prop · H3031d25 · 2015-09-21 00:00:00 — 1:14 Från EU-budgeten finansierade strukturstöd till 1:17 Bidrag till vissa internationella organisationer 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur 1:19 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur 1:20 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket 1:21 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. 1:22 Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. 1:23 Främjande av rennäringen m.m. 1:25 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad 1:26 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien Totalt för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Utfallet inom utgiftsområdet blev , vilket är högre än anvisade medel. Utgifterna för anslaget 1:10 Gårdsstöd m.m. är högre, , än anvisade medel eftersom den svenska kronan blev något svagare i förhållande till euron än beräknat i statens budget. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2016–2019. Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Tabell 2.3 Ramnivå 2016 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Samhällets stöd till företag och hushåll inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel redovisas normalt i huvudsak på budgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning, s.k. skatteutgifter. En skatteutgift uppstår om skatteuttaget för en viss grupp eller en viss kategori av skattebetalare är lägre än vad som är förenligt med . Förutom skatteutgifter redovisas i förekommande fall även skatte- sanktioner där skatteuttaget är högre än den angivna . Många av skatteutgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika områden som t.ex. konjunktur-, bostads-, miljö- eller arbetsmarknadspolitik. Dessa skatteutgifter påverkar budgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av redovis- ningen av skatteutgifterna finns i regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2013/14:98). I det följande redovisas de skatteutgifter som är att hänföra till utgifts- område 23 Areella näringar, landsbygd och livs- medel. Därutöver tillkommer kapitalvinst på näringsfastigheter. Det har dock inte varit möj- ligt att i redovisningen särskilja om hur stor andel som hänför sig till lantbruksfastigheter respektive övriga näringsfastigheter. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Anläggning av ny skog m.m. Nedsatt energiskatt på uppvärm- ningsbränslen inom växthus- och uppvärmning inom växthus- och Särskild nedsättning av kol- dioxidskatt för uppvärmning inom Nedsatt energiskatt på el som används inom växthus- och Nedsatt koldioxidskatt för diesel till arbetsmaskiner inom jord- Totalt för utgiftsområde 23 Ett U i tabellen innebär att skatteutgiften har upphört. Enligt huvudregeln är uttag ur näringsverksam- het skattepliktigt. Uttag av bränsle från en fastighet i som är taxerad som lantbruks- enhet ska dock inte uttagsbeskattas om bränslet används för uppvärmning av den skattskyldiges privatbostad på fastigheten (22 kap. 9 § inkomst- skattelagen 1999:1229, förkortad IL). Skatte- utgiften avser skatt på inkomst av närings- verksamhet och särskild löneskatt. Enligt god redovisningssed uppkommer intäkten när bindande avtal träffas. Enligt gällande lag- stiftning tillämpas dock i detta fall kontant- principen då ersättning för avverkningsrätt till skog betalas (21 kap. 2 § IL). Detta innebär att beskattningen skjuts upp och en räntefri kredit uppstår i näringsverksamheten. I princip borde räntan på krediten utgöra underlag för skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. Anläggning av ny skog m.m. Utgifter för anläggning av ny skog och dikning som främjar skogsbruk ska kostnadsföras direkt. Utgifter för inköp samt plantering av träd och buskar för frukt- eller bärodling får dras av direkt (21 kap. 3 § och 20 kap. 17 § IL). Skatte- utgiften utgörs av ränteeffekten på den omedel- bara avskrivningen och avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. Vid avyttring av skog får fysisk person avdrag med högst av anskaffningsvärdet medan avdraget för juridiska personer är begränsat till . För ett visst beskattningsår får avdrag göras med högst halva den avdragsgrundande skogsintäkten (21 kap. 4–19 §§ IL). Syftet med avdragsrätten är att undanta rena kapitaluttag från beskattning. Å andra sidan saknas anledning att ge avdrag när värdeökningen på skogstillväxten överstiger gjorda uttag. Skatteutgiften uppkommer genom den schablon som är vald för beräkning av avdragets storlek och avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. Nedsatt energiskatt på uppvärmningsbränslen inom växthus- och jordbruksnäringen Enligt 6 a kap. 1 § 10 och 11 lagen (1994:1776) om skatt på energi (LSE) gäller energiskatte- befrielse för användning av vissa fossila bränslen för annat ändamål än drift av motordrivna fordon vid yrkesmässig växthus- odling eller i annan jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruksverksamhet. utgörs av full energiskatt på uppvärmningsbränslen. Nedsatt koldioxidskatt för uppvärmningsbränslen inom växthus- och jordbruksnäringen Enligt 6 a kap. 1 § 10 och 11 LSE gäller kol- dioxidskattebefrielse för användning av fossila bränslen för annat ändamål än drift av motordrivna fordon vid yrkesmässig växthusodling eller i annan jordbruks-, skogs- bruks- eller vattenbruksverksamhet. utgörs av full koldioxidskattesats. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 beslutade att sänka skattebefrielsen från till fr.o.m. . Denna budgetproposition innehåller förslag till förändringar av storleken på befrielsen från koldioxidskatt (se Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor, avsnitt 6). Särskild nedsättning av koldioxidskatt för uppvärmning inom växthus- och jordbruksnäringen beslutade att slopa den särskilda nedsättningsregeln fr.o.m. . Skatteutgiften har därmed upphört. Nedsatt energiskatt på el som används inom växthus- och jordbruksnäringen El som används vid yrkesmässig växthusodling eller i annan jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruksverksamhet beskattas med /kWh (11 kap. 3 § respektive 11 kap. 12 § LSE). utgörs av normalskattesatsen på el. Nedsatt koldioxidskatt för dieselbränsle till arbetsmaskiner inom jord- och skogsbruksnäringen Enligt 6 a kap. 2 a § LSE gäller nedsatt kol- dioxidskatt för dieselbränsle som används i arbetsmaskiner i yrkesmässig jordbruks-, skogs- bruks- eller vattenbruksverksamhet. Nedsätt- ningen motsvarar en återbetalning med /liter. utgörs av full koldioxid- skattesats. beslutade att fr.o.m. begränsa återbetalningen från /liter till /liter. Denna budgetproposition innehåller förslag till för- ändringar av storleken på befrielsen från koldioxidskatt (se Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor, avsnitt 6). Målet för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel är: –att insatserna ska bidra till goda förut- sättningar för arbete, tillväxt och välfärd i alla delar av landet. De gröna näringarna ska vara livskraftiga och bidra till klimat- omställningen och att naturresurserna används hållbart (prop. 2014/15:1, bet 2014/15:MJU2, rskr. 2014/15:88). För skogspolitiken finns vidare två jämställda mål beslutade av : –Ett produktionsmål: Skogen och skogsmarken ska utnyttjas effektivt och ansvarsfullt så att den ger en uthålligt god avkastning. Skogsproduk- tionens inriktning ska ge handlingsfrihet i fråga om användningen av vad skogen producerar (prop. 1992/93:226, bet. 1992/93:JoU15, rskr. 1992/93:252, prop. 2007/08:108, bet. 2007/08:MJU18, rskr. 2007/08:244), –och ett miljömål: Skogsmarkens naturgivna produktions- förmåga ska bevaras. En biologisk mångfald och genetisk variation i skogen ska säkras. Skogen ska brukas så att växt- och djurarter som naturligt hör hemma i skogen ges förutsättningar att fortleva under naturliga betingelser och i livskraftiga bestånd. Hotade arter och naturtyper ska skyddas. Skogens kulturmiljövärden samt dess estetiska och sociala värden ska värnas (prop. 1992/93:226, bet. 1992/93:JoU15, rskr. 1992/93:252, prop. 2007/08:108, bet. 2007/08:MJU18, rskr. 2007/08:244). har beslutat om ett generationsmål för miljöarbetet och om 16 miljökvalitetsmål som uttrycker den miljömässiga dimensionen av hållbar utveckling (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377). Miljö- kvalitetsmålen och generationsmålet är styrande för det miljöarbete som bedriver natio- nellt, inom EU och internationellt. Resultat- redovisningen av miljökvalitetsmålen i sin helhet finns under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Det finns även ett övergripande mål för same- politiken: att verka för en levande samisk kultur byggd på en ekologiskt hållbar rennäring och andra samiska näringar. Målet är beslutat av riks- dagen (prop. 2005/06:1, bet. 2005/06:MJU2, rskr. 2005/06:108). utgiftsområden bl.a. under utgiftsområde 1 , 16 Utbildning och universitets- forskning och 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Resultatbeskrivningen för samiska näringar görs i förhållande till den delen av målet som rör samiska näringar. 2.5.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Resultatindikatorer och andra bedömnings- grunder redovisas under respektive avsnitt. För att mäta resultatet av målet används följande indikatorer: –Sysselsättningsutvecklingen på landsbyg- den. –Befolkningsutvecklingen på landsbygden. –Andel av befolkningen (totalt och utanför tätort och småort) med tillgång till bred- band om minst /s. Befolkning, sysselsättning och företagande på landsbygden landsbygder uppvisar både områden som är expansiva och områden med befolk- ningsminskningar. Generellt har områden i när- heten av större befolkningscentrum en mer dynamisk utveckling än mer glest befolkade områden. folkmängd ökade med 488 583 personer . Tabell 2.5 visar befolkningsutvecklingen och syssel- sättningsutvecklingen och bygger på indelning av kommuner. Av tabellen framgår att kvinnor i större utsträckning än män lämnar glest befolkade landsbygds- områden, men att skillnaderna inte är så stora. Dessutom visar tabellen att befolkningen har ökat i landsbygdsområden. En uppdelning i åldergrupper visar att har den största ökningen skett av såväl män som kvinnor i 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 åldersgruppen , men antalet män i åldersgruppen 25–såväl som har också ökat. Tabell 2.5 Befolknings- och sysselsättningsutveckling 2008–2014, (tillväxt i antal -0,12 -0,53 -3,35 -4,13 -2,59 Tillgången till bredband med hög överförings- kapacitet är ojämnt fördelad, både inom och mellan regioner. av befolkning har tillgång till bredband med hög överföringskapacitet om minst /s. Motsvarande siffra för områden utanför tätort och småort är . Parlamentarisk utredning om en sammanhållen politik för landsbygder Regeringen har beslutat om direktiv till en parlamentarisk kommitté (dir. 2015:73), med uppgift att lämna förslag på en sammanhållen politik för en långsiktigt hållbar utveckling i landsbygder. För att mäta resultat används följande indika- torer: –Värdet av svensk livsmedelsexport. –Antal land- och anläggningsgodkännande. –Konsumtion inkommande besökare (restaurang och livsmedel). –Antal kommuner som har kostpolicy. –Mediavärde av internationell press. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Den förra regeringens satsning, – det nya matlandet avslutades . Insatser har i huvudsak genomförts inom ramen för anslaget 1:16 Konkurrenskraftig livsmedelssektor. Tabell 2.6 Utvecklingen i – det nya matlandet Värde livsmedelsexport, mkr Antal land- och anläggnings- kostpolicy(grundskola), % Källa: (företag, export), (Land- och anläggningsgodkännanden), (kostpolicy), Visit (mediavärde), (Konsumtion inkommande). * Siffran är . Antalet livsmedelsföretag ökade mellan 2008– 2014 . ökade livsmedelsexporten , från till . För att öka exporten av livsmedel har Jord- bruksverket och erhållit medel för att lösa exportrelaterade problem i tredje- land. Syftet har varit att få som land god- känt eller att få enskilda anläggningar i godkända för export av en viss vara till ett visst mottagarland. Arbetet bedrivs i samarbete med och . Vid sidan av denna verksamhet har Business (f.d. ) – 2014 genomfört drygt 230 exportfrämjande aktiviteter inom ramen för livsmedelsprogram- met Food From . med- verkade totalt 197 företag i programmet. för måltiden i vård, skola och omsorg och dess arbete –2014 har utvärderats och granskningen ger ett mycket högt betyg på såväl bemötande som material och kompetens. Av måltidscheferna ansåg att Livs- medelsverket i hög grad ger stöd då det gäller utveckling av de offentliga måltiderna. Däremot har verket inte nått ut lika bra till grupper som lärare och vård- och omsorgspersonal. Livs- medelsverket har genomfört ett uppdrag som bestått i att göra en inventering av studier och projekt om måltidskvalitet för äldre, samt utifrån denna lämna förslag på hur måltidskvaliteten för äldre personer och personer med funktions- nedsättning kan utvecklas och höjas. Livs- medelsverket har i ett annat uppdrag tagit fram ett kostnadsfritt arbetsmaterial med övningar där skolmaten kan användas som ett pedagogiskt verktyg. –2014 har haft i uppdrag att utveckla kompetensen i den offent- liga livsmedelskontrollen till nytta för företag och konsumenter. Flera aktiviteter har genom- förts med fokus på verksamhetsstyr- ning, riskbaserad kontroll, flexibilitet, metodiskt arbetssätt, bemötande och dialog samt på sam- arbete. deltog ca 1300 personer i utbildningar som anordnades vid sammanlagt 30 tillfällen. har haft ett fortsatt uppdrag att arbeta med rådgivning om livsmedelslagstift- ningen och dess tillämpning och reglerna om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel. avsattes för att sänka kostnaderna för kött- kontroll, vid mindre slakterier och vilthan- teringsanläggningar. Medlen har även kunnat användas för att finansiera kostnader för god- kännandeprövning av mindre slakterier och vilt- hanteringsanläggningar. Antalet aktiva små slakterier och vilthanteringsanläggningar fort- sätter att öka. Regeringen har i likhet beslutat om bidrag för ett nationellt för mathantverk. Tabell 2.7 Småskalig livsmedelsproduktion (<10 anställda) (<10 anställda) Frukt-, bär- och grönsaks- (<10 anställda) Industri för bageri- och (<10 anställda) Källa: Företagsdatabasen samt (småslakterier). *Slaktad vikt under . Det internationella kommunikationsarbetet har enligt Visit mätningar lett till 1 832 artiklar i utländska medier motsvarande ett pressvärde på . Totalt –2014 har arbetet genererat nära 3 900 artiklar utomlands till ett totalt medievärde om . Marknadsföringskonceptet ”Try Swedish” som utvecklats av Visit och Business används av allt fler företag och vid inter- nationella marknadsföringsaktiviteter. Syftet är att ha en gemensam ingång till kommunika- tionen för marknadsföring av svenska livs- medelsprodukter och svensk matkultur utom- lands. Som en del av uppdrag att utveckla kunskapen kring regionala specialiteter och gastronomiska regioner har man tagit fram kunskapsbanken ”Smaka ”. Den inne- håller dels en redovisning av uppdraget om att utveckla gastronomiska regioner, men ska även vara en lärplattform med publicerade mat- rapporter från livsmedelsprojekt samt från landsbygdsprogrammet. Regeringen har –2018 gett , och folkminnen, och i uppdrag att samverka för att synlig- göra, tillvarata och utveckla kunskap kopplad till traditionell småskalig matkultur och därmed också främja ett levande kulturarv. Erfarenheter från gastronomiska regioner ska bl.a. tillvaratas i det arbetet. En utvärdering av kommunikationsinsatserna 2011–2014 har genomförts. Enligt utvärderingen har aktiviteterna resulterat i att synts mer i media avseende mat och dryck, inte minst internationellt och att kännedomen kring som ett matland har ökat. Även natio- nellt har intresset ökat. I utvärderingen konsta- teras också att en utveckling och förflyttning av varumärket inom mat och dryck kräver uthållighet, tar och kräver mer om- fattande resurser. Det finns en god grund, konceptuell och digital, med möjlighet att utveckla vidare. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 För att mäta resultatet av målet används följande indikatorer: –De resultatindikatorer som i enlighet med har fastställts i programmet för uppföljning. Resultaten redovisas år- ligen i programmets årsrapport. Landsbygdsprogrammets effekter utvärderas regelbundet i enlighet med . En halvtidsutvärdering av programmet för perioden –2013 gjordes av lantbruksuniver- sitet 2010, och en slututvärdering ska redovisas . För programperioden –2020 ingår två fördjupade årsrapporter (2017 och 2019), en slutrapport och en slututvärdering ska redovisas 2024. Dessutom kommer det utvärderingssekreta- riat som på uppdrag av den förra regeringen har inrättat att löpande genomföra egna utredningar och uppföljningar. Genomförandet av landsbygdsprogrammet 2007– 2013 Landsbygdsprogrammet för perioden –2013 består av ett trettiotal olika åtgärder, var och en med angivna omfattnings-, resultat- och effekt- mål, för vilka indikatorer har definierats. Nedan redovisas huvuddragen av resultaten per åtgärds- område (s.k. axlar) –2013. Landsbygdsprogrammet –2013 är uppdelat i fyra åtgärdsområden, s.k. axlar. Jord- bruksverket har betalat ut medel mot- svarande av program- periodens budget. Medel får betalas ut fram till . var budgeten för flertalet stöd- former intecknad och fokus har legat på utbetal- ningar. Outnyttjade medel hos stödmyndigheter har samlats i centrala för fördelning enligt avropsköer. Medel har även fördelats om mellan åtgärder med samma syfte och en viss överteck- ning av budgeten har gjorts för att parera för de medel som blir outnyttjade hos stödsökanden. Beviljat belopp är något större än budgeten för att ta hänsyn till medel som kommer tillbaka 2015. har nya stödbeslut endast 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 kunnat fattas i begränsad omfattning inom ett fåtal åtgärder, såsom startstöd, kompetens- utveckling, stängsel mot rovdjur samt projekt- stöd för lantrasföreningar. Förbättra jord- och skogsbrukssektorns konkurrenskraft (axel 1) Åtgärderna inom axel 1 syftar till att stärka företagens utvecklings- och konkurrenskraft genom kompetensuppbyggnad, ny modern teknik, resurseffektiva produktionsmetoder och nya produkter. Målgruppen för åtgärderna är företagare inom de areella näringarna och livs- medelsföretagare. I tabell 2.8 redovisas utfallet i förhållande till omfattningsmålen för perioden –2014. Den samlade bedömningen är att målet är uppfyllt. Tabell 2.8 Åtgärder för en förbättrad konkurrenskraft Källa: Sammanställning av statistik från (Årsrapport , Landsbygdsprogram för ). 1 Inklusive utmaningsmedel. Resultatet för investeringsstöden mäts i antalet avslutade insatser, antal företag som beviljats stöd som introducerar nya produkter och/eller ny teknik samt ökning av bruttoförädlingsvärdet hos stödmottagare. Resultatmålen är uppfyllda med undantag för bruttoförädlingsvärdet, vilket släpar efter. Detta resultatmål är dock med marginal uppnått för startstödet. Avseende kompetensutveckling är indikatorn antal del- tagare som framgångsrikt följt en utbildnings- aktivitet. Åtgärder för att förbättra miljön och landskapet (axel 2) Det övergripande målet för insatserna i axel 2 i landsbygdsprogrammet är hållbar utveckling och bevarande av ett attraktivt landskap och en levande landsbygd. Miljöersättningarna har i stort sett haft samma utformning som tidigare, men med- len har kommit från budgeten för Landsbygds- programmet för perioden –2020. EU-regel- verket har möjliggjort detta som en övergångs- lösning eftersom processen med framtagandet av regelverken för landsbygdsprogrammen 2014– 2020 blev försenade. För att inte upparbetade miljövärden skulle förloras tilläts medel från den nya programperioden att bekosta fortsatta miljö- åtaganden enligt regler för den föregående programperioden. I tabell 2.9 Miljöersättningar och tabell 2.10 Miljöinvesteringar redovisas utfall i relation till de mål som är fastställda för ett urval av ersättningsformerna inom Landsbygds- programmet 2007–2013, eftersom programmet för innevarande budgetperiod inte var godkänt 2014. För vissa av miljöersättningarna har omfattningen mätt i antal hektar minskat jäm- fört med 2013, bl.a. på grund av att åtaganden som löpte ut inte förlängdes. Källa: Sammanställning av statistik från . 1 Miljöersättningarna har förlängda åtaganden enligt regelverket för landsbygds- programmet 2007–2013 men betalas 2014 ut från landsbygdsprogrammet 2014- 2020. Källa: Sammanställning av statistik från . 1 Ackumulerat antal företag och ha minskar 2014 då några beslutande projekt avbryts och inga nya projekt startade . har fortsatta satsningar gjorts på informations- och rådgivningsinsatser för att minska växtnäringsläckage, minska utsläppen av växthusgaser och effektivisera energianvänd- ningen som en del i projektet . Andra åtgärder inom landsbygdsprogrammet som har positiva effekter på utsläppen av växt- husgaser är t.ex. stöd till investeringar i biogas- anläggningar och gödsellagring. Diversifiering och förbättrad livskvalitet på landsbygden (axel 3) Åtgärderna inom axel 3 ska leda till en ökad diversifiering av landsbygdens näringsliv i syfte att främja jobb och hög livskvalitet för dem som bor på landsbygden samt ett hållbart utnyttjande av landsbygdens samlade resurser. Målgruppen för åtgärderna inom axeln är småföretagare på landsbygden samt lokala och regionala aktörer som verkar på landsbygden. I tabell 2.11 redo- visas utfallet i förhållande till omfattningsmålen för perioden –2014. Tabell 2.11 Åtgärder för diversifiering och förbättrad livskvalitet på landsbygden antal byar/lokal Källa: Sammanställning av statistik från . 1 Inklusive medel från den europeiska återhämtningsplanen. Budgetmålet för axeln, totalt sett, är uppfyllt, men motsvaras inte av en liknande målupp- fyllelse mätt i antal beviljade stöd och resultat av insatserna. Resultat mäts i ökning av arbetstill- fällen och ökning av bruttoförädlingsvärde. Resultat i form av antal arbetstillfällen inom axel 3 fortsätter att öka allt eftersom projekt och investeringar färdigställs och avslutas men de fulla effekterna av insatserna kan komma att dröja. En betydande del av projekten som 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 genomförts är projekt av förutsättningsskapande karaktär och dessa ger inte några direkta utfall för antal arbetstillfällen och bruttoförädlings- värde. Många stöd till företag visar på en ökad arbetstid men inte på nya arbetstillfällen. har endast kompetens- och informations- åtgärden varit öppen för ansökningar. En sats- ning har varit läromaterial för barn och unga med fokus på sambandet mellan stad och land. Leader (axel 4) Det övergripande målet för Leader är att främja ett effektivt genomförande av landsbygds- programmet genom förankring, inflytande och samverkan på lokal nivå.