prop · H203101 · 2015-04-15 00:00:00 — Skillnaden uppstår i huvudsak inom intäkterna från skatt på kapital och konsumtion. Tabell 2.8 Totala skatteintäkter, skillnad mellan beräknat utfall i årsredovisningen för staten och slutligt utfall -0,5 -0,8 -3,6 -2,3 -3,5 -2,8 Skatt på konsumtion och insatsvaror -0,8 -1,3 -2,5 Restförda och övriga skatter -0,6 -1,2 -1,2 -1,2 -9,5 -5,1 -9,5 -5,1 -2,6 -3,0 Avgår: Avgifter till ålderspensionssystemet -0,3 -0,2 -6,2 -6,6 Procent av slutgiltigt utfall De totala skatteintäkterna 2014 beräknas uppgå till 1 . Detta är lägre i förhållande till statens budget . Statens skatteintäkter, dvs. de totala skatteintäkterna exklusive EU-skatter, kommu- nalskatt och avgifter till ålderspensionssystemet, beräknas uppgå till . Statens förväntade skatteintäkter är därmed lägre än i budgeten. Förväntade intäkter 2014 för såväl skatt på arbete och konsumtion inklusive insatsvaror är lägre i förhållande till budget, medan förväntade intäkter för skatt på kapital är högre än i budgeten. Den beloppsmässigt största negativa avvikelsen, jämfört med beräkningen i statens budget, återfinns inom skatteintäkter på arbete. I avsnitten som följer förklaras avvikelserna mer utförligt. I tabell 2.9 nedan redovisas såväl skatteintäk- ter som inkomster samt avvikelser mot budget. För de skatteintäkter som ännu inte är slutgiltiga utfall (se föregående avsnitt) redovisas progno- ser , dvs. stor del av skatteintäkterna 2014 är fortfarande prognoser. Skatteintäkter är periodiserade skatter och skatteintäkternas utveckling har en direkt kopp- ling till den ekonomiska utvecklingen och de skatteregeler som gäller för det aktuella året. Redovisningen är uppdelad på inkomsthuvud- grupperna skatt på arbete, skatt på kapital, skatt på konsumtion och insatsvaror, samt restförda och övriga skatter. Summan av dessa skatter utgör de totala skatteintäkterna. Från de totala skatteintäkterna görs avdrag för de skatteintäkter som bidrar till att finansiera avgiften till EU. Det kvarstående beloppet är den offentliga sektorns skatteintäkter, som i sin tur särredovisas på kommunsektorn, ålders- pensionssystemet och staten. Tabell 2.9 Totala skatteintäkter och inkomster i statens budget, jämfört med statens budget Skillnad mot statens budget -9,4 -14,6 -5,6 -7,2 -2,9 -2,7 -2,7 -0,4 -0,3 -224,4 -204,6 -3,1 -1,5 -0,1 -3,8 -7,4 -3,3 -1,7 -2,0 -2,0 -3,1 -33,8 -30,5 -1,2 -0,2 -31,9 -31,0 -5,7 Skatt på kapital, hushåll -1,7 -14,3 -0,4 -0,2 -0,2 Skatt på konsumtion och insatsvaror -4,6 -17,4 -10,1 -0,1 -0,5 -0,4 -2,6 -1,2 -0,8 -2,4 Övriga skatter på energi och miljö -1,6 -1,7 -0,2 -1,1 -0,5 -0,6 Restförda och övriga skatter -5,9 -6,6 -0,3 -4,2 -30,6 -8,4 -6,9 -16,2 -4,8 -30,1 Avgår, kommunala inkomstskatter -615,7 -597,4 Avgår, avgifter till ålderspensionssystemet -213,6 -207,5 -1,8 -27,4 -17,9 -20,6 -8,1 -10,8 -9,9 -38,2 -11,7 -20,4 -0,9 Inkomster i statens budget -30,2 -39,0 Skatt på arbete utgör av de totala skatteintäkterna och kan delas in i direkta och indirekta skatter. Löner och andra ersättningar för arbete är underlag för både direkta och indi- rekta skatter, medan transfereringsinkomster, såsom sjuk- och föräldrapenning, arbetslöshets- ersättning och pensioner, endast är underlag för direkt beskattning. Direkta skatter på arbete består till största delen av och statlig inkomstskatt. Under de direkta skatterna på arbete redovisas också skattereduktionerna. Gemensamt för merparten av de skatter som ingår i skatt på arbete är att de följer utveck- lingen av utbetalda löner och transfereringar. Posterna under direkta skatter fastställs 2015 och uppgifterna är därmed bedömt utfall, grundat på en prognos. beräknas skatt på arbete ha uppgått till . Jämfört med statens budget har intäkterna reviderats ned med . Det beror bl.a. på att lönesumman blev lägre jämfört med vad som förväntades i den prognos som låg till grund för budgeten. Utbetalade löner har reviderats ned huvudsakligen till följd av att taxeringsutfallet blev lägre än förväntat , vilket även får effekter på prognosåren. Skattereduktionen för husarbeten blev ca högre än beräknat i statens budget, vilket minskar intäkterna från skatt på arbete med samma belopp. De direkta skatterna på arbete består av inkomstskatter till staten och kommuner, allmän pensionsavgift samt skattereduktioner. blev utfallet för de direkta skatterna 523,0 mil- jarder kronor. beräknas de direkta skatterna ha uppgått till . Jämfört med staten budget har de direkta skatterna 2014 reviderats ned med , vilket dels beror på att den kommunala inkomstskatten blev totalt lägre, dels på att skatte- reduktionerna blev högre. beräknas intäkterna från den kommu- nala inkomstskatten ha uppgått till 600,0 miljar- der kronor. Jämfört med statens budget har intäkterna reviderats ned med . Det förklaras framför allt av att lönesumman blev lägre än vad som bedömdes i budgeten. Intäkterna från statlig inkomstskatt beräknas ha uppgått till 2014. I jämfö- relse med statens budget har den statliga inkomstskatten reviderats upp med . Den ursprungligt beslutade budgeten innehöll ett förslag om att höja den nedre skiktgränsen för statlig inkomst- skatt, vilket beräknades minska intäkterna från statlig inkomstskatt med ca . Höjningen av den nedre skiktgränsen slopades dock senare genom beslut i . Det förklarar att intäkterna från statlig inkomstsatt nu har reviderats upp. motverkas denna upprevidering av att lönesumman blev lägre än enligt vad som bedömdes i statens budget. Den allmänna pensionsavgiften tas ut på förvärv- sinkomster. Underlaget för avgiften utgörs av pensionsgrundande ersättningar och intäkterna följer därför utvecklingen av skatteunderlaget för direkta skatter. Prognosen beräknas bli , vilket är lägre än beräknat i statens budget . beräknas den totala skattereduktionen utgöra , vilket är 3,1 mil- jarder kronor högre än i statens budget. Avvikel- sen beror bl.a. på en högre skattereduktion för husarbeten (nästan uteslutande ROT-avdrag) än beräknat i budget. De indirekta skatterna på arbete utgjorde av skatt på arbete och beräknas 2014 ha uppgått till . Till skillnad från de direkta skatterna där merparten av intäkterna överförs till kommunerna, tillfaller de indirekta skatterna huvudsakligen staten och ålderspensionssystemet. Av de indirekta skatterna utgörs huvuddelen av arbetsgivaravgifter. är utfallet nästan fullständigt. Arbetsgivaravgifterna 2014 blev högre än i statens budget. beräknas den särskilda löneskatten bli . Jämfört med statens budget har intäkterna reviderats ned med . Nedrevideringen beror huvudsakligen på att företagens kostnader för pensionsförmåner till de anställda har reviderats ned. Jämfört med statens budget beräknas nedsättningarna bli lägre. Revideringen bidrar därmed till ökade totala skatteintäkter. Skatt på kapital omfattar bl.a. skatt på företags- vinster, hushållens kapitalinkomster samt kom- munal fastighetsavgift och statlig fastighetsskatt. beräknas skatt på kapital utgöra av de totala skatteintäkterna. Skatt på företagsvinster utgör knappt hälften av skatt på kapital. Skatt på hushållens kapitalinkomster och skatt på företagsvinster är de skatter som uppvisar störst variationer över åren. Det är också för dessa skatter som prognososäkerheten är störst. De flesta skatter i undergruppen skatt på ka- pital fastställs i den årliga beskattningen i no- vember året efter inkomståret. Undantagen är kupongskatten och stämpelskatten, som fast- ställs . Detta innebär att intäkterna från skatt på kapital är en prognos. Skatt på hushållens kapital Underlaget för hushållens skatt på kapital är nettot av kapitalinkomster och kapitalutgifter. Den största delen av kapitalskatten kommer från realiserade kapitalvinster. Kapitalvinsterna har varierat kraftigt mellan åren, vilket leder till att även hushållens kapitalskatt varierar. Kapital- vinsternas storlek beror på marknadsvärdet av olika tillgångar samt när de ackumulerade vins- terna realiseras. Hushållens skatt på kapital beräknas uppgå till 2014. Det är högre än i statens budget. Revideringen beror framför allt på att hushållens kapitalvinster blev betydligt högre än vad som förväntades i budgeten. Revideringen beror också på att hus- hållens ränteinkomster nu bedöms bli högre och av att intäkterna från skatt på hushållens utgifts- räntor bedöms bli lägre än vad som bedömdes i budgeten. Aktiebolag, ekonomiska föreningar, stiftelser, föreningsbanker, sparbanker m.fl. betalar in- komstskatt på sin beskattningsbara inkomst. Beskattningen utgår från bolagens bokförings- mässiga resultat, men vissa skattemässiga juste- ringar görs för att få fram den beskattningsbara inkomsten. Skatt på företagsvinster bedöms uppgå till 2014. Detta är lägre än i statens budget . Den slutgiltiga taxeringen visade på lägre företagsskatteintäkter än förväntat. Detta föranledde ett nivåskifte nedåt för de framtida förväntade intäkterna från företags- beskattningen. Avkastningsskatt tas ut på sparande i pensions- och kapitalförsäkringar. Förutom värdet på till- gångarna i pensions- eller kapitalförsäkringen beror avkastningsskatten på statslåneräntan året före beskattningsåret. Skattesatsen 2014 är på pensionsförsäkringar och 30 pro- cent på kapitalförsäkringar. Intäkten från avkastningsskatten ökar 2014 till , från 2013. Detta kan i all väsentlighet knytas till en uppgång i statslåneräntan . fastighetsavgift och statlig fastighetsskatt avskaffades den statliga fastighetsskat- ten på bostäder och ersattes av en fastighetsavgift. Avgifter för småhus uppgick till , dock högst av taxeringsvärdet, medan avgiften för bostads- delen i hyreshus uppgick till per lägenhet, dock högst av taxerings- värdet. Avgiften indexeras genom att knytas till inkomstbasbeloppet. Intäkterna från den kommunala fastighets- avgiften 2014 beräknas uppgå till , varav för småhus och för bostadsdelen i hyreshus. Jämfört med beräkningen i statens budget har prognosen reviderats upp med . Statlig fastighetsskatt tas ut på den del av hy- reshus som avser lokaler samt på industrifastig- heter. Den statliga fastighetsskatten beräknas uppgå till , vilket är högre än i statens budget . Upprevideringen förklaras av högre intäkter från fastighetsskatt på lokaldelen i hyreshusenheter och fastighetsskatt på indu- strin. Stämpelskatt tas ut vid köp av fast egendom och tomträtter och vid beviljande av inteckningar. Utfallet för intäkterna från stämpelskatt blev . Det är 0,9 miljar- der kronor högre än i statens budget . Kupongskatt utgår på utdelning på aktier i svenska aktiebolag och svenska aktiefonder. Skatten betalas av personer som är bosatta ut- omlands och som fått utdelning från svenska aktiebolag. Kupongskatten uppgick till 2014, vilket är lägre än beräknat i statens budget . Skatt på konsumtion och insatsvaror Mervärdesskatt, punktskatter samt skatt på im- port bildar tillsammans skatt på konsumtion och insatsvaror. uppgick intäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror till 474 mil- jarder kronor, vilket är lägre än i statens budget . Intäkterna från mervärdesskatten påverkas främst av hushållens konsumtion. Eftersom olika varu- och tjänstegrupper beskattas med olika mervärdesskattesatser beror intäkterna både på den totala konsumtionen och på sam- mansättningen i konsumtionen. Mervärdesskatt tas ut på varor och tjänsters marknadspris, vilket medför att intäkterna är starkt kopplade till pri- sökningstakten i ekonomin. konsumtion består skattebasen för mervär- desskatt även av offentlig konsumtion, samt förbrukning i icke skattepliktig verksamhet i både privata företag och offentlig sektor, dvs. verksamhet där ingående mervärdesskatt inte är avdragsgill. Intäkterna från mervärdesskatten uppgick till 2014, vilket är 1,2 mil- jarder kronor högre än beräknat i statens budget . Avsikten med flertalet punktskatter är att de ska kompensera för de negativa externa effekter för samhället som uppstår i samband med förbruk- ning av vissa varor och tjänster. Punktbeskatt- ning används för att påverka konsumtionen i en för samhället önskvärd riktning, även om de också har en klar offentligfinansiell betydelse. Punktskatter tas ut på bl.a. tobak, alkohol och energi. Punktskatterna skiljer sig från exempelvis mervärdesskatten i det avseendet att de oftast är baserade på konsumerad kvantitet i stället för på marknadspris. Intäkterna från punktskatterna totalt uppgick till , vilket är lägre än i statens budget . Intäkterna från skatt på tobak uppgick till 2014, vilket är 0,1 mil- jarder kronor lägre än budgeten. Intäkterna från skatt på alkohol uppgick till . Det är lägre än beräknat i statens budget . Intäkterna från skatt på energi uppgick till och det är lägre än väntat. Koldioxidskatten beräk- nas ha inbringat 2014, vilket är lägre än väntat. Att intäkterna från både energi- och koldioxidskatt blev lägre än väntat i statens budget beror på att konjunkturläget blev svagare än väntat, vilket medförde en lägre användning av olika energislag hos både företag och hushåll. Övriga skatter på energi och miljö uppgick till , vilket är lägre än väntat. Det beror på att intäkterna från auktioner med utsläpps- rätter blev betydligt lägre än väntat. Intäkterna från skatt på vägtrafik uppgick till 2014 och det är lägre än väntat. Intäkterna från skatt på import uppgick till 2014, vilket är högre än beräknat i statens budget. Intäkterna från övriga skatter uppgick till , vilket är lägre än beräknat i statens budget. Restförda och övriga skatter Restförda skatter är nettot av restförda och av indrivna skatter. Bland övriga skatter redovisas omprövningar av Skatte- verkets tidigare fattade beskattningsbeslut samt diverse inkomster som exempelvis Insätt- ningsgaranti- och stabilitetsfondsavgifter, Av- gifter till Kärnavfallsfonden m.fl. Tillsammans uppgick restförda och övriga skatter till 2014. Restförda skatter är högre än beräknat medan övriga skatter är högre än väntat. Periodiseringarna består av uppbörds- och betal- ningsförskjutningar. Uppbördsförskjutningar visar skillnaden mellan inkomsterna i den lö- pande redovisningen och den periodiserade in- täkten. Betalningsförskjutningarna består av skillnaden mellan in- och utbetalningar på samt- liga skattekonton och debiterade skatter. Periodiseringarna väntas 2014 ha uppgått till -17,, vilket är lägre än väntat. Uppbördsförskjut- ningarna beräknas ha blivit lägre än beräknat medan betalningsförskjut- ningarna beräknas blivit lägre än beräknat i statens budget . Skattelagstiftningen ger skattebetalarna möjlig- heter att i vissa fall skjuta upp beskattningen av olika typer av inkomster. Fysiska personer har t.ex. möjligheter att skjuta upp beskattningen av en kapitalvinst som uppkommer vid avyttring av en privatbostad. De stora beloppen för upp- skjuten beskattning för fysiska personer avser emellertid pensionerna, eftersom de beskattas när pensionen faller ut och inte när pensionsrät- terna tjänas in. Det gäller både det egna privata pensionssparandet, och framför allt avtalspens- ionerna. Även företag har möjligheter att skjuta upp beskattningen av inkomster. De kan t.ex. sätta av delar av sin vinst i periodiseringsfonder. Dess- utom kan företag göra skattemässiga avskriv- ningar som är större än den beräknade ekono- miska värdeminskningen (överavskrivningar). De fordringar som är kopplade till olika for- mer av uppskjuten beskattning skulle egentligen påverka redovisningen av den offentliga sektorns nettoförmögenhet. Anledningen till att detta inte görs är att det inte finns någon samlad redo- visning av den uppskjutna beskattningen. Det gäller framför allt avtalspensionerna. Ytterligare ett skäl att inte redovisa skattefordringar är att det är mycket svårt att beräkna den fordran som den offentliga sektorn har. Även om det för ett visst år t.ex. finns uppgift om företagens avsatta medel till periodiseringsfonder vet man inte i vilken utsträckning dessa återföringar kommer att påverka skatteintäkterna. Om återföringen sker som företagen har förluster bidrar inte återföringen till ytterligare skatteintäkter. Man måste dessutom nuvärdesberäkna skatte- fordran vilket gör skattningen än mer osäker. Övriga inkomster omfattar inkomsttyperna Inkomster av statens verksamhet, Inkomster av försåld egendom, Återbetalning av lån, Kalkyl- mässiga inkomster och Bidrag m.m. från EU. Dessutom ingår inkomsttyperna Avräkningar i anslutning till skattesystemet och Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto. Det totala utfallet för övriga inkomster uppgick till -och var därmed lägre än vad som beräknades i statens budget . Övriga inkomster blev lägre jämfört med föregående år. Tabell 2.10 Övriga inkomster, sammanfattning Inkomster av statens verksamhet Inom inkomsttypen redovisas bl.a. rörelse- överskott från statliga affärsverk och samt överskott av statens fastighetsförvaltning. Dessutom redovisas ränteinkomster, aktie- utdelningar från bolag med statligt ägande, offentligrättsliga avgifter, försäljningsinkomster, böter och övriga inkomster av statens verksam- het. Tabell 2.11 Inkomster av statens verksamhet, översikt Inkomsterna inom inkomsttypen uppgick till , vilket är (8,) lägre än beräknat i statens budget . Skillnaden jämfört med budgeten beror främst på att inkomsterna av (30,) lägre än beräknat. av statens verksamhet blev (13,) Lägre rörelseöverskott än beräknat från Rörelseöverskotten uppgick till , vilket är (0,) lägre än beräknat. levererade ett lägre överskott än beräknat, men det kompense- ras av att det inlevererade överskottet av statligt stöd till exportkredit blev högre än beräknat. redovisade under föregående år i resultat efter finansiella poster, vilket är en försämring med jämfört med året innan. Av affärsverkens utdelningspolicy framgår att av resultatet ska utdelas till staten. Detta innebär att affärsverken levererade i utdelning till staten under (14,) högre (10,) lägre än 2013. Aktiebolaget ska redovisa resultatet av den stats- Överskottet redo- visas på inkomsttitel. Överskottet uppgick till , vilket var mer än vad som beräknats i statens budget . Överskottet är (98,) högre än föregående år. inlevererade överskott uppgick till , vilket var (8,) lägre än beräknat. Över- skottet är av genom- snittliga resultat , före bokslutsdispositioner m.m. redovisade ett negativt resultat på . Det inlevererade överskottet 2014 var (51,) lägre än föregående år. Högre överskott av statens fastighetsförvaltning kronor (4,) beräknat och (6,) högre än föregående år. Överskottet från var . Överskottet består dels av en definitiv inleverans av avkastningskrav på , dels av en prelimi- när inleverans av avkastningskrav på . levererade ett överskott på . Även detta består av dels en definitiv inleverans av avkastningskrav på , dels en preliminär inleverans av avkastningskrav på . Lägre räntor på studielån på grund av ny kreditmodell Ränteinkomster uppgick till , vilket är (55,6 pro- cent) högre än beräknat och (65,) lägre än föregående år. på studielån uppgick till 37 miljoner är (15,9 pro- cent) lägre än beräknat i statens budget och kronor (99,) lägre än Anledningen var att CSN införde en kreditmodell 2014, i enlighet med budgetlagens bestämmelser. Kreditmodellen innebär bland annat att ränte- inkomster inte längre redovisas mot inkomsttitel utan istället används för att finansiera ränte- kostnader av CSN:s lån i . kronor (58,) högre än beräknat och (13,) lägre än föregående år. Räntor på skattekonto sorterar under övriga ränteinkomster och utgör av utfallet för dessa inkomster. Inkomster av statens aktier lägre än beräknat Inkomsttiteln av statens aktier består av utdelning från statligt ägda bolag. Den utbetalade utdelningen baseras på bolagens resultat från föregående år. Inkomster av statens aktier uppgick till , vilket är (30,) lägre än beräknat i statens budget och (39,) lägre än föregående år. Tabell 2.14 Aktieutdelning och 2014 Utdelningen från uppgick till , vilket är (1,) högre än 2013. Bolaget redovisade 2013 ett resultat på , vilket är högre än 2012. () har en utdelningspolicy som innebär att utdelning till ägaren långsiktigt ska vara av resultatet efter skatt. Utdelningen ska anpassas till en genomsnittlig resultatnivå över en konjunkturcykel. resultat efter skatt uppgick till , vilket är (31,) lägre än resultat. Utdelningen från uppgick till sammanlagt 2014, vilket är lägre än 2013. Staten avyttrade sitt aktieinnehav i . På grund av detta minskade aktieutdelningarna med . Utdelningen från uppgick till 4 844 miljoner, vilket är högre än 2013. Resultatet uppgick till , vilket är (38,) högre än 2012. gjorde stora avskrivningar som medförde ett negativt resultat för året och att bolaget inte beslutade om några utdelningar . Utdelningen var 6 774 mil- joner kronor 2013. beslutade om en utdelning med . Beloppet betalades inte ut men förväntas betalas ut . gjorde två bolag extra utdelningar till staten, vilka betraktas som engångsvisa inkomster. Det gällde som avyttrade huvuddelen av sitt stationsnät () och (). delade även ut i ordinarie utdelning och Vasallen delade ut i ordinarie utdelning . Lägre inkomster från offentligrättsliga avgifter än 2013 Inkomsterna från offentligrättsliga avgifter var , vilket är (1,) högre än beräknat i statens budget . Inkomsterna från offentligrättsliga avgifter är dock () lägre än 2013. Skillnaden mot 2013 förklaras främst av lägre finansieringsavgifter från arbetslöshets- kassor och lägre avgifter vid Kronofogde- myndigheten. Finansieringsavgiften från arbetslöshetskassor uppgick till , vilket är (51,) lägre än 2013. Detta beror på att arbetslöshetsavgiften avskaffades . Avgifterna vid upp- gick till , vilket är 209 mil- joner kronor (12,) lägre än 2013. Skill- naden beror huvudsakligen på att Kronofogde- myndigheten ändrade principerna för redovisning av avgifter mot inkomsttiteln när det gäller grundavgifter i allmänna mål. förändrade principerna resulterade i en över- gångseffekt på ca . Högre inkomster av felparkeringsavgifter Statens försäljningsinkomster uppgick till , vilket är (13,) högre än beräknat och (15,) högre än föregående år. I inkomstgruppen försäljningsinkomster ingår även felparkeringsavgifter. Dessa förklarar huvuddelen av ökningen i inkomstgruppens utfall. Lägre inkomster från sanktionsavgifter kronor, vilket är kronor (7,) lägre än beräknat i statens budget och (17,) lägre än föregående år. Skillnaden i förhållande till statens budget samt utfallet berodde till största delen på inkomsttiteln för bötes- medel. Inlevererade medel uppgick till 910 mil- (10,) budget och (11,) mindre än föregående år. Införandet av kreditmodell för studielånen försvårar jämförelsen mellan åren De övriga inkomsterna av statens verksamhet uppgick till , vilket är (9,) högre än beräknat i statens budget och högre än 2013. Den enskilt största händelsen var en engångsinbetalning på från CSN med anledning av att de införde en kreditmodell för studielån , i enlighet med budgetlagens bestämmelser. Kreditmodellen innebär bland annat att kapitali- serad ränta lånefinansieras. En engångseffekt uppstod eftersom CSN tog upp lån i för ackumulerad kapitaliserad ränta. Den ökade upplåningen motsvarades av en engångsinbetalning på inkomsttitel, vilket innebar att budgetsaldot inte påverkades. gjorde Kronofogden en utmätning av ett tullärende som resulterade i att betalades in på inkomst- titeln. betalade även in för återbetal- ning av bidrag från tidigare projekt, där det ursprungliga uppdraget inte längre fanns kvar att redovisa emot. Inkomster från försäljning av egendom Under denna inkomsttyp redovisas bland annat inkomster av försålda byggnader och maskiner, mark och annan egendom som exempelvis gruv- egendom och aktier. Tabell 2.15 Inkomster av försåld egendom Låga inkomster av försåld egendom Inkomsterna av försåld egendom uppgick till , vilket är lägre än beräknat i statens budget och lägre än 2013. Det beräknade beloppet utgör en beräkningsteknisk schablon på . Skillnaden mellan åren beror huvudsakligen på att staten sålde aktier i (19,) och (0,).