställa minskningen av reserv- Paragrafen motsvarar 20 kap. 27 § aktiebolagslagen (2005:551). Övervägandena finns i avsnitt 13.4. Tillstånd ska ges om ingen av de borgenärer som har omfattats av kal- lelsen (jfr kommentaren till föregående paragraf) motsätter sig ansökan. Så är fallet om borgenärerna inte hör av sig eller om de visserligen hör av sig men inte framför några invändningar mot ansökan. när motsätter sig ansökan, måste däremot lämna ärendet vidare till allmän domstol. Med ”motsätter sig” avses här även att borge- nären motsätter sig minskningen i allmänna ordalag – med eller utan angivande av skäl – eller ställer villkor för att godkänna minskningen. När allmän domstol ska lämna tillstånd till minskning av reservfonden 20 § Om ett ärende om tillstånd att få verkställa minskningsbeslutet har överlämnats till domstol, ska tillstånd lämnas om det visas att de borge- närer som har motsatt sig ansökan har fått full betalning eller har be- tryggande säkerhet för sina fordringar. I annat fall ska ansökan avslås. Paragrafen reglerar under vilka förutsättningar en domstol, till vilken ett tillståndsärende har överlämnats enligt 19 §, ska ge tillstånd till verkställ- andet av ett beslut om minskning av reservfonden. mas med 20 kap. 28 § aktiebolagslagen (2005:551) som förebild (jfr även 12 kap. 16 § föreningslagen). Domstolen ska handlägga ärendet enligt lagen (1996:242) om dom- stolsärenden. Övervägandena finns i avsnitt 13.4. 21 § Ett belopp som enligt 9 kap. 3 och 4 §§ kan bli föremål för värde- överföring får överföras till medlemsinsatserna genom insatsemission. Beslut om insatsemission fattas av föreningsstämman. Paragrafen innehåller bestämmelser om insatsemission. Den motsvarar delvis hittillsvarande 10 kap. 2 a §. Hänvisningen i första stycket till 9 kap. 3 § innebär att endast sådant belopp som ryms inom vad beloppsspärren medger kan bli föremål för insatsemission. Detta överensstämmer med gällande rätt. Nämnda lagrum innehåller också den s.k. försiktighetsregeln, vilket innebär att ett beslut om insatsemission numera också måste hålla sig inom de ramar som den regeln anger. Av 9 kap. 4 §, till vilken förevarande paragraf också hänvisar, framgår att värdeöverföringar kan beslutas under löpande räkenskapsår. Belopp som enligt det lagrummet är tillgängligt för värdeöverföring får också tas i anspråk för insatsemission som beslutas under löpande räkenskapsår. Ett sådant emissionsbeslut innebär att utrymmet för ytterligare värde- överföringar eller insatsemissioner under samma räkenskapsår minskar med ett belopp som motsvarar emissionsbeloppet (se vidare kommen- taren till 9 kap. 4 §). I andra stycket förtydligas vad som redan anses vara gällande rätt, nämligen att ett beslut om insatsemission bara får fattas av förenings- stämman (jfr prop. 1996/97:163 s. 27). Det har inte ansetts motiverat att införa några mer detaljerade regler om formerna för ett sådant beslut. Det uppställs heller inget krav på att beslut om insatsemission ska anmälas för registrering eller på att medlemmarna ska underrättas om sådana beslut på något särskilt sätt. Givetvis är det emellertid som regel lämpligt att de medlemmar som berörs av beslutet upplyses om detta och dess innebörd för medlemmarna. Likvidation och upplösning Frivillig likvidation 1 § Föreningsstämman kan besluta att föreningen ska gå i likvidation. Ett beslut om likvidation är giltigt endast om det har biträtts av minst två tredjedelar av de röstande. Av 7 kap. 32 § framgår att det i stadgarna får tas in längre gående villkor för att beslutet ska vara giltigt. Beslutet om likvidation gäller eller från och med den senare dag som föreningsstämman bestämmer. Ett beslut om likvidation kan dock alltid fattas med sådan majoritet som anges i 7 kap. 32 § första stycket, om det finns grund för tvångslik- vidation enligt 3, 4 eller 4 a §. I ett sådant fall gäller beslutet om likvida- tion alltid . Beslutet om likvidation ska genom stämmans försorg genast anmälas för registrering. Paragrafen innehåller bestämmelser om hur ett stämmobeslut om lik- Prop. 2015/16:4 vidation fattas. Ändringarna innebär bl.a. att det s.k. tvåstämmokravet tas Övervägandena finns i avsnitt 14. I andra stycket utgår kravet på att ett beslut om likvidation ska fattas på två på varandra följande stämmor, om inte samtliga röstberättigade står bakom det. Detta innebär att ett beslut om likvidation kan fattas genom ett enda stämmobeslut. För att beslutet ska vara giltigt krävs att det bi- träds av minst två tredjedelar av de röstande. Det är således antalet röstande och inte antalet röster som är avgörande. Det ska med andra ord bortses från eventuella röstvärdesskillnader, om det inte i stadgarna har bestämts att det för bifall utöver två tredjedels majoritet bland de röstande även krävs viss andel av antalet röster (jfr hänvisningen i styc- ket till 7 kap. 32 §). Av tredje stycket, som inte ändras i sak, framgår att beslut om likvida- tion alltid kan fattas med absolut majoritet, om det finns grund för tvångslikvidation. De längre gående villkor som stadgarna eventuellt innehåller får då vika. 2 a § Kallelsen till den föreningsstämma som ska ta ställning till ett för- slag om likvidation ska ange förslagets huvudsakliga innehåll. Paragrafen, som är ny, behandlar innehållet i kallelsen till den förenings- stämma som ska pröva förslaget om likvidation. Övervägandena finns i avsnitt 14. Av paragrafen framgår att stämmokallelsen ska ange det huvudsakliga innehållet i förslaget om likvidation. Paragrafen överensstämmer i stort med en bestämmelse i hittillsvarande 7 kap. 8 § tredje stycket (jfr prop. 1986/87:7 s 126 f.). Den bestämmelsens krav på att kallelsen ska inne- hålla uppgift om grunderna för förslaget finns dock inte i förevarande paragraf. Medlemmarnas behov av information tillgodoses i stället ge- nom möjligheten att enligt den nya 2 b § ta del av hela förslaget. Redogörelsen för innehållet i förslaget bör vara utformad så att med- lemmarna får en rimlig möjlighet att, utan att ta del av det fullständiga förslaget, bilda sig en uppfattning om vad detta innebär. Hur långt före stämman som kallelsen måste skickas ut bestäms av reglerna om kallelse till föreningsstämma i 7 kap. Paragrafen tillämpas vid alla stämmobeslut om likvidation, även i de fall då grund för tvångslikvidation föreligger (jfr 3, 4 och 4 a §§). Paragrafen motsvarar 25 kap. 5 § aktiebolagslagen (2005:551). Tillhandahållande av förslaget till beslut 2 b § Styrelsen ska hålla förslaget till beslut om likvidation tillgängligt för röstberättigade, medlemmar och innehavare av förlagsandelar från tidpunkten för kallelsen fram till föreningsstämman. En kopia av förslaget ska genast och utan kostnad för mottagaren skic- kas med post till de röstberättigade, medlemmar och innehavare av för- lagsandelar som begär det och uppger sin adress. I 1 kap. 8 § anges när handlingar får skickas med elektroniska hjälpmedel. Handlingarna ska läggas fram på föreningsstämman. I paragrafen, som är ny, finns bestämmelser om tillhandahållande av förslaget till beslut om likvidation. Övervägandena finns i avsnitt 14. Av första stycket framgår att styrelsen ska hålla förslaget till beslut om likvidation tillgängligt för bl.a. medlemmar från tidpunkten för kallelse fram till föreningsstämman. Andra och tredje styckena är likalydande med de bestämmelser om till- handahållande av vissa redovisningshandlingar inför en föreningsstämma som finns i 7 kap. 22 § andra och tredje styckena. För en kommentar, se författningskommentaren till de bestämmelserna. Andra stycket är utfor- mat i enlighet med Lagrådets förslag. Paragrafen tillämpas vid alla stämmobeslut om likvidation, även i de fall då grund för tvångslikvidation föreligger (jfr 3, 4 och 4 a §§). Paragrafen motsvarar 25 kap. 6 § aktiebolagslagen (2005:551). 12 § Likvidatorerna ska för varje räkenskapsår avge en årsredovisning, som ska läggas fram på den ordinarie föreningsstämman för god- kännande. I fråga om likvidatorernas redovisning och dess behandling på föreningsstämman tillämpas inte 7 kap. 10 § 1 och 2 denna lag, 2 kap. 1 § andra stycket, 5 kap. 20, 37–44 och 48 §§ och 6 kap. 5 § årsredovis- ningslagen (1995:1554) eller 2 kap. 1 §, 5 kap. 2 § 4 och 6 kap. 3 § lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag. I balansräkningen tas det egna kapitalet upp i en post. Balansräkningen ska dock innehålla uppgift om insatskapitalet, i förekommande fall fördelat på medlemsinsatskapital och förlagsinsatskapital. En tillgång får inte tas upp till ett högre värde än den beräknas inbringa efter avdrag för försäljningskostnaderna. Om en tillgång kan beräknas inbringa ett väsentligt högre belopp än det värde som har tagits upp i balansräkningen eller om det för en skuld eller en likvidationskostnad kan beräknas gå åt ett belopp som väsentligt avviker från den redovisade skulden eller avsättningen, ska det beräknade beloppet anges vid till- gångs- eller skuld- eller avsättningsposten. Paragrafen behandlar årsredovisning under likvidation. Den ändrade hänvisningen i första stycket är en följd av att det nya 7 kap. har en annan paragrafnumrering än det hittillsvarande kapitlet. 14 § När likvidatorerna har fullgjort sitt uppdrag, ska de så snart det kan ske avge en slutredovisning för sin förvaltning genom en förvaltnings- berättelse som avser likvidationen i dess helhet. Berättelsen ska även innehålla en redogörelse för skiftet. Till berättelsen ska redovisnings- handlingar för hela likvidationstiden bifogas. Berättelsen och redovis- ningshandlingarna ska lämnas till revisorerna. Dessa ska inom en månad därefter avge en revisionsberättelse över slutredovisningen och förvalt- ningen under likvidationen. Efter det att revisionsberättelsen har lämnats till likvidatorerna ska dessa genast kalla föreningsmedlemmarna till en föreningsstämma för granskning av slutredovisningen. Slutredovisningen med bifogade redo- visningshandlingar och revisionsberättelsen ska tillhandahållas med- lemmar och innehavare av förlagsandelar på det sätt som anges i 7 kap. Det som sägs i 7 kap. 10 § 3 och 12 § andra stycket om beslut på föreningsstämma om ansvarsfrihet för styrelseledamöterna och den verk- ställande direktören ska tillämpas på likvidatorerna. I paragrafen finns bestämmelser om likvidatorernas slutredovisning. 2015/16:4 ändrade hänvisningarna i andra stycket är en följd av att det nya 7 kap. har en annan paragrafnumrering än det hittillsvarande kapitlet. En nyhet är att det är möjligt att, om förutsättningarna för detta är uppfyllda, till- handahålla slutredovisningen med bifogade redovisningshandlingar och revisionsberättelsen med elektroniska hjälpmedel i stället för genom översändande per post. Se vidare kommentarerna till 1 kap. 8 § och 7 kap. 22 §. 15 § När likvidatorerna har lagt fram slutredovisningen, är föreningen upplöst. Detta förhållande ska genast anmälas för registrering. En tiondel av samtliga röstberättigade kan dock begära hos likvi- datorerna att en föreningsstämma sammankallas för att behandla frågan om huruvida talan ska väckas enligt 13 kap. 5 §. I så fall ska 7 kap. 15 § andra stycket tillämpas. Om likvidatorerna finner att föreningen är på obestånd och inte kan betala likvidationskostnaderna, ska de ansöka om att föreningen i konkurs. I paragrafen anges bl.a. att föreningen är upplöst när likvidatorerna har lagt fram slutredovisningen. Ändringen i andra stycket är en följd av att det nya 7 kap. har en annan paragrafnumrering än det hittillsvarande kapitlet. Fusion mellan ekonomiska föreningar 3 a § Innehavare av värdepapper med särskilda rättigheter i en över- låtande förening ska i den övertagande föreningen ha minst motsvarande rättigheter som i den överlåtande föreningen. Detta gäller dock inte om innehavarna enligt fusionsplanen har rätt att få sina värdepapper inlösta av den övertagande föreningen. I paragrafen, som är ny, regleras hur innehavare av värdepapper med sär- skilda rättigheter i en överlåtande förening ska behandlas i fusionen. Övervägandena finns i avsnitt 15.2. Paragrafen ger en innehavare av värdepapper med särskilda rättigheter i en överlåtande förening rätt att få samma slag av rättigheter i den över- tagande föreningen, förutsatt att det inte i fusionsplanen har bestämts att innehavarna av värdepapper ska ha rätt att få värdepapperen inlösta. Innehavaren kan också kräva att rättigheterna har samma omfattning och värde. Det står dock den överlåtande föreningen och rättighetshavarna fritt att träffa avvikande överenskommelser i saken. Paragrafen motsvarar 23 kap. 5 § aktiebolagslagen (2005:551), jfr prop. 1993/94:196 s. 179 f. och prop. 2004/05:85 s. 834. En förutsättning för att paragrafen ska tillämpas är att de rättigheter det är fråga om grundar sig på ett värdepapper. Rättigheter som är knutna till medlemskapet i föreningen faller utanför tillämpningsområdet. Med särskilda rättigheter avses andra rättigheter än rena penningford- ringar. Det kan t.ex. handla om de rättigheter som följer med förlags- andelar i föreningen, den rätt att utse styrelseledamöter eller revisor som innehavaren av ett värdepapper kan vara tillförsäkrad. Redan i fusionsplanen ska det anges hur den överlåtande föreningen avser att tillgodose innehavare av värdepapper med särskilda rättigheter, se 4 §. Vad som anges i fusionsplanen är dock inte avgörande för värde- pappersinnehavarnas rätt utan särskilda överenskommelser måste träffas med dem. Om parterna inte kommer överens, får frågan i sista hand prö- vas av domstol i vanligt tvistemål. 4 § Styrelserna för överlåtande och, vid absorption, övertagande före- ningar ska upprätta en gemensam, daterad fusionsplan. Planen ska under- tecknas av styrelsen i var och en av föreningarna. I fusionsplanen ska det för varje förening anges 1. firma, organisationsnummer och den ort där styrelsen ska ha sitt säte, 2. den planerade tidpunkten för överlåtande förenings upplösning, 3. de särskilda förmåner som, i förekommande fall, medlemmar i någon av föreningarna ska ha, och 4. vilka rättigheter i den övertagande föreningen som innehavare av värdepapper med särskilda rättigheter i en överlåtande förening ska ha eller vilka åtgärder som i övrigt ska vidtas till förmån för de nämnda innehavarna.