prop · H3031 · 2015-09-21 00:00:00 — 1:4 Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare Medel överförs till anslaget 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv i syfte att finansiera ett ökat resurs- behov för etableringsuppdraget. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Avskaffande av den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Förslaget om avskaffad bortre tidsgräns i sjuk- försäkringen medför att det arbetsmarknads- politiska programmet arbetslivsintroduktion avskaffas vilket innebär lägre utgifter för Arbetsförmedlingen och för aktivitetsstöd. Överföring till Arbetsförmedlingen för etableringsuppdraget Medel överförs från anslaget 1:4 Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare under utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. finansiera ett ökat resursbehov för etablerings- uppdraget. Förstärkning av Arbetsförmedlingens för- valtningsanslag för etablering Till följd av ett ökat antal deltagare i etablerings- uppdraget förstärks Arbetsförmedlingens för- valtningsanslag. Aktiva insatser för långtidsarbetslösa 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser I syfte att skapa bättre förutsättningar för dem som varit arbetslösa att lämna arbetslösheten tillförs resurser till mer aktiva och rustande insatser för dem som varit arbetslösa i jobb- och utvecklingsgarantin. Förlängning av studiemotiverande kurs vid folkhögskola för deltagare 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Medel tillförs för att förlänga möjligheten för personer som är att ta del av studiemotiverande kurser på folkhögskola. Möjlighet till yrkesinriktade kurser på folk- högskola i jobb- och utvecklingsgarantin 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser För att fler arbetslösa ska välja att studera före- slår regeringen att medel tillförs för att införa en möjlighet inom jobb- och utvecklingsgarantin att studera yrkesinriktade kurser inom brist- yrken på folkhögskola. Förstärkning av lönestöden samt särskilt introduktions- och uppföljningsstöd () Medel tillförs så att fler arbetssökande ur gruppen ska kunna få särskilt stöd i processen att hitta ett anpassat arbete men också under introduktion på arbetsplatsen samt efter det att personen fått anställning. Lönestöden tillförs också ökade resurser för att fler ska kunna få ett arbete med stöd. Översyn av lönestöden för personer med funktionsnedsättning Lönestöden för personer med funktions- nedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga ses över. Regelverket kommer att förtydligas och insatserna förstärkas med ett tydligt fokus på alla individers möjlighet till utveckling av sin arbetsförmåga. Resurser tillförs för att fler personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga ska kunna få jobb inom och för att arbetslösheten inom gruppen ska minska. Fler platser inom komvux 1:3 Avsättning för kreditförluster, 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor Regeringens förslag om medel för ett utökat antal platser inom vuxenutbildning (komvux) medför att behovet av studiemedel ökar. Fler platser inom yrkesvux 1:3 Avsättning för kreditförluster, 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor Regeringens förslag om medel för ett utökat antal platser inom den statligt finansierade yrkesinriktade gymnasiala vuxenutbildning inom komvux (yrkesvux) medför att behovet av studiemedel ökar. 1:3 Avsättning för kreditförluster, 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor Regeringens förslag om medel för ett utökat antal platser inom medför att behovet av studiemedel ökar. Fler platser inom folkhögskolan 1:3 Avsättning för kreditförluster, 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor Regeringens förslag om medel för ett utökat antal platser inom folkhögskolan medför att behovet av studiemedel ökar. En förändrad finansieringsmodell för För att säkerställa en effektiv studiestöds- administration föreslår regeringen att en ny finansieringsmodell för Centrala studiestöds- nämnden införs fr.o.m. och att myndighetens anslag därmed ökas. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Regeringen avsätter ytterligare medel för Statens skolverks arbete med att bedöma behörighet och meddela lärarlegitimationer. Lärarfortbildning specialpedagogik i grund- skolan, framför allt årskurs 7–9 1:5 Utveckling av skolväsendet För att stärka den specialpedagogiska kompeten- sen generellt hos lärare med fokus på årskurserna 7–9 föreslår regeringen en fortbildningsinsats 2016–2019. Sänkt anordnarbidrag för lärlingar 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Regeringen föreslår att det s.k. anordnarbidraget som utgår till arbetsgivare som tar emot en lärling inom den gymnasiala yrkesutbildningen sänks med per lärling och år fr.o.m. . Regeringen anser att en del av dessa medel kan användas mer effektivt inom andra områden för att stärka den gymnasiala yrkesutbildningens kvalitet och attraktionskraft. Förstärkt behörighetsgivande utbildning för yrkeslärare 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet För att fler lärare som undervisar på gymnasie- skolans yrkesprogram ska bli behöriga föreslår regeringen att den pågående behörighets- givande utbildningen för yrkeslärare förstärks och förlängs . Korrigering av fel ekonomiska vårproposition 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet ekonomiska vårproposition gjordes en felaktig beräkning av utgifterna under utgifts- området, vilket medför att regeringen föreslår att anslaget minskas med motsvarande belopp i denna proposition. Högre personaltäthet och ökad kvalitet i fritidshemmet 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet m.m. Regeringen föreslår att medel tillförs anslaget för en satsning på högre personaltäthet och ökad kvalitet i fritidshemmet. Fler platser inom komvux 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning För att motverka arbetslöshet och underlätta omställning föreslår regeringen att medel avsätts för ett utökat antal platser inom komvux. Fler platser inom yrkesvux 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning För att motverka arbetslöshet och underlätta omställning föreslår regeringen att medel avsätts för ett utökat antal platser inom den statligt finansierade yrkesvux-utbildningen. 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning Regeringen avser att införa en rätt till utbildning inom komvux som leder till grund- läggande behörighet till högskolestudier och motsvarande behörighet till yrkeshögskola samt till särskild behörighet till högskole- studier. 1:14 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning För att motverka arbetslöshet och underlätta omställning föreslår regeringen att medel avsätts för ett utökat antal platser inom . 1:19 Bidrag till lärarlöner För att höja läraryrkets attraktivitet har regeringen inlett en nationell samling för läraryrket. Som en central del i denna samling föreslår regeringen att medel tillförs för höjda löner till vissa lärare i syfte att premiera skicklighet och utveckling i yrket. 2:64 särskilda utgifter universitet och högskolor Satsningen syftar till att bygga ut och bredda de kompletterande utbildningarna för högre utbildning. Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Sänkta avgifter i musik- och 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Satsningen syftar till att främja låga taxor i de kommunala musik- och kulturskolorna. Fri entré till vissa statliga museer 8:1 Centrala museer: Myndigheter Anslaget tillförs medel för att möjliggöra införande av fri entré på vissa statliga museer. Medel tillförs anslaget för att möjliggöra en ekonomisk omställning av filmpolitiken. 13:1 Stöd till idrotten För att ge barn och ungdomar bättre möjligheter att delta i idrottsverksamhet ökas det statliga stödet till idrotten. 14:1 Bidrag till folkbildningen Satsningen syftar till att utöka antalet platser vid folkhögskolans allmänna och särskilda kurser med motsvarande 1 000 platser. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Energieffektivisering och renovering av fler- bostadshus och utomhusmiljöer 11:12 Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer Medel avsätts för stöd till energieffektivisering och bättre boendemiljö. Förbättrad utemiljö inom förskolor, skolor och fritidshem 1:13 Upprustning av skollokaler Regeringen föreslår ett ettårigt statsbidrag för att förbättra utemiljöerna vid förskolor, skolor och fritidshem. Stöd till kommuner för ökat bostads- byggande 1:14 Stöd till kommuner för ökat bostads- byggande Kommunerna kan inom ramen för befintlig lagstiftning bidra väsentligt mer än till att öka bostadsbyggandet. Regeringen avsätter medel för ett ekonomiskt stöd för att stimulera kommunerna till åtgärder som gör att bostadsbyggande snabbt kommer till stånd. Investeringsstöd för anordnande av hyres- bostäder och bostäder för studerande 1:15 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande Regeringen föreslår att medel avsätts för in- vesteringsstöd till fastighetsägare som uppför nya bostäder som upplåts med hyresrätt till rimlig hyra i områden där det råder bostads- brist och befolkningstillväxt. En del av stödet 2016 lämnas för att stödja snabbt uppförande av studentbostäder. Utgiftsområde 19 Regional tillväxt 1:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 I syfte att möjliggöra ett påskyndat genom- förande av EU:s regionalfondsprogram tillförs medel tidigare i programperioden än vad som tidigare prognostiserats. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Marksanering för ökat bostadsbyggande 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden I syfte att göra mer mark tillgänglig för bostadsbyggande avsätter regeringen ytterligare medel för att inventera, undersöka och åtgärda förorenade områden som behöver saneras och efterbehandlas för att bostadsbyggande ska kunna bli möjligt. söka statligt stöd i detta syfte för mark där det finns förutsättningar för bostadsbyggande. Medel tillförs anslaget eftersom prognosen för försäljningen av miljöbilar 2016 har höjts. 1:13 Insatser för internationella klimat- investeringar Ytterligare medel avsätts för det pågående arbetet inom program för internation- ella klimatinvesteringar. Ytterligare medel avsätts för statliga myndig- heters fortsatta arbete med kunskapsupp- byggnad om klimatförändringar och samordning av det svenska klimatanpassningsarbetet. En premie införs för att gynna introduktionen av eldrivna bussar. Premien betalas ut till juridiska personer vid förvärv av elbussar. 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur Satsningen syftar till att av miljö- och folkhälsoskäl främja cykeln som transportmedel. Kompensation för höjda banavgifter 1:2 Vidmakthållande av statens transpor- tinfrastruktur Satsningen syftar till att finansiera eventuella kommande kompenserande åtgärder till stöd för järnvägsföretagen med anledning av prognostise- rade höjningar av banavgifterna. 1:2 Vidmakthållande av statens transport- infrastruktur Satsningen syftar till att förbättra järnvägs- systemets funktionalitet samt främja regional tillväxt och landsbygdens förutsättningar. 1:2 Vidmakthållande av statens transport- infrastruktur Satsningen inriktas på åtgärder för bärighet, tjälsäkring och beläggning i syfte att främja regional tillväxt och landsbygdens förutsätt- ningar. Medel avsätts för att öka utbyggnaden av solceller. För att bidra till att öka enskilda kunders möjlig- het att lagra sin egenproducerade el avsätts medel för bidrag till anläggningar för energi- lagring. Kollektivtrafik och järnväg i landsbygd 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur, 1:9 Satsningen syftar framför allt till att främja tillgången till kollektivtrafik på landsbygden. Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Jobb i hela landet 1:2 Insatser för skogsbruket, 1:8 , 1:16 Konkurrenskraftig livsmedelssektor, 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Medel avsätts för den kommande livsmedels- strategin, som bl.a. ska bidra till stärkt konkur- renskraft och ökad produktion i livsmedels- kedjan. Vidare föreslås en förstärkning av arbetet med marknadstillträdesfrågor för att skapa gynnsammare förutsättningar för företag att exportera vissa produkter samt medel för genomförandet av ett nationellt skogsprogram. 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur, 1:19 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Omfördelning av medel inom landsbygds- programmet 2014–2020. På grund av försenad programstart för landsbygdsprogrammet 2014– 2020 beräknas utbetalningarna inom program- met bli större 2016 än vad som tidigare beräknats. 1:2 Verket för innovationssystem: forskning och utveckling Satsningen syftar till att utveckla testbäddar avseende bl.a. integrerade kretsloppsanpassade systemlösningar, ekosystemtjänster och hållbara cirkulära affärsmodeller. Därtill föreslår regeringen att medel tillförs för befintliga innovationsprogram vid Verket för innovations- system i syfte att öka fokus på återvinning och resurseffektivitet. Satsningen syftar till att främja strategisk användning av spetstekniker och avancerade systemlösningar för hållbar stadsutveckling och innebär att uppdrag ges till bl.a. , Verket för innovationssy- stem, och . Regeringen arbetar med att ta fram en nyindustrialiseringsstrategi med fokus på högt kunskapsinnehåll i industriell produktion och föreslår att medel avsätts för att möjliggöra genomförandet av förslag inom ramen för strategin. Regeringen genomför en exportoffensiv där bl. a. en ny exportstrategi har tagits fram. Genom att avsätta ytterligare medel för export- främjande insatser förstärker regeringen denna satsning. I syfte att förbättra förutsättningarna för inno- vation i arbetar under ledning av statsministern med att identifiera utmaningar och föreslå initiativ inom bl.a. life science, miljö- och klimatteknik och digitali- sering. Regeringen föreslår en förstärkning av den satsning på som aviserades ekonomiska vårproposition. 1:17 Upprustning och drift av Medel avsätts för upprustning av . Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Förändring i det kommunalekonomiska utjämningssystemet Vissa av de ändringar i det kommunalekono- miska utjämningssystemet som infördes av den förra regeringen tas bort. Förändringarna var ett avsteg från den parlamentariska utredningens förslag till utformning av det kommunalekono- miska utjämningssystemet. Höjt tak för högkostnadsskyddet i äldreomsorgen Taket i högkostnadsskyddet inom äldreom- sorgen höjs och kommunerna ges möjlighet att höja sina avgifter för hemtjänst. Höjd barndel i riksnormen för försörjnings- stöd De medel som frigörs vid avskaffande av fritidspengen används tillsammans med en satsning på ytterligare för en höjning av barndelen i riksnormen för försörjningsstödet. Kompensation till kommunsektorn till följd av höjd arbetsgivaravgift för unga Slopandet av nedsättningen av socialavgifterna för unga tidigareläggs med en månad till . Kommunerna föreslås kompenseras för detta. Kompensation till kommunsektorn till följd av sänkt skatt för pensionärer Kommunerna föreslås kompenseras för änd- ringen av det förhöjda grundavdraget för äldre. För att fler kvinnor regelbundet ska delta i mammografiscreening för bröstcancer avser regeringen att föreslå att sådan screening ska erbjudas kostnadsfritt. Tandvård för unga vuxna För att förbättra tandhälsan hos unga vuxna avser regeringen att föreslå att sådan tandvård fr.o.m. den1 ska vara kostnadsfri t.o.m. det år en person fyller och fr.o.m. t.o.m. det år en person fyller . Avgiftsfri öppenvård för personer som är För att förbättra hälsan hos äldre personer avser regeringen att fr.o.m. slopa vårdavgifterna i den öppna hälso- och sjukvården för personer som är till den del avgifterna ingår i det nationella högkostnads- skyddet. För att stärka hälso- och sjukvården föreslås en generell resursförstärkning till landstingen. Pris- och löneomräkning av anslag för förvaltnings- och investeringsändamål ekonomiska vårproposition gjordes en slutlig pris- och löneomräkning och en preliminär pris- och löneomräkning – 2019. I denna proposition revideras den totala budgeteffekten av den preliminära pris- och löneomräkningen ned med . revideras den ned med respektive . Jämfört med ekonomiska vårproposition har anslag som styrs av den makroekonomiska utvecklingen justerats med hänsyn tagen till den makroekonomiska bedömning som görs i denna proposition (se avsnitt 4). De nya makroekonomiska förutsätt- ningarna innebär sammantaget att utgifterna bedöms bli lägre 2016–2019. Den främsta orsaken till detta är att utgifterna för ålders- pensionssystemet har reviderats ned 2016–2019 jämfört med prognoserna i vårpropositionen. Huvudorsakerna till de sänkta prognoserna är dels antagandet om en svagare utveckling i inkomstindex, dels att nya regler för beräkning av inkomstindex och balanstalet i denna proposition har tillämpats vid beräkningen av utgifterna. Utgifterna har också förändrats till följd av nya prognoser för antalet personer som uppbär ersättning från vissa regelstyrda transfererings- system. Sammantaget innebär förändringarna att utgifterna väntas bli 1,6–3,lägre 2016–2018 och högre 2019, än vad som beräknades ekonomiska vårproposition. En viktig förklaring till minskningarna 2016–2018 är att antalet asylsökande och antalet nyanlända har reviderats ned, vilket innebär lägre utgifter under utgiftsområde 8 Migration och utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etable- ring. bedöms antalet asylsökande öka jämfört med tidigare beräkning eftersom konflikten i väntas bli mer utdragen jämfört med tidigare bedömningar. Samman- sättningen av gruppen asylsökande har dessutom ändrats, i och med att fler ensamkommande barn och ungdomar söker sig till , vilket bidrar till utgiftsökningen . Därutöver har antalet personer som erhåller sjukpenning och sjukersättning reviderats upp för hela prognosperioden, vilket medför utgifts- ökningar med 0,8–1,. Tabell 8.12 Volymer inom olika transfereringssystem 2016– 2019 Förändring jämfört med ekonomiska vårproposition anges inom parentes (-23 400) (-26 600) (-17 800) (-10 200) dagar,(netto), miljon (2,7) (3,9) (4,4) (4,7) (-2 000) (-2 000) (-1 900) (-1 700) (3 400) (13 800) (20 700) (29 600) (0,1) (0,1) (0,1) (0,1) (-8 200) (-18 700) (-27 800) (-21 000) (-4400) Anm.: Volymuppgifter om antal personer avser årsgenomsnitt och är avrundat till närmaste hundratal. Endast ett urval med större förändringar redovisas i tabellen. Se tabell 8.8 för könsuppdelade utfall. 1 Bruttoräknat antal. Avser antalet personer som ligger till grund för anslagets utgiftsprognos, vilket kan avvika från antalet personer bakom anslagsprognosen. När stödtagare har studerat på flera utbildningsnivåer eller både i och utomlands uppstår dubbelräkning. Källa: Egna beräkningar. Vissa av de förslag som regeringen lämnar i denna proposition motiverar tekniska justeringar av utgiftstaket. De aktuella justeringarna innebär att nivån på utgiftstaket bör justeras upp med 2016, 2017, 2018 och 2019 (se avsnitt 5.2). Statliga myndigheter har vissa möjligheter att omfördela sina utgifter över tiden. Medel på ramanslag som inte utnyttjas under ett budgetår kan inom vissa gränser sparas till efterföljande år. Det innebär att en myndighet utöver årets anvisade anslagsmedel även kan använda tidigare sparade anslagsmedel, vilket ger en viss flexibilitet i myndighetens planering. I regel uppgår den del som myndigheten får disponera efterföljande år till av myndighetens förvaltningsanslag. möjlighet att inom vissa gränser låna av efter- följande års anslag, s.k. anslagskredit. Förskjut- ningar av detta slag redovisas som en för alla anslag gemensam beräkningspost, benämnd Minskning av anslagsbehållningar, som ingår i de takbegränsade utgifterna. Myndigheternas förbrukning av anslags- behållningar och utnyttjande av anslagskrediter utgör en osäkerhet i beräkningen av de takbe- gränsade utgifterna. I förhållande till bedöm- ningen ekonomiska vårproposition har utgiftsprognoserna – 2019 justerats upp mer än anslagna medel, vilket innebär att posten Minskning av anslagsbehållningar reviderats upp med 2016, 2017, 2018 och med 2019. Beräkningsteknisk överföring till hushållen Jämfört med bedömningen ekonomiska vårproposition har den beräknings- tekniska överföringen till hushållen (se avsnitt 8.2) reviderats ned med 0,4–2,–2018 och reviderats upp med . De takbegränsade utgifterna påverkas på motsvarande sätt. Revideringar av utgiftsprognoserna kan för- anledas av nya prognosmetoder, justeringar till följd av ny information, korrigeringar av tidigare gjorda fel och regeländringar utom regeringens direkta kontroll, t.ex. ändringar i . Jämfört med bedömningen ekonomiska vårproposition har utgifterna till följd av dessa övriga faktorer sammantaget reviderats upp med 0,2–2,–2019. 8.5Uppföljning av utgifterna i statens budget och takbegränsade utgifter I den ursprungligen beslutade budgeten uppgick de samlade utgifterna under samtliga utgiftsområden, inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar, till . I den aktuella prognosen beräknas utgifterna till , dvs. högre än budgeterat. De takbegränsade utgifterna (utgiftsområde 1–25 och 27 samt utgifterna i ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget) beräknades i budgeten till 1 . I den aktuella prognosen beräknas de takbegränsade utgifterna till 1 , dvs. lägre (tabell 8.14). De högre utgifterna i prognosen i förhållande till i statens budget beror främst på att utgifterna under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. bedöms bli högre än vad som ursprungligen beräknades. I prognosen har hänsyn tagits till beslut med anledning av förslagen i propositionen Vårändringsbudget och till regeringens förslag i propositionen Höständringsbudget . Tabell 8.13 Takbegränsade utgifter och statsskuldsräntor m.m. 2015 -2,8 -1,0 -3,7 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför ej alltid med summan. 1Enligt finansutskottets sammanställning (bet. 2014/15:FiU10). 2Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. 3I de takbegränsade utgifterna ingår ej utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Källa: Egna beräkningar. I tabell 8.14 redovisas av beslutade ramar för utgiftsområdena, beslutade och före- slagna ändringar i budgeten samt de prognostise- rade utgifterna för respektive utgiftsområde och för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. För vissa utgiftsområden skiljer sig de aktuella utgiftsprognoserna väsentligt från de medel som ursprungligen anvisade i budgeten (se diagram 8.1). Nedan redogörs för de viktigaste orsakerna till dessa avvikelser. Tabell 8.14 Utgifter 2015 -0,1 -0,1 Skatt, tull och exekution -0,1 -0,1 -0,3 -0,3 Försvar och samhällets krisberedskap -1,7 -1,7 -0,2 -0,1 -0,5 Hälsovård, sjukvård och social omsorg -1,1 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom -0,4 Ekonomisk trygghet för familjer och barn -0,6 -0,6 -0,3 -1,8 -0,7 -1,3 -1,7 -2,0 Kultur, medier, trossamfund och fritid -0,1 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, -0,1 -0,1 -0,3 -0,3 Allmän miljö- och naturvård -0,1 -0,1 -0,1 -2,0 -2,6 Areella näringar, landsbygd och livsmedel -2,3 -2,3 Allmänna bidrag till kommuner -0,1 -2,8 Avgiften till Europeiska unionen -4,0 -7,7 -4,6 -26,0 Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor -2,8 -23,2 Ålderspensionssystemet vid sidan av statens -3,7 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Enligt finansutskottets sammanställning (bet. 2014/15:FiU10). 2Där 0,0 anges har ändringsbudget beslutats eller förslag till ändringsbudget lämnats, men beloppet för utgiftsområdet totalt uppgår till . 3Anvisat i statens budget enligt beslut efter förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2014/15:99, bet. 2014/15:FiU21, rskr. 2014/15:255) samt förslag i propositionen Höständringsbudget (prop. 2015/16:2).