prop · H3031d15 · 2015-09-21 00:00:00 — Reglerna för när etableringsplanen upprättats har förändrats så att etableringsinsatserna och utbetalning av etableringsersättning sker först när individen blivit mottagen in en kommun, inte den nyanlände bor kvar i anläggningsboende. Två nationella samordnare besökte samtliga län och förde dialog med kommunerna i syfte att främja ett ökat mottagande. Tabell 3.2 visar utvecklingen av kommunernas mottagande av flyktingar och andra skyddsbehövande samt deras anhöriga mellan 2012– 2014. Tabell 3.2 Kommunmottagande 2012–2014 Antal mottagna med uppehållstillstånd efter kategori mottagen och varav ensamkommande barn 2012-2014 Personer från eget boende (EBO) Anhöriga som ansökt 1 Vidarebosatta (kvotflyktingar) 1 har bestämmelserna ändrats så att en ansökan ska ha skett från det att anknytningspersonen första gången blev mottagen i en kommun. Länsstyrelsernas arbete med överenskommelser om mottagande Arbetsförmedlingen fastställer efter samråd med länsstyrelserna och en fördelning av mottagningsbehovet i varje län, s.k. länstal. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Länsstyrelserna ska med respektive länstal som riktvärde träffa överenskommelser med kommuner inom länet om mottagande för bosättning av nyanlända. hade 278 kommuner tecknat överenskommelser om mottagande av nyanlända, jämfört med 276 kommuner kommuner . Överenskommelserna omfattade ca 8 500 anvisningsbara platser som Arbetsförmedlingen respektive kunde använda för bosättningsanvisningar. Antalet anvisningsbara platser motsvarade av det behov som fastslagits i länstalen . Länsstyrelserna har utbetalat till insatser som syftar till att öka kommuners beredskap och kapacitet för flyktingmottagande. har insatser som underlättar bosättning prioriterats. Enligt länsstyrelserna har insatserna betydelse i uppdraget att verka för ökad kvalitet och kvantitet i kommuners flyktingmottagande. I Vårändringsbudget tillfördes ytterligare medel om . Enligt länsstyrelsernas rapportering bidrog de extra 20 miljonerna till att öka mottagningskapaciteten med ca 2 000 platser. Samtliga län har ökat sitt totala mottagande av nyanlända jämfört med . Det finns dock stora variationer i mottagande i landet, både mellan län och mellan kommuner inom samma län. Skillnader finns både vad gäller omfattning på mottagande och på typ av mottagande. Storstadslän har en hög andel som bosätter sig på egen hand. Den högsta andelen mottagna nyanlända i relation till befolkningen har , , , och . Lägst andel har , , och . Tabell 3.3 visar mottagandet länsvis. Tabell 3.3 Länsvis mottagande 2014 Mottagande i länen 2014, antal och andel i procent av befolkning och av totalt mottagna i riket 2014 samt varav ensamkommande barn, antal och andel av mottagna i länet Mottagna flyktingar och skydds- Mottagandet av ensamkommande barn För mottagande av ensamkommande barn förhandlar länsstyrelserna utifrån länsvisa fördelningstal med kommunerna om mottagande. träffar överenskommelser med kommunerna om mottagandet. hade 288 av 290 kommuner en överenskommelse om mottagande av ensamkommande barn. har utökad möjlighet att anvisa asylsökande ensamkommande barn till en kommun (prop. 2012/13:162, bet. 2012/13:SfU11, rskr. 2013/14:2). En anvisning ska ske med barnets bästa som utgångspunkt. Andelen anvisning utifrån anknytning, t.ex. släkting, har ökat och motsvarade av anvisningarna 2014. Anvisning utifrån anknytning sker utöver kommunernas överenskommelser om mottagande. överenskomna platser är otillräckligt, vilket var fallet , får anvisning ske utöver överenskommelser. Samhällsorienteringen ska i möjligaste mån bedrivas på modersmålet eller ett annat språk som deltagaren behärskar väl. Vid behov ska tolk anlitas. De flesta kommuner () anger att de främst ger samhällsorientering på modersmål. För att underlätta deltagande i samhällsorientering parallellt med andra etableringsinsatser och för att kunna kombinera insatsen med arbete behöver samhällsorientering erbjudas på flexibla tider. Enligt länsstyrelsernas återrapportering om samhällsorientering erbjuder av kommunerna samhällsorientering på kvällstid, erbjuder intensivkurs och erbjuder sommarkurs. I av kommunerna väljer man att komplettera de 60 obligatoriska timmarna med ytterligare samhällsorientering. De kompletterande timmarna kan exempelvis innehålla fördjupningar inom hälsa. Samverkan mellan kommuner och användandet av distanslösningar är en förutsättning för att fler ska kunna få samhällsorientering på sitt modermål. Det finns flertalet exempel på olika typer av distanslösningar liksom exempel på samverkan mellan kommuner som också sträcker sig över stora geografiska områden. utökades målgruppen för samhällsorientering till att även omfatta personer som inte omfattas av etableringslagen, se lag (2013:156) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare. Uppgifterna om hur många i den utökade målgruppen som deltar i samhällsorientering är osäkra, men indikerar att deltagande är lågt. uppskattas antalet deltagare i den utökade målgruppen till drygt 1 300 personer, något fler kvinnor än män. Deltagandet är koncentrerat till ett fåtal kommuner. De flesta av dessa kommuner, , uppger att de erbjuder samhällsorientering till den utökade målgruppen men det 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 är tydligt att få kommuner lyckas nå målgruppen och motivera dem att delta. Samhällsorientering för personer inom Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag redovisas närmare i avsnitt 3.4.6. Utbetalda ersättningar för flyktingmottagande har ökat Utgifterna 2014 för ersättningar för flyktingmottagandet blev totalt ca lägre än anvisat anslag i budgetpropositionen . Ett skäl till detta är att genomsnittlig dygnskostnad för mottagandet av ensamkommande barn och antalet avgjorda ärenden gällande ensamkommande barn blivit lägre än förväntat. Generellt är utgifterna svårprognosticerade. De sammanlagda utgifterna har dock ökat jämfört . betalade ut i ersättningar till kommuner och landsting för flyktingmottagande. Jämfört med 2013 är det en ökning med och jämfört med med . De ökade utgifterna jämfört beror på att fler flyktingar och skyddsbehövande blivit mottagna i kommunerna 2014 och att det också var ett stort mottagande 2013 (se tabell 3.2). Mottagandet påverkar utgifterna framåt. Av tabell 3.4 framgår vilka ersättningar som betalats ut samt utvecklingen av utbetalda ersättningar –2014. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 3.4 Utbetalda ersättningar 2012–2014 Extra ersättning mottagna 2010 1 Särskilda kostnader för äldre, sjuka och Extra ersättning mottagna 2007–2009 3 Länsstyrelserna, beredskap och kapacitet 1Kommunerna fick en extra ersättning för mottagna fram till etableringsreformens ikraftträdande för att påskynda utlänningars etablering på arbetsmarknaden. utbetalas inte denna ersättning längre. 2Tidigare schablonersättning för mottagna före utbetalas inte längre . 3Kommunerna fick en extra ersättning för mottagna 2007–2009 för att påskynda utlänningars etablering på arbetsmarknaden. utbetalas inte denna ersättning längre. Källor: och länsstyrelserna. Schablonersättning per mottagen person Schablonersättning betalas ut per mottagen person och avser kostnader för bl.a. mottagande i samband med bosättning, skola, förskola, sfi, samhällsorientering, tolkar och kommunala insatser som underlättar etablering. 2014 var schablonersättningen per person respektive per person . Sammanlagt utbetalades vilket är ca 1 miljard mer än 2013 och 1,3 miljarder mer än 2012. Schablonersättning per mottagen person utgjorde av utgifterna på anslaget. De ökade utgifterna för schablonersättning beror på det ökade mottagandet. Prestationsbaserad ersättning för mottagandet förstärktes den statliga ersättningen till kommunerna genom införandet av en prestationsbaserad ersättning. justerades grundersättningen från tio till fem prisbasbelopp. Den förändrade ersättningen ska bidra till att kommuner tar emot fler personer från Migrationsverkets anläggningsboenden och fler kvotflyktingar samt stödja kommuner som i förhållande till sin befolkning har ett högt mottagande av nyanlända. Ersättningen betalas ut till kommuner som har en överenskommelse om flyktingmottagande. Prestationsbaserad ersättning utbetalades första gången med och utgjorde av de totala utgifterna på anslaget. Införandet av prestationsbaserad ersättning medförde att fler kommuner skrev överenskommelser med länsstyrelserna om flyktingmottagande /2014. hade 248 kommuner överenskommelser som ökade till 278. Ersättningar för mottagandet av ensamkommande barn Statens utgifter för ersättning vid mottagande av ensamkommande barn påverkas i hög utsträckning av hur barnen placeras och deras ålder vid mottagandet. Placering kan ske i hem för vård eller boende, s.k. HVB, eller i familjehem. Sammanlagt utbetalades vilket är ca 200 miljoner mer än 2013 och ca 1,3 miljarder mer än 2012. Ersättning för mottagandet av ensamkommande barn svarade för av utgifterna och utgjorde den största utgiftsposten under anslaget. Andelen av de totala utgifterna har minskat något jämfört med och 2012 då ersättning för mottagandet av ensamkommande barn utgjorde mer än hälften av utgifterna. För mottagna ensamkommande barn utöver kommunernas överenskomna platser, får kommunerna enligt dagens ersättningssystem återsöka faktiska kostnader för en placering utanför överenskomna platser. Genomsnittlig faktisk kostnad har stigit . Högre kostnader kan till viss del förklaras av den snabba ökningen av antalet barn . Sammantaget har dygnskostnaderna för mottagande av ensamkommande barn ändå minskat, vilket är en orsak till att andelen av de totala utgifterna på anslaget har sjunkit. Övriga ersättningar som kan utgå till kommuner och landsting för flyktingmottagandet utgjorde av utgifterna. Varje kommun med överenskommelse om flyktingmottagande får en årlig grundersättning som 2014 var . utbetalades i grundersättningar och utgjorde av övriga ersättningar. Ersättning för initialt ekonomiskt bistånd avser att ersätta kommuner för kostnader för försörjningsstöd i samband med mottagandet och innan den nyanlände fått den första utbetalningen av etableringsersättning. utbetalades och utgjorde av övriga ersättningar. Särskilda kostnader för äldre, sjuka och funktionshindrade avser personer som har nedsatt prestationsförmåga och inte får hel eller delvis etableringsersättning. Ersättning ges även för personer som inte kan försörja sig efter att etableringsplanen upphört om det beror på sjukdom eller funktionsnedsättning som personen hade när han eller hon togs emot i kommunen. Det kan även avse kostnader för stöd och hjälp i boendet samt omvårdnad. Ersättning lämnas även för ekonomiskt bistånd till personer i gymnasieskolan som är och saknar föräldrar i landet. Ersättningen ska bl.a. bidra till att underlätta mottagandet av personer som av olika skäl inte har tillräcklig förmåga att försörja sig själva. utbetalades och utgjorde av övriga ersättningar. Av detta avsåg ekonomiskt bistånd varav för ungdomar i åldern . avsåg kostnader för stöd och hjälp i boendet. Hälso- och sjukvårdskostnader avser kostnader för varaktig sjukvård under förutsättning att vissa villkor är uppfyllda. Ersättning kan också utgå för hälsoundersökning som görs från kommunmottagandet om personen inte genomgått en hälsoundersökning tidigare. utbetalades och utgjorde av övriga ersättningar. Hyreskostnader avser ersättning för kostnader för bostäder som kommunen haft innan en nyanländ flyttat in i syfte att underlätta kommunernas mottagande. Ersättning kan beviljas i mån av tillgängliga medel. utbetalades och utgjorde av övriga ersättningar. 62 kommuner fick ersättning 2014 jämfört med 34 kommuner 2013. Utbetald ersättning utgör av avsatta medel för ändamålet och kommunerna har inte ansökt om ersättning i den utsträckning som förväntades. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Sfi för anläggningsboende avser att ersätta kommuner som erbjuder sfi till personer med uppehållstillstånd som vistas i Migrationsverkets anläggningsboenden i avvaktan på en kommunplacering. En etableringsplan upprättas först när den nyanlände flyttat till en kommun. innan utflytting kan ske kan individen delta i kommunens undervisning i svenska. Medel tillfördes anslaget i Vårändringsbudget . Fem kommuner ansökte om ersättning varför endast utbetalades. 3.4.5Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Nyanlända som omfattas av etableringsuppdraget och som deltar i insatser enligt en etableringsplan har rätt till statlig etableringsersättning och i vissa fall bostadsersättning eller etableringstillägg. Ersättningarna administreras av Arbetsförmedlingen och . Dessa ersättningar finansieras via anslag 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare. utbetalades etableringsersättning till ca 36 400 personer, varav ca 14 750 kvinnor och 21 670 män. Skillnaden jämfört med antalet kvarstående i etableringsuppdraget, som redovisas i avsnitt 3.4.6, beror bl.a. på att personer som är frånvarande på grund av sjukdom eller föräldraledighet inte får någon etableringsersättning utbetald. Medelersättningen per person var . Medelersättningen var ungefär samma för kvinnor som för män. Av dem som hade rätt till etableringsersättning, utbetalades etableringstillägg till knappt 10 400 hushåll med hemmavarande barn. Medelbeloppet för etableringstillägg var . Bostadsersättning utbetalades till ca 7 100 ensamstående utan hemmavarande barn. En övervägande andel () av dessa var män. Medelbeloppet för bostadsersättningen var . Kvinnor hade ett något högre medelbelopp än män. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag omfattar bl.a. bosättning av nyanlända som har rätt till en etableringsplan och samordning och utformning av insatser i en etableringsplan. Etableringslotsar och insatser finansieras via anslag 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare. Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader för uppdraget finansieras från utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Här redovisas dock inledningsvis viss verksamhet som är finansierad via Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag. Bosättning av nyanlända inom etableringsuppdraget Arbetsförmedlingens bosättningsuppdrag är att vid behov anvisa en nyanländ som har rätt till etableringsplan plats för bosättning i en kommun. Anvisningarna bygger på frivilliga överenskommelser om anvisningsbara platser som tecknas mellan länsstyrelser och kommuner. Vad som framkommer vid etableringssamtal och förutsättningar för arbete inom pendlingsavstånd ska vara utgångspunkten när Arbetsförmedlingen anvisar en plats för bosättning. Arbetsförmedlingen tillämpar en närhetsprincip i bosättningsarbetet vilket innebär att Arbetsförmedlingen strävar efter att kunna bosätta personer som bott på anläggningsboende i samma kommun eller region där de tidigare bott. Av de nyanlända som blev kommunmottagna bosatte sig på egen hand. –2014 har i genomsnitt av de nyanlända bosatt sig på egen hand och efter anvisning. Såväl antalet som andelen personer som anmält behov av hjälp med bosättning har ökat . anmälde drygt 19 000 personer behov av anvisad bosättning. var motsvarande siffror 8 000 respektive 15 500. bodde ca 10 200 personer med uppehållstillstånd i Migrationsverkets anläggningsboenden i väntan på kommunplacering. hade drygt 12 000 personer, både i anläggningsboende och egenbosatta, pågående bosättningsärenden hos Arbetsförmedlingen. omfattade av bosättningsanvisningarna personer från anläggningsboende, jämfört 2013. Ökningen beror på att Arbetsförmedlingen prioriterar att anvisa personer bosatta i anläggningsboenden, framför personer som har ordnat bosättning på egen hand. Ungefär lika många kvinnor som män anvisades plats för bosättning, trots att det var färre kvinnor än män som anmälde behov. Den främsta orsaken är att Arbetsförmedlingen utifrån tillgängliga anvisningsbara platser har anvisat fler familjer än ensamhushåll, vilka oftare består av män. Tabell 3.5 Antal personer som har anvisats plats för bosättning av Arbetsförmedlingen 2012–2014 Efter kön och i anläggningsboende (ABO) respektive eget boende (EBO) Källa: Arbetsförmedlingen. Mediantiden från det att en nyanländ beviljats uppehållstillstånd till anvisning om bosättning har fortsatt att öka för personer i anläggningsboende, 2012 2014. Ledtiderna har framför allt ökat för hushåll med barn och för hushåll med personer som har särskilda behov. Även andelen personer som tackat ja till en anvisning 2014 har ökat jämfört . Av dem som fått anvisning 2014 tackade ja. Motsvarande andel var 2012. Många väljer att avbryta sitt bosättningsärende och ordna bosättning på egen hand och avbrotten har ökat såväl för personer i eget boende som för personer i anläggningsboende. avbröt i genomsnitt av personerna i anläggningsboende sitt bosättningsärende, jämfört 2013. Efter att Arbetsförmedlingen ändrade riktlinjerna att personer i anläggningsboende skulle prioriteras för anvisning fördubblades antalet avbrott bland egenbosatta, från till . En orsak till det ökade antalet avbrott bland personer på anläggningsboende är sannolikt regeländringen i förordningen (2010:409) om etableringsinsatser och etableringssamtal som trädde i kraft och som innebär att etableringsplan i normalfallet först upprättas när en person är kommunmottagen. Arbetsförmedlingens möjlighet att anvisa nyanlända plats för bosättning i en kommun är avhängigt de platser kommunerna erbjuder för mottagande. Samverkan och utveckling av arbetssätt inom etableringsuppdraget Arbetsförmedlingen ska samordna insatser i etableringsplanen och vara pådrivande gentemot andra aktörer i etableringsuppdraget. Den nationella samordningen sker huvudsakligen inom ramen för den s.k. Samverkansdelegationen där representanter från Arbetsförmedlingen, , , länsstyrelserna och kommuner och landsting (SKL) ingår. Samverkansdelegationen har tillsammans tagit fram ett metodstöd, vilket syftar till att förbättra möjligheterna till samverkan på lokal nivå. a. det gemensamt framtagna metodstödet för lokala överenskommelser reviderats och implementerats. (RiR 2014:11) har påpekat att det inte sällan saknas en tydlig röd tråd och progression i etableringsplanerna och hur de genomförs. Arbetsförmedlingen har påbörjat ett arbete med att utveckla sitt arbetssätt inom etableringen. Syftet med utvecklingsarbetet är att tydliggöra kopplingen till arbete eller studier, ytterligare stärka anpassningen av insatserna och tillvaratagandet av kompetens samt att tydliggöra jämställdhetsperspektivet i etableringsplanerna. Det nya arbetssättet ska testas och kvalitetssäkras . Arbetsförmedlingen ska enligt huvudregeln upprätta en etableringsplan från beslut om uppehållstillstånd eller dagen för inresan i landet. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Från har bestämmelserna för upprättande av plan ändrats för personer som har uppehållstillstånd och som bor i anläggningsboende. Förändringen innebär att etableringsplanen upprättas först när en individ tagits emot i en kommun, eller från folkbokföring för det fall en individ ännu bor på anläggningsboendet. Syftet med förändringen är att etableringsperioden istället ska användas samlat när individen blivit mottagen i en kommun och effektivare stödja individen till en snabb etablering. använde Arbetsförmedlingen sammanlagt för ersättning till etableringslotsar och för insatser för vissa nyanlända invandrare. Av detta avsåg ersättning till lotsarna vilket motsvarar av anslaget. I Vårändringsbudget minskades medlen med för att delfinansiera vissa satsningar för att öka kommunernas mottagande. Utfallet var totalt lägre än tilldelade medel för anslaget. Andelen som deltagit i olika insatser ökar ju de nyanlända har haft rätt till plan, se tabell 3.6. Även insatsernas koppling till arbetsmarknaden ökar . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 3.6 Andel personer som har eller har haft en insats fördelat på hur länge de haft en etableringsplan Andel i procent –2014 Utbildning i svenska för invandrare Källa: Arbetsförmedlingen. Under etableringsplanens har av deltagarna tagit del av en arbetsförberedande insats eller ett arbetsmarknadspolitiskt program. Färre kvinnor än män har tagit del av arbetsförberedande insatser eller arbetsmarknadspolitiska program. Det vanligaste arbetsmarknadspolitiska programmet var förberedande utbildning. Av dem som hade en etableringsplan hade deltagit i förberedande utbildning. Bland män var andelen och bland kvinnor . Förberedande utbildningar omfattar bland annat aktiviteter för att kartlägga yrkesbakgrunden eller hitta lämpligt yrkesområde, lära sig yrkesinriktad svenska eller förbereda sig på studier. Som en förberedande utbildning kan nyanlända inom etableringsuppdraget delta i särskilt anpassade sammanhållna utbildningar på folkhögskolor. Arbetsförmedlingen anvisar deltagare till folkhögskoleutbildningarna som ska omfatta flera insatser som kan kombineras med varandra, bl.a. svenska samt orienterande och arbetsförberedande insatser. Efterfrågan på utbildningen har varit stor och deltog cirka 1 000 personer i utbildningen, varav drygt hälften kvinnor. Utbildningarna bedrevs på 66 folkhögskolor. Enligt uppgift från Arbetsförmedlingen hade drygt tre fjärdedelar av deltagarna högst förgymnasial utbildning. Folkhögskolorna har anpassat kursernas innehåll och utformning utifrån individens och gruppens förutsättningar och behov. erhöll folkhögskolorna ersättning på totalt för denna utbildning. Av dem som hade en etableringsplan hade deltagit i arbetsmarknadsutbildning och hade haft en arbetspraktik. Andelarna är i stort sett oförändrade jämfört med . Både vad gäller arbetsmarknadsutbildning och arbetspraktik är det en betydligt lägre andel kvinnor än män som tagit del av insatsen. Arbetsförmedlingen kan erbjuda praktiskt basår och arbetsträning som insatser i etableringsplanen. deltog 61 personer i praktiskt basår och drygt 2 100 personer hade tagit del av arbetsträning med handledare. Män och kvinnor har tagit del av insatsen i nästan samma omfattning. Det är möjligt att inom ramen för etableringsplanen studera inom vuxenutbildningen, vilket av samtliga nyanlända med en etableringsplan gjorde . gav den förra regeringen ett särskilt regeringsuppdrag att utveckla metoderna för och öka omfattningen av validering av nyanlända invandrares kompetens. Arbetet har skett tillsammans med arbetsgivare, arbetssökande, leverantörer och branschorganisationer. Arbetsförmedlingen har bl.a. arbetat med att anpassa branschmodellerna för validering så att en tidig validering kan ske innan personen lärt sig svenska språket. Antalet nyanlända i etableringsuppdraget som fått sin kompetens validerad enligt branschmodeller har tredubblats från 115 till 355 . Män är kraftigt överrepresenterade i alla former av valideringsinsatser. Arbete parallellt med deltagande i etableringsinsatser ökar möjligheterna att nå målen med etableringsplanen. Av dem som vid utgången av hade en pågående etableringsplan var det totalt som arbetade eller hade arbetat. Det är en ökning från 2013. Det var som har eller hade haft ett instegsjobb, vilket är en ökning i förhållande till 2013. har eller har haft ett nystartsjobb vilket är en ökning i förhållande till 2013. har eller har haft ett arbete utan stöd, en minskning i förhållande till 2013. Det är genomgående en betydligt större andel män än kvinnor som har eller har haft ett arbete som insats i sin etableringsplan. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 3.7 Andel personer som har eller har haft arbete i etableringsplan Andel i procent –2014 Källa: Arbetsförmedlingen. Från har lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare ändrats så att en nyanländ invandrare som utan godtagbart skäl avvisar ett erbjudet lämpligt arbete, inte längre har rätt till insatser eller etableringsersättning enligt lagen. Kravet gäller under förutsättning att den nyanlände har arbete eller har arbetssökande som huvudsaklig aktivitet i sin etableringsplan.