prop · H203100 · 2015-04-15 00:00:00 — Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1I utfallet har anslag fördelats till de utgiftsområden de tillhör i statens budget . 2Enligt finansutskottets sammanställning (bet. 2014/15:FiU10). 3Enligt förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2014/15:99). Där 0,0 anges har förslag till ändringsbudget lämnats, men beloppet för utgiftsområdet totalt uppgår till . 4Anvisat på statens budget enligt beslut för Statens budget (bet. 2014/15:FiU1, rskr. 2014/15:29).samt förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2014/15:99). Källa: Egna beräkningar. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitets- ursprungligt anvisade medel på statens budget På grund av mindre prognosrevideringar för ett stort antal anslag bedöms utgifterna under ut- För vissa utgiftsområden skiljer sig de aktuella giftsområdet sammantaget bli ca 1 miljard kro- utgiftsprognoserna väsentligt från de medel som nor lägre än ursprungligt anvisade medel i sta- ursprungligen anvisade i den beslutade Nedan redogörs för de vik- tigaste orsakerna till dessa avvikelser. Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisbered- lägre än ursprungligt anvi- sade medel i statens budget. Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli ringen till detta är att anslagskrediten för ansla- lägre än ursprungligt anvi- get Utveckling av statens transportinfrastruktur sade medel i statens budget. Detta beror dels på utnyttjades , vilket har medfört en nedrevi- att utgifterna för flertalet anslag beräknas bli dering av prognosen . något lägre än vad som bedömdes i budgeten, kostnader och svårigheter att påbörja vissa pro- dels på att regeringen har beslutat om en utgifts- jekt i den takt som tidigare förutsatts innebär begränsning på anslaget Försvarsmaktens insatser nedrevideringar av utgifterna. internationellt som uppgår till 900 miljoner kro- Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli lägre än ursprungligt an- Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli visade medel, vilket främst beror på att EU- högre än ursprungligt anvi- kommissionens godkännande av Landsbygds- sade medel, vilket främst förklaras av föreslagna programmet –2020 är kraftigt försenat. utgiftsförändringar i propositionen Våränd- Förseningen innebär att utbetalningarna för ringsbudget , som bl.a. innehåller ök- 2015 kommer att bli förskjutna. ningar av anslaget Bidrag för läkemedels- förmånerna, anslaget Bidrag till folkhälsa och Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. sjukvård och anslaget Stimulansbidrag och åtgär- Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli der inom äldrepolitiken. högre än ursprungligt an- Ökningen av utgifterna för stats- Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom skuldsräntorna 2015 förklaras huvudsakligen av kronans försvagning i förhållande till de valutor Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli som den svenska statsskulden är exponerad mot. högre än ursprungligt anvi- Särskilt förstärkningen av den schweiziska fran- sade medel i statens budget. Detta beror i hu- cen har inneburit ökade vudsak på att inflödet av nya sjukfall bedöms öka mer än vad som antogs i den beslutade budgeten , men även på att sjukfallen blir längre. Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli , vilket var högre än vad som antogs i lägre 2015 än ursprungligt den beslutade budgeten . anvisade medel i statens budget. utgifterna under utgiftsområdet eftersom sjuk- främst på att ett antal ändringsbudgetar besluta- fall som inleddes löper in på Jämfört med den beslutade budgeten för gällde bl.a. en tidigare revidering av medlemssta- 2015 har antagandena om ökningstakten för nya ternas BNI- och mervärdesskattebaser, som innebar minskade inbetalningar för del. Då de minskade inbetalningarna inte hann utfö- ras har inbetalningarna i stället mins- kat med motsvarande belopp 2015 om närmare Utöver detta väntas de revi- P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 derade BNI- och mervärdesskattebaserna inne- bära ändringsbudgetar med förslag om att inbetalningar minskar ytterligare. I statens budget var den beräknade förbrukningen av anslagsbehållningar inte för- delad per utgiftsområde, utan redovisades under posten Minskning av anslagsbehållningar. De totala utgifterna redovisades i statens budget som summan av utgiftsramarna och beräknings- posten Minskning av anslagsbehållningar. Denna post uppgick i budgeten till -4,6 miljarder kro- nor, vilket innebar en minskning av statens utgif- ter med motsvarande belopp. Anslags- behållningarna förväntades således öka. I den aktuella prognosen ingår emel- lertid förändringen av anslagsbehållningar under respektive utgiftsområde. Förändringen av an- slagsbehållningarna 2015 kan därför beräknas som skillnaden mellan prognostiserat utfall och anvisade medel, med hänsyn tagen till förslag till ändringar i statens budget, indragningar av an- slagsmedel och medgivna överskridanden (se tabell 7.11). Tabell 7.11 Beräknad förändring av anslagsbehållningar 2015 Ramanslag (från samtliga belopp har utgiftsområde 26 Stats- skuldsräntor m.m. exkluderats) Anvisat på ursprunglig budget2 Anvisat på ändringsbudget för 20153 Beräknad förändring av anslagsbehållningar Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med su m- man. 1Enligt Årsredovisning för staten 2014 (skr. 2014/15:101). 2Enligt finansutskottets sammanställning (bet. 2014/15:FiU10) 3Enligt förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2014/15:99). Källa: Egna beräkningar. Utfallet för statens budget 2014 visar att an- kronor /15. skuldsräntor, och i propositionen Vårändrings- budget föreslås anslagsökningar om De beräknade indragningarna av anslagsmedel bedöms uppgå till . Anslagsbehållningarna /16 beräknas därmed uppgå till (exklusive statsskuldsräntor), vilket innebär en ökning med /15. 7.4Översyn av utgifter som redovisas på inkomstsidan av statens budget I budgetpropositionen informerade regeringen om att den skulle genomföra en över- syn av de stöd som redovisas på budgetens in- komstsida under inkomsttypen 8000 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto. Översynen har aktualiserats av ett nytt regelverk för nationalräkenskaperna som infördes i sep- tember 2014 (ENS 2010). Det innebär att vissa stöd i nationalräkenskaperna har omdefinierats från att utgöra en del av statens skatteinkomster till en del av statens utgifter. I 3 kap. 5 § budget- lagen (2011:203) anges att utgifter inte ska bud- geteras och redovisas mot inkomsttitlar. Den nya redovisningsstandarden för nationalräken- skaperna, samt det faktum att regeringen före- slog och beslutade om ett nytt stödsy- stem för ersättning för höga sjuklönekostnader, innebär att det i statens budget finns fyra stöd som inte följer budgetlagens krav. välkomnade översynen och regeringens ambition att leva upp till budget- lagens krav (bet. 2014/15:FiU1 s. 121). Regeringen avser mot bakgrund av den över- syn som gjorts att fr.o.m. budgetproposit- ionen övergå till att budgetera och re- dovisa följande stöd med anslag: –8124 Sjöfartsstöd, –8125 Nystartsjobb, –8126 Stöd till introduktionsanställning, och –8128 Ersättningar för höga sjuklönekostna- der. När ett befintligt stöd budgeteras och redovisas på utgiftssidan i stället för på inkomstsidan ökar de takbegränsade utgifterna. Flytten påverkar inte det offentliga åtagandet och bör därför inte P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 heller medföra att utgiftstakets begränsande effekt på de offentliga finanserna påverkas. Överföringen av stöd från inkomst- till utgifts- sidan av statens budget motiverar därför en tek- nisk justering av utgiftstakets nivåer. Regeringen avser att i samband med budgetpropositionen återkomma med förslag om anslag för de olika stöden samt förslag till teknisk justering av utgiftstakets nivåer . Den offentliga sektorns finanser, statens budget- saldo och statsskuld P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 8 Den offentliga sektorns finanser, statens budgetsaldo och statsskuld bättras, stärks de ekonomiska förutsätt- ningarna för kommuner och landsting –Underskottet i de offentliga finanserna uppgick till eller Den förväntade kon- I detta avsnitt redovisas den offentliga sektorns junkturåterhämtningen medför att de of- fentliga finanserna förstärks och det finansiella sparandet beräknas till -57 mil- jarder kronor eller -1,av BNP. Den fortsatta återhämtningen tillsammans med en ansvarsfull finanspolitik medför att det finansiella sparandet successivt för- stärks och beräknas vara i balans . –De finansiella tillgångarna översteg 2014 skulderna av BNP. Den konsoliderade bruttoskulden uppgick av BNP, vilket med god marginal understiger referensvärdet inom stabilitets- och tillväxtpakten på av BNP. –Den konsoliderade statsskulden beräknas ha uppgått till 2014, vilket motsvarar av BNP. Statsskulden beräknas minska som andel av BNP samtliga år , och i nomi- nella termer . finanser enligt redovisningsprinciperna i natio- nalräkenskaperna (NR).52 Med offentlig sektor avses här den gamla definitionen som i NR:s nya redovisning benämns offentlig förvaltning. I utgifterna i statens budget ingår en beräk- ningsteknisk överföring till hushållssektorn 2016–2019 till följd av att de föreslagna och avi- serade budgetförstärkningarna överstiger effek- ten av budgetförsvagningarna. Det är regering- ens avsikt att dessa medel ska användas för finansiering av framtida reformer. Den beräk- ningstekniska överföringen påverkar den offent- liga sektorns utgifter på samma sätt som de tak- begränsade utgifterna. Överföringen belastar därmed statens budgetsaldo och det finansiella sparandet i staten och den offentliga sektorn (se även avsnitt 7.1). 52 Skatter och statsbidrag redovisas enligt den ordning som gällde innan –Det finansiella sparandet i kommunsektorn den genomgripande revideringen av NR . Därmed överens- försämrades 2014 jämfört med . Detta stämmer redovisningen bättre med redovisningen i statens budget och förklaras av att skatteunderlaget ut- vecklades förhållandevis svagt och av att kommuner och landsting 2013 fick till- fälliga intäkter i form av återbetalningar av från Försäkring. I takt med att arbetsmarknadsläget successivt för- den kommunala redovisningen. Det innebär dock att skatter och stats- bidrag för delsektorerna (staten, ålderspensionssystemet och kommunala sektorn) avviker från den nuvarande redovisningen i NR. Det finansiella sparandet för den offentliga sektorn och dess delsektorer påverkas emellertid inte av denna avvikelse. Redovisningen av inkomster och utgifter för den konsoliderade offentliga sektorn påverkas inte heller. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 8.1Effekterna av regeringens politik där den föreslagna anslagsförändringen är ett på de offentliga finanserna Statens budget är regeringens viktigaste verktyg för att genomföra sin ekonomiska politik och för att utöva sin finansmakt. Budget- propositionen och den ekonomiska vårproposit- ionen är regeringens förslag till om hur budgetpolitiken ska utformas. Regeringen kan förändra politikens inriktning genom att föreslå att medel används till nya ändamål eller fördelningen till befintliga ändamål ändras. För- ändringar i skattesystemet är också ett sätt att ändra politikens inriktning. Redovisningen av budgeteffekter i detta av- snitt utgår från att anslagsförändringar mot- svaras av lika stora utgiftsförändringar. resultat av att volymer eller makroekonomiska förutsättningar förändrats jämfört med den be- dömning som låg till grund för anslags- beräkningen i beslut om statens bud- get . Ändringarna har i dessa fall inte någon koppling till nya reformer, se tabell 7.8 Tabell 8.1 Budgeteffekter av nu föreslagna och aviserade utgifts- och inkomstförändringar 2015–2019 Förändring i förhållande till den beslutade budgeten , effekt på offentliga sektorns finansiella sparande. Justering för olika redovis- ningsprinciper i statens budget -0,5 -0,8 -0,7 -0,8 -0,7 Effekterna av förslag och aviseringar sedan beslutad budget I tabell 8.1 redovisas effekterna på den offentliga sektorns finansiella sparande av förslag och avi- seringar i propositionen Vårändringsbudget och aviseringar i denna proposition samt hur dessa fördelar sig på utgifter och inkomster enligt NR. Av tabellen framgår således på en övergripande nivå hur utformningen av politiken har förändrats sedan beslutade om statens budget . Även i tabell 3.1 redovisas hur förslagen och aviseringarna påverkar det finansiella sparandet. Underlaget till tabell 3.1 är detsamma som till tabell 8.1, men tabell 3.1 är uppställd så att poli- tikens inriktning ska framgå på ett tydligt sätt. I redovisningen av effekten på det finansiella sparandet i tabell 8.1 ingår endast den del av förslagen i propositionen Vårändrings- budget som avser nya diskretionära reformer eller andra diskretionära utgifts- förändringar till följd av händelser som inte kunde förutses i samband med besluten om budgeten . Dessa förslag medför att de takbegränsade utgifterna blir ca högre jämfört med den av be- slutade budgeten . Av utgifts- förändringen om är en följd av förslag om nya reformer eller utgiftminskningar som inte är av oförutsedd karaktär. Totalt föreslår regeringen högre anslagsnivåer om ca . Av dessa avser ca anslag -1,7 rande offentlig sektor inkl. -1,7 1Se tabell 7.8. Föreslagna anslagsförändringar 2015 beskrivs närmare i propo - sitionen Vårändringsbudget (prop. 2014/15:99). Medel som föreslås till - föras anslag utan att någon ny reform föreslås ingår inte (främst transfererings - anslag). Inklusive medel till dessa anslag uppgår förslagen i propositionen Vårändringsbudget till (se vidare avsnitt 7.2). 2Effekterna på de offentliga finanserna av föreslagna och aviserade förändringar av skatteregler beskrivs närmare i avsnitt 6.2 och tabell 6.1. 3Övriga inkomstreformer beskrivs i avsnitt 6 .3 och tabell 6.11. 4Den beräkningstekniska överföringen till hushållssektorn avser den över - stigande budgeteffekten av föreslagna och aviserade budgetförstärkningar i propositionen Vårändringsbudget samt aviserade budgetförstärkningar i denna proposition i förhållande till föreslagna och aviserade budget - försvagningar. Se avsnitt 7.1. Källa: Egna beräkningar. Av tabell 8.1 framgår att de föreslagna och avise- rade reformerna på budgetens utgifts- och in- komstsida sammantaget medför, jämfört med den av beslutade budgeten , att den offentliga sektorns finanser tillfälligt försvagas med ca 2015 för att därefter förstärkas de därefter följande åren. När den beräkningstekniska överföringen till hushållssektorn inkluderas i effekterna av rege- ringens politik bedöms det finansiella sparandet 2016–2019 vara oförändrat av regeringens poli- tik. De föreslagna och aviserade reformer som på- verkar de takbegränsade utgifterna beräknas medföra högre utgifter om ca 2015, 2016–2018 och 2019. En mer detaljerad genomgång av de förslag och aviseringar som påverkar budgetens utgiftssida finns i avsnitt 7.2. Tabell 7.8 visar de beräknade budgeteffekterna av förslagen och aviseringarna per utgiftsområde samt anslagsförändringarna under varje utgifts- område. De föreslagna och aviserade skatte- förändringarna medför att inkomsterna beräknas förstärkas med ca och med 16–2016– 2019 i förhållande till inkomstberäkningen respektive de preliminära inkomst- beräkningarna –2018 i besluten om sta- tens budget . En mer detaljerad genom- gång av skatteförslagen finns i avsnitt 6.2. Bud- geteffekterna av de enskilda förslagen redovisas i tabell 6.1. Övriga inkomstreformer väntas förstärka de offentliga finanserna med mellan 0,2 och 2015–2019. Dessa förslag redovisas mer detaljerat i avsnitt 6.3. Effekter av den samlade politiken i förhållande till föregående år Vid bedömningen av finanspolitikens inriktning är det viktigt att ta hänsyn till den samlade effek- ten av regeringens politik, dvs. i vilken utsträck- ning både tidigare beslutade och föreslagna åtgärder sammantaget påverkar förändringen av det finansiella sparandet över tiden. Regeringens bedömning av finanspolitikens inriktning sam- manfattas i tabell 8.6. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Tabell 8.2 Samlade budgeteffekter av regeringens politik 2014–2019 i förhållande till föregående år Utgifts- och inkomstförändringar i förhållande till föregående år av tidigare beslutade och aviserade samt nu föreslagna och aviserade åtgärder och finansieringar. Budgeteffekt på offentliga sektorns finan- siella sparande. -5,0 Justering för olika redo- -0,1 -2,3 -0,2 -2,1 -1,7 -3,7 -15,5 Indirekta effekter av skatter -1,7 -2,8 -0,3 -0,3 -0,1 -2,9 -0,8 -0,1 -18,4 -1,1 -0,2 förändringar, effekt på ella sparande1,7 -22,1 -5,9 -0,6 -0,1 förändringar, effekt på ella sparande inkl. beräk- -0,8 -6,0 -0,1 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar . 1För utgiftsreformer innebär minustecken anslagsminskningar eller att tempo - rära program upphör eller minskar i omfattning. För inkomstreformer innebär minustecken att skatteinkomsterna minskar. För den sammanlagda budget - effekten av utgifts- och inkomstreformer innebär minustecken att de offentliga finanserna försvagas jämfört med året innan. 2I tabell 7.4 redovisas förändringarna per utgiftsområde. Anslagsförändringar som motiverar tekniska justeringar av utgiftstaket och anslags förändringar till följd av den makroekonomiska utvecklingen och volymförändringar i trans- fereringssystemen m.m. ingår inte. Förslag i ändringsbudget redovisas exklusive medel som föreslås tillföras anslag utan att någon ny reform föreslås (främst transfereringsanslag). 3Posten visar förändringen av nettoupplåningen för väg - och järnvägsobjekt. Nettoupplåning utgör skillnaden mellan nyupplåning och amortering. 4Kapitaltillskott påverkar inte det finansiella sparandet. Posten avser medverkan i kapitalhöjning i Europeiska investeringsbanken om 2013. 5Se tabell 6.12. Förändrad utdebitering ingår i tabell 6.12 men ska inte ingå i tabell 8.2 eftersom den tabellen visar budgeteffekter av tidigare riksdagsbeslut och förslag från regeringen. 6Se avsnitt 6.3 för en genomgång av övriga inkomstreformer i denna proposition. 7Exklusive indirekta effekter av utgiftsreformer på inkomstsidan. 8Den beräkningstekniska överföringen till hushållssektorn avser den översti- gande budgeteffekten av föreslagna och aviserade budgetförstärkningar i denna proposition i förhållande till föreslagna och aviserade budgetförsvagningar. Se avsnitt 7.1. Källa: Egna beräkningar. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Underlaget till bedömningen av den aktiva fi- nanspolitiken i tabell 8.6 redovisas i tabell 8.2, som visar de samlade budgeteffekterna av tidi- gare beslutade och aviserade samt nu föreslagna och aviserade reformer, inklusive finansieringen av dessa, i förhållande till föregående år. Sammantaget försvagas den offentliga sek- torns finansiella sparande 2014 med ca till följd av beslutade, före- slagna och aviserade reformer. är den beslutade, föreslagna och aviserade aktiva finanspolitiken något åtstramande, medan den sammanlagda effekten –2019 är runt noll. Avsnitt 7.1 innehåller en mer detaljerad ge- nomgång av utvecklingen av de takbegränsade utgifterna. I tabell 7.4 redovisas förändringarna av de takbegränsade utgifterna per utgifts- område. I tabell 6.12 särredovisas hur de enskilda re- geländringarna på skatteområdet påverkar de offentliga finanserna jämfört med föregående år. Redovisningen i tabell 8.2 avser både utgifts- och inkomstsidan på statens budget. När det gäller reformer på budgetens inkomstsida be- skriver bruttoeffekten den statiskt beräknade förändringen i intäkterna från den skatt som regeländringen avser. Bruttoeffekten beaktar inte eventuella indirekta effekter som t.ex. regel- ändringens påverkan på andra skattebaser och på konsumentprisindex. Om t.ex. konsument- prisindex påverkas av en regeländring upp- kommer en indirekt effekt, eftersom utgifts- nivån i olika offentliga transfereringssystem på- verkas av förändringar i detta index. Indirekta effekter på budgetens inkomstsida av utgifts- reformer ingår inte i redovisningen i tabell 8.2. Vidare ingår inte heller anslagsförändringar som motiverar tekniska justeringar av utgiftstaket för staten och anslagsförändringar till följd av den makroekonomiska utvecklingen och volym- förändringar i transfereringssystemen. Inte heller medel som i propositionen Vårändringsbudget , eller i tidigare propositioner om änd- ringar i statens budget, föreslagits tillföras anslag och som inte föranletts av någon ny reform ingår (det gäller i första hand transfereringsanslag som är känsliga för förändringar i volymer och mak- roekonomiska förutsättningar). I samband med behandling av bud- getpropositionen har uttryckt önskemål om vissa förändringar i rege- ringens redovisning av budgeteffekter (bet. 2014/15:FiU1). Utskottet efterlyser bl.a. en fördelning av budgeteffekter per sektor (staten, kommunsektorn och ålderspensionssystemet), att det ska framgå vilken inkomsttitel som be- rörs av inkomstförslagen samt en tydligare redo- visning av vilka budgeteffekter som det får att avvisa ett förslag. Regeringen har löpande i de ekonomiska propositionerna redovisat ef- fekterna på de offentliga finanserna och de tak- begränsade utgifterna av den föreslagna eller aviserade politiken. För att systemet med över- skottsmål ska fungera väl krävs en transparent uppföljning av målet. Det är i en sådan uppfölj- ning viktigt att effekterna av den aktuella finans- politiken redovisas tydligt i ett medelfristigt perspektiv. De budgetpolitiska åtgärdernas effekter på de offentliga finanserna är även av andra skäl av stor betydelse för budgetprocessen. Den samman- tagna effekten på budgetens inkomst- respektive utgiftssida av budgetpolitiska åtgärder ger in- formation om hur åtgärderna sammantaget på- verkar det totala skatteuttaget, skattekvoten och den offentliga sektorns omslutning. På en mer detaljerad nivå ger redovisningen av budget- effekter information om hur ett totalt budget- utrymme föreslås användas för olika politiskt prioriterade åtgärder. Redovisningen av budgeteffekterna av rege- ringens förslag ger en vägledning för hur budge- ten ska justeras om exempelvis ett utskott skulle avstyrka delar av regeringens budgetförslag. Be- slutsprocessen i bör i en sådan situat- ion normalt enbart medge korrigeringar för den s.k. bruttobudgeteffekten. Bruttoeffekten visar åtgärdens direkta effekt på de inkomster eller utgifter som regel- ändringen direkt avser att påverka och beräknas, i normalfallet, med utgångspunkt från en eko- nomi med oförändrade skattebaser. Brutto- budgeteffekten för ett förslag ger grovt sett en rättvisande bild av effekten på inkomsttiteln det året förslaget träder i kraft. Bedömningen av bruttobudgeteffekten blir mer osäker för efter- följande år, bl.a. för att skattebaserna förändras . En åtgärd kan även ge upphov till indirekta ef- fekter av olika slag, exempelvis om underlaget ändras för en annan skatt eller utgift än den re- geländringen initialt avsåg att påverka. I netto- budgeteffekten inkluderas sådana indirekta ef- fekter. Det medför att nettoeffektens fördelning på olika inkomsttitlar och utgiftsanslag i före- kommande fall är mer komplex. När det gäller avstämningen mot de budget- politiska målen i ett medelfristigt, framåtblick- ande perspektiv är det i första hand den redovi- sade periodiserade nettoeffekten av de budget- politiska åtgärderna som ger en bild av den sam- lade offentligfinansiella effekten. Regeringen har tidigare framhållit att den nuvarande redovis- ningen av offentligfinansiella effekter i budget- propositionen torde uppfylla de krav som bör kunna ställas på beslutsunderlaget i detta avse- ende (prop. 2013/14:173 s. 26). Det är viktigt att redovisningen av budgetef- fekter på ett tydligt och transparent sätt tillgo- doser med information för behand- lingen av regeringens förslag. är en detaljerad redovisning av budgeteffekter både osäker och komplex.