prop · H3031d2 · 2015-09-21 00:00:00 — Nära hälften av länsstyrelsernas förvaltningskostnader finansieras i stället via tillfälliga medel som fördelas via sakanslag. Denna utveckling innebär betydande utmaningar för länsstyrelserna att bedriva en effektiv, ändamålsenlig och kostnadseffektiv verksamhet. Länsstyrelserna tvingas t.ex. visstidsanställa personal vilket medför bristande kontinuitet, sämre planeringsförutsättningar och effekti- vitetsförluster. Regeringen avser därför att fortsätta arbetet med att se över och renodla länsstyrelsernas finansiering. Effektivare länsstyrelser genom samordning Regeringen anser att det är viktigt att läns- styrelserna, genom olika gemensamma utveck- lingsprojekt, arbetar med att hitta olika former av samverkan och samordning inom sina verk- samheter. Det gäller såväl kärnverksamhet som stödjande verksamheter. Enligt regeringen är det väsentligt med ett fortsatt utvecklingsarbete avseende gemen- samma stödfunktioner och arbetssätt. Regeringen anser det angeläget att det goda arbete med jämställdhetsintegrering som bedrivs vid länsstyrelserna fortsätter. Enligt regeringens bedömning erbjuder länsstyrelserna ett bety- delsefullt stöd till berörda aktörers arbete med jämställdhet. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Tabell 8.9 Anslagsutveckling 5:1 Länsstyrelserna m.m. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 2 562 130 tkr prisnivå. 3Motsvarar 2 557 627 tkr prisnivå. 4Motsvarar 2 557 638 tkr prisnivå. Anslaget får användas för de 21 länsstyrelsernas förvaltningsutgifter samt för ersättningar till samverkansorgan och landsting för de uppgifter som dessa övertagit från länsstyrelserna enligt lagen (2002:34) om samverkansorgan i länen och lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar i vissa län. Anslaget får användas för regeringens behov av vissa mindre utvecklingsinsatser och visst europeiskt samarbete. Anslaget får även användas för utgifter för den svenska offentliga medfinansieringen av tekniskt stöd i de territoriella programmen Nord, , och samt delfinansiering av förvaltnings- organisationen för Laponiatjuottjudus enligt laponiaförordningen (2011:840). Anslaget beräknas finansiera cirka hälften av länsstyrelsernas förvaltningsutgifter. Resterande del finansieras av avgifter och bidrag, främst genom olika sakanslag. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 8.10 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Källa: Länsstyrelsernas budgetunderlag 2016–2018 och länsstyrelsernas årsredovisningar 2014. De avgifter som får disponeras utgörs bl.a. av avgifter inom djur- och lantbruksområdet, av- gifter för utbildningar inom om- råde samt registreringsavgifter för jaktområden. Tabell 8.11 Inkomsttitlar 2014 Övriga inkomster av statens verksamhet Övriga inkomster mot inkomsttitel Källa: Länsstyrelsernas budgetunderlag 2016–2018. Sammanlagt redovisades inkomster på 14 inkomsttitlar. I tabell 8.11 redovisas de volymmässigt största inkomsttitlarna. Källa: Länsstyrelsernas budgetunderlag 2016–2018 och länsstyrelsernas årsredovisningar 2014. Uppdragsverksamhet avser till största delen resurssamordning med anledning av den läns- styrelsegemensamma it-enhet som är placerad i . Regeringen anser att miljöarbetet är viktigt och tillför anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. för att stärka länsstyrelsernas arbete med bl.a. skydd av värdefull natur, miljötillsyn och det strategiska miljöarbetet för att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen. Länsstyrelsernas arbete med mottagande och bosättning av nyanlända Länsstyrelserna har en viktig roll i mottagandet av nyanlända och i bosättningsarbetet. Anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. tillförs för att förstärka länsstyrelsernas insatser inom området. Information om service och betaltjänster på landsbygden Anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m tillförs för in- formationsinsatser för att stödja och utveckla service på landsbygden där arbetet med betal- tjänster är en viktig del. Regeringen avser att lägga fram förslag om ändringar i (2010:900) som innebär att länsstyrelserna inte längre ska svara för prövningar av överklagade kommunala beslut avseende detaljplaner och områdesbestämmelser. Ändringarna beräknas träda i kraft . Till följd av detta minskas anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. med 2016 och . Mängden ärenden vid Kampsportsdelegationen har ökat. För att upprätthålla en god hantering av dessa föreslås anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. tillföras . Finansiering sker från anslaget 13:1 Stöd till idrotten under utg.omr. 17 Kultur, medier och trossamfund. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Tabell 8.13 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 5:1 Länsstyrelserna m.m. Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Regeringen föreslår att 2 anvisas under anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till 2 , 2 respektive 2 . P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 9 Demokratipolitik och mänskliga rättigheter Politikområdet omfattar , Justitiekanslerns och Datainspektionens verk- samhet. Politikområdet omfattar också inom demokratipolitiken arbetet för ett högt och mer jämlikt valdeltagande, ett breddat och jämlikt deltagande i de folkvalda församlingarna, stärkta möjligheter till inflytande, insyn och delaktighet mellan valen, en ökad demokratisk medvetenhet samt att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Politikområdet omfattar därutöver samordning och utveckling av frågor om mänsk- liga rättigheter på nationell nivå, liksom statligt stöd till politiska partier och utgifter för till- delningen av (). –2018 beräknas anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati tillföras medel för att finansiera regeringens arbete med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Eftersom inga val hålls minskar anslaget jämfört med då omval hölls i kommun och anslaget därmed tillfördes medel för detta ändamål. Tabell 9.1 Utgiftsutveckling inom Demokratipolitik och mänskliga rättigheter Demokratipolitik och mänskliga rättigheter 6:1 Allmänna val och demokrati 6:6 Stöd till politiska partier Summa Demokratipolitik och mänskliga rättigheter 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Regeringens förslag: Målet för demokrati- politiken är en levande demokrati där individens möjligheter till inflytande förstärks. Skälen för regeringens förslag: Det nuvarande målet för demokratipolitiken är en levande demokrati där individens möjligheter till inflytande förstärks och de mänskliga rättig- heterna respekteras (prop. 2008/09:1, utg.omr. 1, bet. 2008/09:KU1, rskr. 2008/09:83). Rege- ringen föreslår att ett särskilt mål formuleras för politiken för de mänskliga rättigheterna och att målet för demokratipolitiken därmed är ”en levande demokrati där individens möjligheter till inflytande förstärks”. Målet och resultatredo- visningen för de mänskliga rättigheterna behand- las i avsnitt 9.12. För det fortsatta arbetet med att förverkliga målet för demokratipolitiken angavs i skrivelsen En politik för en levande demokrati (skr. 2013/14:61) fem inriktningar, vilka alltjämt är giltiga: –ett högt och mer jämlikt valdeltagande, –ett breddat och jämlikt deltagande i de folkvalda församlingarna, –stärkta möjligheter till inflytande, insyn och delaktighet mellan valen, –en ökad demokratisk medvetenhet, och –att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Det finns ett ömsesidigt beroende mellan individens möjligheter till inflytande och respek- ten för de mänskliga rättigheterna. Respekten för dessa grundläggande fri- och rättigheter är en förutsättning för att individen ska kunna uttrycka sin åsikt, bilda opinion och utkräva ansvar. stärks och förankras de mänsk- liga rättigheterna i ett samhälle med ett brett deltagande och ett aktivt samhällsengagemang. 9.4Samlad bedömning av resultaten för demokratipolitiken I arbetet för att uppnå målet om en levande demokrati har ett stort antal åtgärder genom- förts. Åtgärderna redovisas under respektive inriktning och följs upp utifrån nedan angivna bedömningsgrunder. Den samlade bedömningen för avsnittet är att det arbete som har lagts ner inom respektive inriktning har bidragit till att demokratin är levande och att individens möjligheter till inflytande förstärkts. 9.5Resultatredovisning för ett högt och mer jämlikt valdeltagande I detta avsnitt redovisas resultatet av de åtgärder som syftar till att uppnå ett högt och mer jämlikt valdeltagande (skr. 2013/14:61) samt det arbete som bedrivits av . 9.5.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Arbetet med ett högt och mer jämlikt val- deltagande bedöms utifrån: –analyser av utvecklingen av val- deltagande vilket inbegriper ett jämlikt del- tagande mellan kvinnor och män. I arbetet för ett högt och mer jämlikt val- deltagande har flera åtgärder genomförts, där- ibland lagstiftning, informationsinsatser och projektstöd. Utgångspunkten i arbetet har bl.a. varit att öka medvetenheten om rösträttens betydelse och förbättra tillgängligheten för väljarna. Väljargrupper där valdeltagandet har varit lågt i tidigare val, såsom unga och utrikes födda, har varit prioriterade målgrupper för satsningarna års val. I detta avsnitt redovisas det arbete som ett antal myndigheter haft i uppdrag att genomföra för att stimulera ett ökat valdeltagande i samband med Europa- parlamentsvalet och de nationella allmänna valen 2014. I samband med det svenska Europaparla- mentsvalet och de nationella allmänna valen 2014 har () getts i upp- drag att genomföra två studier om val- deltagandet. Resultaten från studierna redovisas i detta avsnitt. arbete har huvud- sakligen varit inriktat på att förbereda, genom- föra och följa upp de val som genomförts . Myndigheten har också arbetat med kom- munala folkomröstningar, förberedelser för extra val och omval, medborgarinitiativ inom EU samt myndighetens utvecklingsarbete och för- valtning. Inom ramen för arbetet med val till Europa- parlamentet samt med de allmänna nationella valen har mycket arbete lagts ned på arbete med upphandlingar och avrop, utbildningsmaterial för valadministrationen, it-stöd, information till allmänheten liksom det ökade antalet utlands- röster som myndigheten fått ta emot. Val- myndigheten mottog t.ex. 35 600 röster från utlandsmyndigheterna i de nationella allmänna valen 2014, en ökning jämfört med valen 2010. Vidare mottog myndigheten 15 000 samtal från allmänheten, partier och valadministrationen utöver de samtal som gick till det upprättade callcentret, samt besvarade nästan 7 000 frågor om val som inkom till myndighetens e-postbrevlåda. har tolv kommunala folk- omröstningar genomförts, vilket är en för- dubbling jämfört med . Myndigheten har utfärdat tre intyg om stödförklaringar gällande medborgarinitiativ inom EU. Omval till kommunfullmäktige i beslutade den 17 decem- ber 2014 att omval skulle hållas till kommun- fullmäktige i . fann att det i samband med den preliminära röst- räkningen i en vallokal i inte hade gått till på det sätt som föreskrivs i vallagen. bedömde att felet hade inverkat på valutgången och förordade därför att omval skulle hållas. beslutade i samråd med i att omvalet skulle hållas . I enlighet med förordningen (2015:137) om statsbidrag för kommunernas medverkan vid omval fastställde och betalade ut statsbidrag till de kommuner som medverkade vid omval. Förtids- röstning anordnades i 16 kommuner utanför den P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 kommun där omvalet genomfördes. De kom- muner utanför omvalsområdet som anordnade förtidsröstning ska återbetala medel som inte har använts. Valdeltagandet vid omvalet till kommun- fullmäktige i uppgick till , vilket kan jämföras vid val. fick Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) i uppdrag att genomföra skolval i samband med Europaparlamentsvalet och de nationella all- männa valen 2014 (dnr Ju2013/08507/D). Skol- val ger möjlighet till en konkret upplevelse av röstningsförfarandet och också ett tillfälle för skolorna att diskutera frågor om det demo- kratiska systemet och demokratins principer. var första gången skolval samordnades nationellt inför ett Europaparlamentsval och dessutom första gången det skedde två skolval under . Uppdraget redovisades (dnr Ku2015/01297/D). I utförandet av uppdraget valde MUCF att samarbeta med organisationer från det civila samhället. Elevkårer, elevråd – samt Europeiska ungdomsparlamentet tilldelades medel av MUCF för att utföra arbete med skolvalets administration, spridning och stöd till arrangörer på skolor. elevråd – och föreningen tilldela- des medel för att ta fram och sprida två rollspel om demokrati som kan användas i samband med skolval. och var samrådande myndigheter i genomförandet av uppdraget. MUCF har tagit fram två olika stödmaterial till lärare som har spridits under skolvals- perioden, Prata politik och Valår i klassrummet. Dessa syftade mer specifikt till att göra det enklare för skolor att öppna upp för diskussioner med politiska partier. Redovis- ningen visar att materialen har fungerat som ett viktigt stöd i undervisningen. Den pågående utredningen om politisk information i skolan analyserar de bestämmelser som reglerar hur skolor ska förhålla sig när det gäller att bjuda in politiska partier till skolan (dir. 2014:117, dir. 2015:55). Uppdraget ska redovisas . P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Skolval har haft så många anmälda skolor eller omfattat så många elever som de som genomfördes inför riksdagsvalet . Totalt 1 796 skolor deltog och 555 000 elever hade möjlighet att delta i skolval inför riksdagsvalet. Det totala antalet godkända in- rapporterade skolor ökade med 18 procent- enheter jämfört med skolval 2010. av de elever som hade möjlighet röstade i valet, vilket var en marginell ökning jämfört med (). I skolval inför Europaparlaments- valet deltog totalt 273 skolor och 115 000 elever hade möjlighet att delta. MUCF ansvarade för den webbplats där resultaten för skolval presenterades. Preliminära skolvalsresultat publicerades som det svenska Europaparlamentsvalet respektive riks- dagsvalet hölls. Webbstatistiken för resultatsidan visar att på valdagarna och besöktes sidan av 900 respektive 7 000 unika besökare. som skolval har omfattat så många elever som 2014 visar utvärderingen att skolval inte ger alla elever lika förutsättningar att delta i dessa. Grundskolor i socialt utsatta områden har inte deltagit i nämnvärt högre grad i skolval inför riksdagsvalet än riksdagsvalet och har inte deltagit alls i skolval inför Europaparlamentsvalet. På gymnasieskolor verkar elevsammansättningen ha betydelse för om skolval arrangeras på skolan. Skolor med högre andel elever på yrkesprogram i gymnasieskolan deltar i lägre utsträckning i skolval än de med lägre andel elever på dessa program. Regeringen bedömer dock sammantaget att skolval 2014 var en lyckad satsning som nådde många elever till en relativt låg kostnad. Stöd till organisationer och kommuner Totalt 242 organisationer sökte stöd för att genomföra projekt. MUCF beviljade medel till 22 projekt och organisationer, varav 5 kom- munala aktörer och 17 organisationer från det civila samhället. Projekten har haft varierande aktiviteter såsom debattkvällar, mobila valstugor, valutbildningar, studiecirklar, heminformations- träffar, dörrknackning, val-tävlingar och demokratiguider på olika språk. Demokrati- guiderna har använts för att beskriva och förklara de administrativa rutinerna kring valen. En stor del av verksamheten har inneburit att sprida saklig och opartisk information om hur den representativa demokratin fungerar utifrån befintliga dokument från eller i . Närmare hälften av projekten arbetade med s.k. demokratiambassadörer och totalt 584 demokratiambassadörer utbildades. Enligt redo- visningen fyllde valambassadörerna en särskilt viktig funktion i områden med hög arbetslöshet och en stor andel utrikes födda. Genom att etablera personliga kontakter med invånarna i dessa områden möjliggjordes en dialog kring centrala frågor om valens genomförande och de demokratiska processerna. Regeringen bedömer att det stora antalet ansökningar tyder på en av MUCF väl genom- förd utlysningskampanj. Det stora antalet ansökningar vittnade dessutom om att det finns ett stort intresse bland det civila samhällets organisationer och kommuner för att förstärka demokratin. Regeringen anser att insatsen givit goda förutsättningar för olika gräsrotsinitiativ att sprida information om valen och att aktivt verka för att öka intresset för demokratifrågor års val. Särskilda medel till politiska partier för informationsinsatser års allmänna val fick MUCF i uppdrag att fördela stöd till organisationer inom det civila samhället och till kommuner som bedrev verk- samhet i syfte att öka valdeltagandet i Europa- parlamentsvalet och de nationella allmänna valen 2014 (dnr Ju2013/08507/D). Verksamheten skulle inriktas på unga och utrikes födda och genomföras i områden med lågt valdeltagande i tidigare allmänna val. Uppdraget redovisades (dnr Ku2015/01466/D). Inför Europaparlamentsvalet och de nationella allmänna valen 2014 fördelades till riksdagspartierna och partierna representerade i (dnr Ju2013/08507/D). Medlen var avsedda för infor- mationsinsatser främst riktade till grupper där valdeltagandet traditionellt sett är lägre än bland röstberättigade i övrigt. Mittuniversitet har haft i uppdrag att följa upp och utvärdera satsningen (dnr Ju2014/00588/D). Uppdraget redovisades (dnr Ku2015/01983/D). Jämfört med de närmast föregående valen har villkoren för de särskilda medlen 2014 tydlig- gjorts både med avseende på inriktning och på redovisning. satsning fanns en klar definition av vilka målgrupper som medlen var avsedda för. Utvärderingen visar att avgräns- ningen till specifika målgrupper som uppvisar ett generellt lägre valdeltagande, såsom unga och utrikes födda, har gjort det lättare för partierna att beskriva hur medlen har använts och enklare att skilja dessa medel från andra kampanj- resurser. förelåg också en redovisningsplikt. Samtliga partier har redovisat hur medlen använts. Utvärderingen visar att för partier med begränsade ekonomiska resurser innebär medlen en avsevärd förstärkning av kampanjkassan, vilket möjliggör insatser som andra partier ser som självklara och som finansieras genom andra inkomstkällor. För resursstarka partier innebär de särskilda medlen att kvaliteten på insatserna kan förbättras. Flera partier har försökt nå unga väljare genom sina ungdomsförbund som har stöttats ekonomiskt för att genomföra bl.a. riktade utskick till förstagångsväljare, annonser och aktiviteter i sociala medier och på webben samt för skolbesök och debatter. Vad gäller insatser för att höja valdeltagandet bland utrikes födda har flertalet partier gjort översättningar av såväl tryckt valmaterial som valmaterial på webbplatsen och filmer, men också riktade annonser. Regeringen bedömer att satsningen har bi- dragit till partiernas möjlighet att nå ut till olika väljargrupper med partipolitisk valinformation och därmed gjort insatserna för dessa mål- grupper med traditionellt lågt valdeltagande mer ambitiösa och mer allsidiga än vad som annars hade blivit fallet. Valinformationsinsatser – stöd till trossamfund fick stöd till trossamfund (SST) i uppdrag att stimulera trossamfundens arbete med informationsinsatser inför Europaparlamentsvalet och de nationella allmänna valen 2014 (dnr Ju2013/08507/D). Uppdraget innebar att informera om rösträttens P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 betydelse och det praktiska röstningsförfarandet. Verksamheten skulle inriktas på grupper med lågt valdeltagande i tidigare val. Uppdraget redovisades (dnr Ku2015/01299/D). I genomförandet av informationsinsatserna samarbetade SST med Ekumeniska inför Europaparlamentsvalet och med stats- berättigade trossamfund och Fonden för mänsk- liga rättigheter inför de nationella allmänna valen. Inför valet arrangerades fem semina- rier i , , , och . Lokala representanter från trossam- funden och andra organisationer medverkade som paneldeltagare i seminariesamtal om demo- kratiskt deltagande och representation. Inför valet hölls fem workshops i SST:s regi med trossamfund och församlingar som värdar för arrangemanget i deras egna lokaler. SST har därtill spridit metodmaterial om och det demokratiska syste- met till trossamfund och församlingar över hela landet. Under uppdragets genomförande har SST också tagit del av självständiga initiativ från församlingar med syfte att öka valdeltagandet. SST har varit behjälpliga med bl.a. informations- material till de lokala satsningarna. Regeringen bedömer att SST har genomfört uppdraget ändamålsenligt. SST har engagerat och stimulerat trossamfunden i arbetet med informa- tionsinsatser inför såväl Europaparlamentvalet som de nationella allmänna valen. Webbplats med lättläst valinformation beviljades nyhetsinformation och litteratur medel för att driva webbplatsen ”Alla väljare”, , med lättläst valinformation i samband med Europaparlamentsvalet och de nationella allmänna valen 2014 (dnr Ju2013/08323/D). Bidragets användning redo- visades (dnr Ku2015/00061/D). Webbplatsen var välbesökt och uppskattad av sina läsare. april–september hade den 179 700 besök. På valnatten hade den 2 500 besök. Sammanlagt publicerades 550 artiklar på webbplatsen. För att öka möjligheten för personer med lässvårigheter att tillgodogöra sig information och ta del av den politiska debatten under P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 mellanvalsperioden ansåg regeringen att det är viktigt att fortsätta detta arbete. fick Myndigheten för tillgängliga medier därför i uppdrag att fortsätta driva webbplatsen ”Alla väljare” med lättläst nyhetsinformation (dnr Ju2014/06942/D). Webbplatsen riktar sig särskilt till väljargrupper med traditionellt lägre valdeltagande än övriga röstberättigade såsom unga, utrikes födda och personer med funktionsnedsättningar. Upp- draget ska redovisas till () . Dessa områden är att förbättra lokalernas grundläggande tillgäng- lighet, öka kunskapen om tillgänglighet, upprätta enhetliga riktlinjer och standarder, förbättra val- sedlarnas utformning, utreda tekniska hjälp- medel för att förenkla röstningsförfarandet samt öka tillgängligheten hos informationen från myndigheter, kommuner och partier. Regeringen bedömer att studien bidragit till värdefull kunskap om behovet av ytterligare åtgärder för att underlätta deltagande i allmänna val för personer med funktionsnedsättning. Studie av tillgängligheten till Studie av valdeltagandet i Europaparlamentsvalet och de nationella allmänna valen 2014 fick Myndigheten för delaktighet (MFD) i uppdrag att genomföra en studie av tillgängligheten till vallokaler och röstnings- lokaler för förtidsröstning under Europaparla- mentsvalet och de nationella allmänna valen 2014 (dnr Ju2014/00587/D). Uppdraget redovisades (dnr Ku2015/01238/D). trädde en ändring i vallagen i kraft som innebär att kommuner kan söka dispens för att använda val- och röstnings- lokaler som har brister i tillgängligheten (prop. 2013/14:37, bet. 2013/14:KU9, rskr. 2013/14:124). Studien visar att det fanns brister kvar i tillgängligheten, trots vallagsändringen. Lagändringen har inte fått effekten att alla val- och röstningslokaler var tillgängliga men den har inneburit att de lokaler som sökte och fick dispens 2010 inte längre fått dispens utan fått anpassas eller bytas ut till lokaler med bättre tillgänglighet. I studien konstateras att lag- ändringen är mycket viktig eftersom den innebär en tydlig signal om att tillgänglighet är priori- terat.