prop · H3034 · 2015-10-20 00:00:00 — Granskningsrapporten ska hållas tillgänglig för och sändas till de röstberättigade på samma sätt som anges i 7 kap. 8 § fjärde stycket la- gen (1987:667) om ekonomiska föreningar samt läggas fram på bolagsstämman. Granskningsrapporten ska till- handahållas på samma sätt som anges i 7 kap. 22 § lagen (1987:667) om ekonomiska före- ningar. Vinstutdelning till garanter och innehavare av förlagsandelar får bara ske om det följer av bolagsordningen. Vinstutdelningen får inte överstiga det som i den fastställda balansräk- ningen och, i fråga om moderbolag som ska upprätta koncernredovis- ning, i den fastställda koncernbalansräkningen för det senaste räken- skapsåret redovisats som bolagets respektive koncernens nettovinst för året, balanserade vinst och fria fonder sedan avdrag gjorts för 1.det belopp som enligt 68 § ska användas för återbäring, 2.den redovisade förlusten, 3.det belopp som enligt lag eller bolagsordning ska avsättas till bundet eget kapital eller, i fråga om moderbolag, det belopp som av det fria egna kapitalet i koncernen enligt årsredovisningarna för företag inom denna ska föras över till det bundna egna kapitalet, och 4.det belopp som enligt bolagsordningen på annat sätt ska användas för något annat ändamål än vinstutdelning. Vinstutdelningen får inte ske Även om det inte finns något Om det uppkommer någon brist vid återbäring enligt första styc- ket, är de personer som har med- verkat till beslutet om värdeöver- föringen ansvariga för bristen. Detsamma gäller de som har med- verkat till verkställandet av be- slutet eller till upprättandet eller fastställandet av en oriktig balans- räkning som har legat till grund för beslutet om värdeöverföring.För ansvar enligt andra stycket förutsätts i fråga om styrelseleda- möter, verkställande direktör, re- visor och särskild granskare, upp- såt eller oaktsamhet, och, i fråga om delägare och andra, uppsåt eller grov oaktsamhet.För brist som uppkommer vid återbäring av vinstutdelning an- svarar även den som har tagit emot egendom från en person som med så stort belopp att utdel- ningen med hänsyn till bolagets eller koncernens konsolideringsbe- hov, likviditet eller ställning i öv- rigt står i strid med god affärssed. hinder enligt andra stycket, får bolaget genomföra vinstutdelning endast om den framstår som för- svarlig med hänsyn till 1.de krav som verksamhetens art, omfattning och risker ställer på storleken av det egna kapitalet, och 2.bolagets konsolideringsbehov, likviditet och ställning i övrigt. Om bolaget är ett moderbolag, ska vid tillämpningen av tredje stycket hänsyn tas även till de krav som koncernverksamhetens art, omfattning och risker ställer på koncernens egna kapital samt till koncernens konsolideringsbehov, likviditet och ställning i övrigt. Om utbetalning till garanter eller innehavare av förlagsandelar görs i strid med denna lag eller lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, ska mottagaren betala tillbaka det belopp som tagits emot med ränta, beräknad enligt 5 § räntelagen (1975:635), från det att beloppet togs emot intill dess ränta, till följd av 3 eller 4 § räntelagen, ska betalas enligt 6 § samma lag. Om utbetalningen har skett i form av vinstutdelning, är dock mottagaren återbäringsskyldig bara om bolaget visar att mottagaren insåg eller borde ha insett att utbetalningen stred mot denna lag eller lagen om ekonomiska föreningar. För den brist som kan uppkom- ma vid återbetalningen ansvarar, enligt 13 kap. 1–4 §§ lagen om ekonomiska föreningar, de som medverkat till att besluta om eller verkställa utbetalningen eller till att upprätta eller fastställa en oriktig balansräkning som legat till grund för beslutet. För reservfond i ömsesidiga för- säkringsbolag gäller 10 kap. 6 § andra och tredje styckena lagen (1987:667) om ekonomiska före- ningar. avses i första stycket med vetskap om att den härrör från en olaglig fjärde styckena gäller 13 kap. 4 § lagen om ekonomiska föreningar. För reservfond i ömsesidiga för- 4 kap. 5 §, 5 kap. 9 § och 10 kap. 14–20 §§ lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar. Bolagsstämman får besluta om gåvor till allmännyttiga eller där- med jämförliga ändamål, om det med hänsyn till ändamålens be- skaffenhet, bolagets ställning och omständigheterna i övrigt kan an- ses skäligt. Styrelsen får till sådana ända- mål bara använda tillgångar som med hänsyn till bolagets ställning är av ringa betydelse. Bolagsstämman eller, om saken är av ringa betydelse med hänsyn till föreningens ställning, styrelsen får besluta om en gåva till ett all- männyttigt eller därmed jämförligt ändamål, om det med hänsyn till ändamålets art, bolagets ställning och omständigheterna i övrigt får anses skäligt och gåvan inte stri- der mot 64 §. Bestämmelserna om en ekonomisk förenings ändamål m.m. i 1 kap. 1 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar gäller inte för försäk- ringsföreningar. de medlemmar i lagen om ekono- miska föreningar gäller inte för Det som föreskrivs om en medlems rätt till utträde i 3 kap. 4 § första stycket första meningen lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar gäller inte i fråga om försäkringsföreningar om medlemmen på grund av sin anställning är skyldig att tillhöra försäkringsföreningen. Bestämmelsen om skyldighet att Bestämmelsen om skyldighet att gänglig i 3 kap. 6 § tredje stycket gänglig i 3 kap. 6 § fjärde stycket Bestämmelserna i 6 kap. 3 § för- sta och tredje styckena lagen (1987:667) om ekonomiska före- ningar om verkställande direktör gäller inte för försäkringsföre- ningar. I stället gäller att styrelsen i en försäkringsförening ska utse en verkställande direktör. Den ver- kställande direktören får inte vara ordförande i styrelsen. Bestämmelserna om verkställ- ande direktör i 6 kap. 3 § första stycket lagen (1987:667) om eko- nomiska föreningar gäller inte för försäkringsföreningar. I stället gäl- ler att styrelsen i en försäkrings- förening ska utse en verkställande direktör. Den verkställande direk- tören får inte vara ordförande i styrelsen. Bestämmelserna om jäv för en styrelseledamot eller den verkstäl- lande direktören i 6 kap. 10 § la- gen (1987:667) om ekonomiska fö- reningar gäller även en fråga om avtal mellan försäkringsförening- en och en juridisk person som sty- relseledamoten eller den verk- ställande direktören ensam eller tillsammans med någon annan får företräda. Detta gäller dock inte om 1.försäkringsföreningen äger samtliga aktier i föreningens mot- part, och 2.motparten är ett annat bolag än ett försäkringsaktiebolag som inte får dela ut vinst. I stället för bestämmelserna om jäv för en styrelseledamot eller den verkställande direktören i 6 kap. 10 § andra stycket lagen (1987:667) om ekonomiska före- ningar gäller följande för försäk- ringsföreningar. Bestämmelserna i 6 kap. 10 § första stycket 3 gäller inte om 1.försäkringsföreningen äger samtliga aktier i föreningens mot- part, och 2.motparten är ett annat bolag än ett försäkringsaktiebolag som inte får dela ut vinst. Utöver bestämmelserna om före- ningsmedlemmarnas rätt att be- sluta i föreningens angelägenheter i 7 kap. 1 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar får en för- säkringsförening i stadgarna före- skriva om rösträtt för den som till- skjutit verksamhetskapital. Utöver bestämmelserna om före- ningsmedlemmarnas rätt att be- sluta i föreningens angelägenheter i 7 kap. 1–3 §§ lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar får en försäkringsförening i stadgarna föreskriva om rösträtt för den som tillskjutit verksamhetskapital. Bestämmelserna om ort för föreningsstämman i 7 kap. 13 § la- gen (1987:667) om ekonomiska föreningar gäller inte för försäk- Den skyldighet att kalla till före- ningsstämma som har enligt 7 kap. 7 § andra stycket lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar ska för försäkringsföre- ningar i stället gälla för Finansin- spektionen. Den skyldighet att kalla till före- har enligt 7 kap. 15 § andra stycket lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar ska för försäkringsföre- ningar i stället gälla för Finansin- spektionen. Utöver bestämmelserna om full- mäktige i 7 kap. 12 § första styc- ket lagen (1987:667) om ekono- miska föreningar gäller för försäk- ringsföreningar att minst hälften av fullmäktige ska utses av före- ningens medlemmar eller av orga- nisationer som kan anses företräda medlemmarna. Utöver bestämmelserna om full- mäktige i 7 kap. 1 § andra stycket och 40–42 §§ lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar gäller för försäkringsföreningar att minst hälften av fullmäktige ska utses av föreningens medlemmar eller av organisationer som kan anses företräda medlemmarna. I stället för bestämmelserna om utbetalning av föreningens medel till medlemmarna i 10 kap. 1 § la- gen (1987:667) om ekonomiska föreningar gäller för försäkrings- föreningar att föreningens medel får delas ut till medlemmar bara i form av återbäring eller, i samband med föreningens likvidation, som skifteslikvid. Bestämmelserna i 10 kap. 2– 5 §§ lagen om ekonomiska före- ningar om vinstutdelning, insats- emission och överskottsutdelning gäller inte för utbetalningar av fö- reningens medel till medlemmarna i en försäkringsförening. I stället för bestämmelsen i 7 kap. 17 § femte stycket första meningen lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar om väck- ande av talan gäller, utöver det I stället för bestämmelserna om värdeöverföringar från föreningen i 9 kap. 1 och 2 §§ lagen (1987:667) om ekonomiska före- ningar gäller för försäkringsföre- ningar att föreningens medel får delas ut till medlemmar bara i form av återbäring eller, i samband med föreningens likvidation, som skifteslikvid. Bestämmelserna om värdeöver- föringar, vinstutdelning, gottgör- else och insatsemission i 9 kap. 3 och 4 §§ samt 10 kap. 1–13 och 21 §§ lagen om ekonomiska före- ningar gäller inte för utbetalningar av föreningens medel till medlem- marna i en försäkringsförening. I stället för bestämmelsen om väckande av talan i 7 kap. 44 § tredje stycket första meningen lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar gäller, utöver det som 2Senaste lydelse 2013:745. 3Senaste lydelse 2013:456. som anges i 7 kap. 17 § andra stycket samma lag, följande. Talan mot stämmobeslut om godkän- nande av fusionsplan rörande gränsöverskridande fusion får inte väckas efter det att Finansinspek- tionen genom ett beslut som har vunnit laga kraft har lämnat till- stånd till verkställande av en fu- sionsplan. anges i 7 kap. 44 § första stycket samma lag, följande. Talan mot stämmobeslut om godkännande av fusionsplan rörande gräns- överskridande fusion får inte väckas efter det att Finansinspek- tionen genom ett beslut som har fått laga kraft har lämnat tillstånd till verkställande av en fusions- plan. I stället för 16 kap. 1 § andra stycket lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar gäller att till böter döms den som 1. uppsåtligen eller av oaktsam- 1. uppsåtligen eller av oaktsam- het underlåter att föra medlemsför- het inte för medlemsförteckning en- teckning enligt 3 kap. 6 § lagen om ligt 3 kap. 6 och 7 §§ lagen om ekonomiska föreningar, eller ekonomiska föreningar, eller 2. uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot 13 kap. 39 § andra stycket denna lag. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller i fråga om värdeöverföring från ömse- sidiga försäkringsbolag, om beräkningen ska grunda sig på en års- redovisning som har upprättats före ikraftträdandet. Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitieråden och samt justitierådet . Modernisering av lagen om ekonomiska föreningar Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1.lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, 2.lag om ändring i lagen (1987:668) om införande av lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, 3.lag om ändring i lagen (1975:417) om sambruksföreningar, 4.lag om ändring i bostadsrättslagen (1991:614), 5.lag om ändring i lagen (1991:615) om omregistrering av vissa bo- stadsföreningar till bostadsrättsföreningar, 6.lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554), 7.lag om ändring i ellagen (1997:857), 8.lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), 9.lag om ändring i lagen (2002:93) om kooperativ hyresrätt, 10.lag om ändring i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrö- relse, 11.lag om ändring i naturgaslagen (2005:403), 12.lag om ändring i lagen (2006:595) om europakooperativ, 13.lag om ändring i fjärrvärmelagen (2008:263), 14.lag om ändring i försäkringsrörelselagen (2010:2043). Förslagen har inför Lagrådet föredragits av ämnesrådet och rättssakkunnige samt, beträffande förslaget 8, rättssak- kunniga . Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet: Förslaget till lag om ändring i lagen om ekonomiska föreningar har enligt sina direktiv (Dir. 2008:70) haft uppdraget att göra en språklig och redaktionell översyn av föreningsla- gen. I direktiven konstateras att det har gjorts ett relativt stort antal ändringar i föreningslagen och att inriktningen på utredningens arbete ska vara att göra regelverket mer överskådligt och lättillgängligt. Lagrådet konstaterar att i sitt slutbetänkande (SOU 2010:90) föreslår att den nuvarande föreningslagen ersätts av en ny lag om ekonomiska föreningar som också i allt väsentligt svarar mot önskemålen i direktiven i nu aktuella avseenden. Remissinstanserna synes överlag ha varit positiva till lagstiftningstekniken. ändå i det remitterade förslaget valt att föreslå ändringar inom ramen för nu gällande lag. Med den lagstiftningsteknik som regeringen valt har det inte varit möjligt att frigöra sig från äldre systematik, uttrycksätt och begrepp som finns i den nuvarande lagen i den utsträckning som behövts för att åstadkomma en språkligt och systematiskt modernt uppbyggd lagstiftningsprodukt. Det försvårar för dem som ska tillämpa lagen vilket också förstärks av att förarbetena till lagstiftningen inte kommer att finnas samlade i ett lag- stiftningsärende. Lagrådet beklagar att man inte nu tar tillfället i akt att utnyttja den upparbetade och samlade kunskap som finns på området och fullföljer förslag om en helt ny föreningslag. I lagrådsremissen föreslås emellertid betydande och av kooperationen efterfrågade ändringar som t.ex. vidgade möjligheter till kooperativ sam- verkan genom delägda företag, förbättrade möjligheter till kapitalförsörj- ning genom s.k. investerande medlemmar, slopade begränsningar i fråga om storleken på förlagsinsatser och förenklade beslutsprocesser. Lagen har förenklats framförallt genom att regler anpassats till motsvarande regler i aktiebolagslagen. Lagrådet motsätter sig inte att de angelägna materiella ändringarna nu genomförs men vill ändå framhålla önskemålet att utredningens förslag om en ny lag fullföljs. När det gäller anslaget att anpassa föreningslagen till aktiebolagslagen är det som också flertalet remissinstanser framhåller en fördel om associa- tionsrättsliga begrepp och företeelser används konsekvent i den lagstift- ning som reglerar området. Det finns dock anledning att framhålla att skillnaderna i de olika associationernas funktionssätt inte alltid avspeglar sig i de valda lösningarna. Ett aktiebolag är en kapitalassociation där ägarnas intresse är att få av- kastning på insatt kapital. En ekonomisk förening är en personalassocia- tion där ägarens/medlemmens intresse är att få goda villkor i samhandeln med föreningen. Ett annat sätt att uttrycka det på är att föreningens verk- samhet är en funktion av medlemmens ekonomiska verksamhet som kon- sument eller producent. I syfte att framhäva detta karaktäristiska drag hos den ekonomiska föreningen – som skiljer den från aktiebolaget och andra associationsformer för näringsverksamhet – används termen överskotts- utdelning som en samlande beteckning för dispositionerna av verksam- hetens resultat. Begreppet används för att på ett tydligare sätt ange att ett positivt resultat i en ekonomisk förening inte utan vidare ska betraktas som vinst i vanlig bemärkelse, utan i första hand ska tas i anspråk för er- sättning till medlemmarna för deras deltagande i föreningens verksamhet. (Se SOU 1996:31 s. 205 f.) Lagrådet, som i och för sig inte motsätter sig de föreslagna ändringarna i terminologin, konstaterar att införandet av begreppet värdeöverföring liksom slopandet av begreppet överskottsutdelning i viss mån försämrar lagens pedagogiska uttryck för den ekonomiska föreningens särart. Denna synpunkt förstärks genom att inslagen av kapitalassociation ökat betydligt genom förslagen om investerande medlemmar och slopandet av beloppsbegränsningarna i fråga om förlagsinsatser. 1 kap. 1 a § Genom paragrafen införs den nya medlemskategorin investerande med- Det uttrycks så att det i föreningen får finnas medlemmar som inte ska delta i verksamheten på det sätt som anges i 1 § utan endast bidra till verksamheten med en medlemsinsats. Bakgrunden till bestämmelsen är utvecklingen av de kooperativa prin- ciperna och den ökade insikten om betydelsen av kapitalförsörjningen för att kunna svara mot föreningens verksamhetsföremål att bedriva den samhandel som kommer till uttryck i 1 kap. 1 § föreningslagen. med att också anta investerande medlemmar är inte att föreningarna ska bedriva en kapitalförvaltning eller annan investeringsverksamhet som saknar samband med föreningens kooperativa samhandel. göras tydligare i lagtexten genom att markera att det är fråga om att bidra till just den kooperativa verksamheten med medlemsinsats. keras kravet på att föreningens verksamhet huvudsakligen ska avse sam- handeln för att kunna registreras som ekonomisk förening och bibehålla sin status som sådan (se t.ex. SOU 2010:90 s. 358 f. och där angivna En avregistrering av föreningen med därpå följande likvida- tion får allvarliga konsekvenser för medlemmarna såväl verksamhets- mässigt som i fråga om skatteeffekter. Lagrådet föreslår att bestämmel- sen förtydligas och får följande lydelse. I stadgarna för en ekonomisk förening får det bestämmas att det i föreningen ock- så får finnas medlemmar som inte ska delta i verksamheten på det sätt som anges i 1 § utan endast bidra till den verksamheten med en medlemsinsats (investerande medlemmar). 3 kap. 1 a § Första styckets första mening innehåller endast en upplysning om be- stämmelsen i 1 kap. 1 a §. Meningen framstår som överflödig och kan strykas. 6 kap. 10 § Enligt den gällande lydelsen får en styrelseledamot eller den verk- ställande direktören inte handlägga bl.a. frågor om avtal mellan före- ningen och tredje man, om han – dvs. den berörde, antingen en ledamot eller VD – har ett intresse som kan strida mot föreningens. Genom om- formuleringen har jävet enligt den föreslagna ordalydelsen kommit att träffa situationen att t.ex. en styrelseledamot har ett sådant intresse, varvid VD skall anses jävig, och vice versa. Detta är inte avsett. Lagrådet föreslår att bestämmelsens första stycke formuleras så att det avser endast styrelseledamot samt att ett nytt andra eller fjärde stycke införs som kan lyda så: Det som sägs i första stycket om en styrelseledamot gäller också den verkställ- ande direktören. 7 kap. 8, 11 och 12 §§ Under föredragningen har det framkommit att uttrycket ”röstberättigade medlemmar i föreningen” bör ersättas med endast ordet ”röstberättigade” för att uppnå bättre överensstämmelse med andra bestämmelser som syf- tar på situationer där de röstberättigade är antingen medlemmarna eller, enligt 40 §, fullmäktige 7 kap. 17 § Paragrafens andra stycke kan förkortas, förslagsvis så: Kallelse till en extra föreningsstämma ska dock utfärdas senast före föreningsstämman om stämman ska behandla […] genom fusion. 7 kap. 20 § I paragrafens sista stycke sägs att det av 1 kap. 8 § framgår att kallelse får ske också med elektroniska hjälpmedel. Som riktigt anges i författnings- kommentaren är detta emellertid beroende av att ett antal förutsättningar är uppfyllda. Lagrådet föreslår att meningen får lyda så: I 1 kap. 8 § anges när kallelse får ske med elektroniska hjälpmedel. 7 kap. 22 och 23 §§ En motsvarande ändring bör göras som Lagrådet föreslagit beträffande 7 kap. 20 §. 7 kap. 26 § Enligt förslaget ska, om medlemmarna har olika antal röster, uppgift om ”detta” lämnas i röstlängden. Lagrådet föreslår att ordet ”detta” byts mot exempelvis ”röstetalen”, ”rösträtten”, eller ”antalet röster”. 7 kap. 35 § På liknande sätt som föreslagits i fråga om 7 kap. 17 § kan andra stycket förkortas: Ett beslut om ändring av stadgarna är giltigt endast om det har biträtts av samt- liga röstande på föreningsstämman, om beslutet innebär att […] frågan avgjordes. 10 kap. 7 § Vid föredragningen har det framkommit att ordet ”röstberättigade,” bör skjutas in före ”medlemmar”. 10 kap. 12 § Vid föredragningen har det framkommit att orden ”de röstberättigade och” bör skjutas in före ”medlemmarna”. 11 kap. 2 b § samt 12 kap. 8 och 33 §§ En motsvarande ändring bör göras som Lagrådet föreslagit beträffande 7 kap. 20 §. Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen 39 kap. 23 § I paragrafen hänvisas till en EU-förordning ”i den ursprungliga lydel- sen”, en hänvisning som enligt vad som gäller nu kallas ”statisk” (se Ds 2014:1, ”Gröna boken”, avsnitt 5.3.4). Den innebär att lagstiftaren inte tar ställning – i den mån så kan ske – till vad som ska gälla med hänsyn till eventuella senare ändringar i förordningen. I 24 a § i samma kapitel nämns samma förordning men utan tillägget. En sådan hänvisning be- tecknas i ”Gröna boken” som dynamisk, varmed torde förstås att fram- tida ändringar ska beaktas utan lagstiftning. Det är oklart om den materi- ella skillnad som därmed uppkommer mellan de båda bestämmelserna är avsedd, vilket inte är tillfredsställande och enkelt hade kunnat lösas med en lagändring om en statisk tolkning är avsedd även i 24 a §. Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsrådet , ordförande, och statsråden Å Romson, Y , M , I Baylan, S-E Bucht, P , H Hellmark , M , A Ygeman, A , P , M , A Bah Kuhnke, A Strandhäll, A Shekarabi, G , A Hadzialic Regeringen beslutar proposition 2015/16:4 Modernisering av lagen om ekonomiska föreningar inför, ändrar, upp- Lag om ändring i Lag om ändring i lagen (2006:595) om ningarna enligt första stycket är sättningarna enligt första stycket är uppfyllda skall, utöver föreningens uppfyllda ska, utöver föreningens egna medlemmar, beaktas även egna medlemmar, beaktas även medlemmarna i en annan ekono- medlemmarna i en annan ekono- misk förening som är medlem i den misk förening som är medlem i den Vidare skall en förening anses Vidare ska en förening anses som ekonomisk förening, om som en ekonomisk förening, om 1.föreningen har till ändamål att främja medlemmarnas ekonomiska intressen genom att verka för att de deltar på det sätt som anges i första stycket i ekonomisk verksamhet som en eller flera andra föreningar bedriver, 2.föreningens tillgångar till övervägande del består av andelar i den eller de andra föreningarna, och 3.den eller de andra föreningarna enligt första stycket utgör eko- nomiska föreningar. En ekonomisk förenings verksamhet får bedrivas 1. i ett av föreningen helägt dot- 1. i ett dotterföretag till före- 2.i ett av föreningen delägt företag, om även övriga delägare är eko- nomiska föreningar eller motsvarande utländska juridiska personer med hemvist inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, eller 3.i ett helägt dotterföretag till ett sådant företag som avses i 2. För en ekonomisk förening är utmärkande att den uppfyller sär- skilda villkor i fråga om rätten till medlemskap, rösträtt och över- skottsutdelning. Om detta före- skrivs i 3, 7 och 10 kap. I stadgarna för en ekonomisk fö- rening får det bestämmas att det i föreningen får finnas medlemmar som inte ska delta i verksamheten på det sätt som anges i 1 § utan endast bidra till föreningens verk- samhet med en medlemsinsats (investerande medlemmar). I de fall det är särskilt före-