prop · H3031d15 · 2015-09-21 00:00:00 — Åtta organisationer ansökte om bidrag och sex beviljades bidrag 2014. beviljades samtliga sju sökande organisationer bidrag. De organisationer som 2014 mottagit bidrag ger samtliga exempel på att deras påverkansarbete gett eller bidragit till effekter på samhällsnivå. Det formella skyddet mot diskriminering har fortsatt stärkts. På så sätt har fler möjligheter skapats för den enskilde att få sina rättigheter tillvaratagna och förutsättningarna för att motverka diskriminering har förbättrats. För att nå målet för regeringens politik mot diskriminering, ett samhälle fritt diskriminering, krävs arbete genom en rad olika åtgärder samt att förutsättningar ges för att arbetet kan bedrivas effektivt. Grunden är ett effektivt och heltäckande skydd mot diskriminering. Därutöver behövs tillsyn och främjandearbete mot diskriminering, vilket inkluderar rådgivning och kunskap om förekomst om diskriminering. Det är en svår uppgift att få en tydlig bild av omfattningen av diskriminering inom olika samhällsområden och inom olika diskrimineringsgrunder. Såväl aktuell forskning som DO:s rapportering ger dock stöd för att diskriminering fortfarande förekommer inom olika samhällsområden. Antalet anmälningar till DO om diskriminering har ökat och etnisk tillhörighet och funktionsnedsättning är alltjämt de vanligaste diskrimineringsgrunderna. Det visar t.ex. att diskrimineringslagens (2008:567) bestämmelser om bristande tillgänglighet som en form av diskriminering kan behöva stärkas ytterligare. Det finns också indikationer på att diskrimineringslagens bestämmelser om diskrimineringsersättning inte lever upp till EU- rättens krav på effektiva sanktioner mot diskriminering. Formella rättigheter leder dock inte automatiskt till lika rättigheter i praktiken. Det särskilda uppdrag som DO haft avseende utökade tillsyns- och främjandeinsatser gällande arbetsgivares arbete med lönekartläggning och universitets- och högskolors arbete med aktiva åtgärder, visade tydligt att det finns brister i arbetet för lika rättigheter och möjligheter. DO:s tillsyn har dock bidragit till en ökad kunskap och att fler arbetsgivare nu lever upp till sina skyldigheter och därigenom tar ett större ansvar för att främja lika rättigheter och möjligheter. Det är således viktigt att det fortsatt bedrivs ett effektivt arbete mot diskriminering. har antalet anmälningar till DO som utreds minskat. Utredaren med uppdrag att föreslå hur arbetet mot diskriminering kan organiseras och effektiviseras ska därför särskilt se över DO:s möjligheter och skyldigheter i den praktiska ärendehanteringen inom och utom rätta. Om diskrimineringslagstiftningen ska få genomslag i samhället i stort behövs också insatser från organisationer inom det civila samhället. Det finns tecken på att det för vissa människor kan kännas främmande att vända sig till en myndighet och studier visar att enskilda i många fall hellre söker sig till en lokal kontaktperson för rådgivning. För att främja lika rättigheter och möjligheter har arbetet med insatser mot rasism, främlingsfientlighet och andra former av intolerans samt arbetet för att stärka homo- och bisexuellas samt transpersoners rättigheter intensifierats. Inom arbetet mot rasism, främlingsfientlighet och andra former av intolerans pågår över hela landet en rad olika insatser mot rasism generellt, men också specifika satsningar. Satsningarna genomförs av ett flertal olika aktörer på såväl nationell och regional som lokal nivå. Det saknas dock en systematik och samordning av arbetet. Arbetet inom ramen för hbt-strategin har bidragit till ett förstärkt arbete och en systematik i arbetet för lika rättigheter och möjligheter för hbt-personer. rapporter som bl.a. pekar på att homo- och bisexuella personer har ett sämre allmänt hälsotillstånd än den övriga befolkningen. Vidare saknas resurser för att hbt-organisationer ska kunna arbeta för att stärka hbt-personers ställning i samhället. Regeringen vill se ett där alla människor erkänns för vilka de är, får rätt att definiera sig själva och har tillgång till lika rättigheter. I ett sådant finns det ingen plats för diskriminering, rasism och liknande former av fientlighet. Antisemitism, antiziganism, islamofobi, afrofobi, rasism mot samer, homofobi, transfobi och funkofobi är uttryck för och tecken på ett samhälle där människor förnekas rätten att vara sig själva fullt ut. Diskriminering hindrar människor från att fullt ut delta i samhället, vilket ger upphov till samhällsekonomiska förluster och utanförskap. Därför ska detta bekämpas. Diskrimineringslagen är ett centralt verktyg i detta arbete och ska stärkas. har en feministisk regering. För att uppnå ett jämlikt samhälle måste begränsande normer utmanas. Snäva könsnormer och brist på jämställdhet begränsar människors fria livsval. Maktordningar kopplat till etnicitet, sexuell läggning, klass och ålder samverkar med den samhällsgenomgående könsmaktsordningen. I arbetet för lika rättigheter och möjligheter har () en central roll, men också organisationer inom det civila samhället. är ett land där många olika människor möts, med olika bakgrunder och identiteter. Genom våra olikheter bygger vi vår framgång. Att värna öppenheten och olikheterna i är att slå vakt om vad det är att vara svensk. är ett land som alltid utgjorts av, och varit beroende av, människor från andra länder som byggt vårt land starkt. Det innebär att det svenska är något sammansatt. Trots det har rasismen funnits i vårt land länge och under vissa tidsepoker varit statligt sanktionerad politik. Detta är regeringen angelägen om att synliggöra, och det sker exempelvis genom Forum för levande historias arbete men också genom Kommissionen mot 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 antiziganism (se även utg.omr. 1 avsnitt 10.4.3). Regeringen kommer fortsätta att prioritera arbetet mot rasism inom flera olika politikområden. Här ingår bl.a. att synliggöra koloniala historia och delaktighet i slaveriet. Homosexuella, bisexuella, transpersoner och queera (hbtq-personer) har länge utstått och är fortfarande utsatta för diskriminering och kränkningar. har många reformer skett som stärkt hbtq-personers rättigheter. Detta reformarbete måste fortsätta för att hbtq-personer ska kunna leva ett liv där deras rättigheter och identitet fullt ut respekteras. Regeringen vill åstadkomma konkreta förändringar som banar väg för lika rättigheter och möjligheter för alla, oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. Förstärkt skydd mot diskriminering Regeringen ser behov av att fortsatt stärka lagstiftningen som rör diskriminering så att denna blir så effektiv och heltäckande som möjligt. Reglerna i diskrimineringslagen (2008:567) med avseende på aktiva åtgärder bör ändras. Regeringens ambition är att kravet på aktiva åtgärder ska utökas till att gälla samtliga diskrimineringsgrunder och att reglerna för lönekartläggning och handlingsplaner för jämställda löner bör ändras för att i denna del uppfylla tillkännagivande (bet. 2012/13:AU10, rskr. 2012/13:260). Regeringen avser att återkomma med en proposition till i dessa frågor. Regeringen kommer också att se över hur diskrimineringslagens skydd mot bristande tillgänglighet kan stärkas ytterligare. För att förbättra förutsättningarna för att fler individer som utsätts eller riskerar att utsättas för diskriminering får sina rättigheter tillvaratagna avser regeringen att stärka arbetet mot diskriminering på nationell, regional och lokal nivå genom ökade resurser till DO samt till lokala verksamheter mot diskriminering (s.k. antidiskrimineringsbyråer). 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Systematiskt och samordnat arbete mot rasism och liknande former av fientlighet Arbetet för att förebygga och motverka rasism och liknande former av fientlighet kommer ytterligare att intensifieras och regeringen avser att öka insatserna inom detta område. För att samla och systematisera arbetet ser regeringen behov av en nationell plan som grund för ett långsiktigt och resultatinriktat arbete. Inom samma ram avser regeringen också att behandla arbetet med att förebygga och motverka hatbrott. Rasism och andra typer av fientlighet i samhället skapar en grogrund för hatbrott och för att lyckas bekämpa detta är det avgörande att ta ett samlat grepp om dessa frågor. Vidare kommer frågan om vilka begrepp regeringen ska använda för att beskriva rasismen som samhällsproblem att beröras, eftersom ord bör användas i sin rätta betydelse och nya begrepp tillkommer och debatteras. Lika rättigheter och möjligheter för hbtq-personer De strategiska myndigheternas arbete inom ramen för den nationella strategin för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck är viktigt och regeringen avser därför att noggrant följa deras arbete. För att stärka hbtq-personers ställning i samhället avser regeringen att förstärka och förändra statsbidraget till organisationer för homosexuella, bisexuella, transsexuella eller personer med könsöverskridande identitet eller uttryck. Regeringen avser också att fortsätta och förstärka uppdraget till om att fördela statsbidrag till kommuner och landsting för projekt som inom det egna verksamhetsområdet ökar kunskapen om homosexuellas, bisexuellas och transpersoners situation. Tabell 4.5 Anslagsutveckling 2:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 109 118 tkr prisnivå. 3Motsvarar 109 125 tkr prisnivå. 4Motsvarar 109 124 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för förvaltningsutgifter för . Anslaget 2:1 ökas med för att förstärka DO:s arbete mot diskriminering. Tabell 4.6 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 2:1 Förändring till följd av: 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:1 , 2018 och 2019 beräknas anslaget till 4.6.22:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Tabell 4.7 Anslagsutveckling 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för insatser mot diskriminering, rasism, främlingsfientlighet, homofobi och liknande former av intolerans samt för att främja lika rättigheter och möjligheter för hbtq-personer. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till organisationer för homosexuella, bisexuella, transsexuella eller personer med könsöverskridande identitet eller uttryck samt till verksamheter som förebygger och motverkar diskriminering och verksamheter som arbetar för att motverka rasism och liknande former av intolerans. Anslaget får användas för administrativa kostnader som är en förutsättning för genomförandet av insatser inom området. Anslaget ökas med 2016 för att stärka arbetet mot diskriminering på regional och lokal nivå, för att förebygga och motverka rasism och liknande former av fientlighet samt för att förstärka statsbidraget till organisationer för homosexuella, bisexuella, transsexuella eller personer med könsöverskridande identitet eller uttryck. minskas anslaget med till följd av att tillfälliga satsningar inom ramen för hbt-strategin upphör och 2018 minskas anslaget med ytterligare till följd av att tidigare tillfälliga satsningar för åtgärder mot rasism, 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 främlingsfientlighet och liknande former av intolerans upphör. Tabell 4.8 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Förändring till följd av: 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Här redovisas regeringens bedömning av måluppfyllelsen för de jämställdhetpolitiska målen utifrån de åtgärder som finansieras från utgiftsområde 13, anslag 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder. Jämställdhetspolitiken är sektorsövergripande. Övriga insatser på jämställdhetsområdet redovisas därför inom berörda utgiftsområden. Insatser som rör diskriminering på grund av kön redovisas under avsnitt 4 Diskriminering inom detta utgiftsområde. Tabell 5.1 Utgiftsutveckling inom område Jämställdhet 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:FiU2, rskr. 2008/09:46). Regeringen arbetar utifrån följande underliggande delmål för jämställdhetspolitiken. –En jämn fördelning av makt och inflytande. Kvinnor och män ska ha samma rätt och möjlighet att vara aktiva medborgare och att forma villkoren för beslutsfattandet. –Ekonomisk jämställdhet. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. –Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Kvinnor och män ska ta samma ansvar för hemarbetet och ha möjligheter att ge och få omsorg på lika villkor. –Mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Kvinnor och män, flickor och pojkar, ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet. 5.4.1Indikatorer och andra bedömningsgrunder för redovisningen Jämställdhetspolitiken är bred och omfattar många utgiftsområden. Målen är övergripande och långsiktiga. Indikatorerna tydliggör de centrala aspekterna i målen. Regeringens strategi för att genomföra de jämställdhetspolitiska målen är jämställdhetsintegrering, dvs. att jämställdhetsperspektiv integreras i alla politikområden och i alla led av beslutsfattande, planering och utförande av verksamheter. Strategin innebär att resultatredovisningen görs inom flera utgiftsområden i budgetpropositionen. Här görs i första hand uppföljningen utifrån delmålens indikatorer och anslaget för jämställdhetspolitiken. Indikatorerna finns tillgängliga på SCB:s hemsida och uppdateras . Redovisning av indikatorer uppdelade på respektive delmål Följande indikatorer används i resultatredovisningen. Jämn fördelning av makt och inflytande –sammansättning efter val 1921–20xx –Styrelser och ledning i börsföretag –Chefer i privat sektor efter typ av chef –Chefer i offentlig sektor efter typ av chef –Nettoinkomst efter hushållstyp och antal barn –Kvinnors lön som andel (%) av mäns lön efter sektor före och efter standardavvägning 1994–20xx –Segregeringsindex efter ålder –Sysselsatta 20–64 efter ålder och vanligen arbetad tid som heltid och deltid –Pågående sjukpenningfall i december åren 1974–20xx Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet –Ersatta dagar för vård av barn 1974–20xx –Genomsnittlig tidsanvändning för personer i åldern –Tid för obetalt arbete efter livscykel –Orsak till deltidsarbete för personer i åldern 20–64 år Mäns våld mot kvinnor ska upphöra –Personer 16–utsatta för misshandel efter plats –Personer 16–utsatta för misshandel efter relation till förövaren –Personer 16–utsatta för sexualbrott efter ålder –Anmäld grov kvinnofridskränkning Indikatorerna utgör grund för beskrivning och analys av jämställdhetsutvecklingen i samhället. Det kan emellertid vara vanskligt att urskilja vilken direkt påverkan som insatser inom jämställdhetspolitiken har haft på utvecklingen i stort eftersom en rad olika faktorer kan påverka utvecklingen. Nedan redovisas översiktligt resultatet i förhållande till de jämställdhetspolitiska målen samt vilka jämställdhetsinsatser som genomfördes . En mer detaljerad redovisning av resultaten görs inom respektive politikområde. Jämn fördelning av makt och inflytande Efter valet är andelen kvinnor i och andelen män . I jämförelse med valet innebär detta en minskning av andelen kvinnor med en procentenhet. var andelen kvinnor och andelen män . På regeringens uppdrag har SCB lämnat en delrapport, Folkvaldas villkor i fullmäktige (dnr KU2015/01983/D). I rapporten redovisas bl.a. att av de förtroendevalda i kommunfullmäktige är andelen kvinnor och andelen män sedan valet . I jämförelse med valet är det en ökning av andelen kvinnor med en procentenhet. För förtroendevalda i finns ingen redovisad statistik avseende valet . Kvinnor och män i styrelser och ledning var andelen kvinnor och andelen män i statligt hel- och delägda bolags styrelser. I 30 av totalt 49 bolag med statligt ägande uppnåddes målsättningen om balans avseende könsfördelningen, det vill säga att andelen av vardera könet var . Könsfördelningen bland ordförandena var kvinnor och män. Bland verkställande direktörer var kvinnor och män. I statliga myndigheters styrelser och insynsråd 2014 var i genomsnitt kvinnor och män. Bland styrelseordförandena var andelen kvinnor och andelen män . Av totalt 241 redovisade styrelser och insynsråd hade , en könsfördelning inom intervallet 40–60. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Könsfördelningen bland chefer i offentlig sektor är jämnast i staten, kvinnor och män 2013 (se även utg. omr. 2 avsnitt 5). I verksamhet är motsvarande fördelning kvinnor och män, och i kvinnor och män 2013. Tabell 5.2 Chefer i offentlig och privat sektor Enligt var andelen kvinnor i börsföretagens styrelser och andelen män 2015. Andelen kvinnor som var styrelseordförande var och andelen män . Bland börsföretagens verkställande direktörer var kvinnor och män. Tabell 5.3 Styrelseledamöter i börsbolag 2002-2015 (A 2011:05) lämnade sitt betänkande . I en av JA-delegationens forskningsrapporter, Ökad medvetenhet men långsam förändring (SOU 2014:80) är en av slutsatserna att den skeva könsfördelningen i företagens ledningar fortfarande i hög grad kopplas till föreställningar om kvinnors bristande kompetens och vilja, samt att kvinnors barnafödande utgör ett hinder för deras karriär. Utredningen konstaterar att bristen på kunskap om jämställdhetsfrågor bland chefer på olika nivåer i näringslivet alltjämt utgör en utmaning för jämställdhetsarbetet. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Statligt stöd till jämställdhetsprojekt Organisationer och verksamheter kan ansöka om och beviljas bidrag enligt förordningen (2006:390) om statsbidrag till projekt för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män hos Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF). fördelade myndigheten i bidrag till 18 projekt. De projekt som beviljades bidrag handlade i huvudsak om makt och inflytande samt om mäns våld mot kvinnor. På regeringens uppdrag genomförde MUCF en uppföljning av jämställdhetsprojekten (U2013/06125/JÄM). Uppföljningen visar att projekten stimulerar organisationers engagemang i jämställdhetsfrågor. Målet om ekonomisk jämställdhet tar sikte på att kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. I budgetpropositionens bilaga 3 Ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män redovisas indikatorerna och utvecklingen av den ekonomiska jämställdheten mer ingående. Även området makt och inflytande respektive obetalt hem- och omsorgsarbete berörs i bilagan. Enligt Delegationen för jämställdhet i arbetslivet (SOU 2015:50) har könssegregeringen efter yrke på arbetsmarknaden minskat något . För det första har kvinnor i högre grad än tidigare börjat arbeta i traditionellt mansdominerade yrken, och också till viss del övertagit ledande positioner som tidigare innehafts av män. För det andra har vissa traditionellt mansdominerade yrkesgrupper minskat i storlek, som tjänste- och serviceyrken har ökat. Löneskillnaderna mellan kvinnor och män minskar sakta Skillnader i yrkestillhörighet är den främsta orsaken till att män i genomsnitt har högre löner än kvinnor. Att löneskillnaden har minskat något beror enligt i första hand på att andelen kvinnor har ökat i mansdominerade och könsbalanserade yrken som den minskat i kvinnodominerade yrken. tjänade kvinnor av vad män tjänar och 2014 var an- En liknande utveckling har skett vad gäller den standardvägda löneskillnaden (dvs. då hänsyn tas till att kvinnor och män har olika ålder, utbildning, arbetstid, finns inom olika sektorer och tillhör olika yrkesgrupper) som var 2014. Att den standardavvägda skillnaden är mindre än tidigare beror delvis på att lönestrukturstatistiken blivit mer detaljerad. Delegationen för jämställdhet i arbetslivet (SOU 2015:50) har jämfört krav- och kompetensmässigt likvärdiga kvinnodominerade respektive mansdominerade yrken i offentlig och privat sektor och hur stor den strukturella skillnaden i löner är sammantaget. Delegationen har beräknat att den strukturella löneskillnaden uppgick till . till disponibel inkomst har kvinnor en lägre disponibel inkomst än män oavsett hushållstyp. Sammanboende kvinnor med barn har en lägre individuell nettoinkomst än ensamstående kvinnor med barn. Det omvända gäller för män. Män är företagare i betydligt större utsträckning än kvinnor. har dock företag som leds av kvinnor ökat mer i antal jämfört med företag som leds av män. Företag som leds av kvinnor har också ökat mer i omsättning jämfört med företag som leds av män. Det finns en mängd strukturella förhållanden som förklarar den ekonomiska ojämställdheten. Kvinnor arbetar deltid i betydligt större utsträckning än män och tar ett större ansvar än män för obetalt hem- och omsorgsarbete. Kvinnors sjukfrånvaro ligger på en stadigt högre nivå än mäns. Insatser för att främja jämställdhet i arbetslivet Delegationen för jämställdhet i arbetslivet (A 2011:05) har haft i uppgift att sammanställa och sprida kunskap om hur jämställdhet i arbetslivet kan främjas och lämna förslag på åtgärder till regeringen. I slutbetänkandet som delegationen lämnade (SOU 2015:50) betonas skillnader i arbetstidens omfattning och ekonomisk ersättning för arbete som särskilt viktiga områden. Delegationen lämnar ett antal förslag för att öka utbudet av heltidsarbete. Delegationen menar att goda arbetsvillkor och arbetsmiljö jämte en jämnare fördelning av det obetalda arbetet med hem och barn, är förutsättningar för att fler kvinnor ska arbeta mer. Därutöver fordras det enligt delegationen särskilda åtgärder för att komma tillrätta med de strukturella könslöneskillnaderna, som att minska antalet dagar med ersättning i föräldraförsäkringen och att reservera för vardera föräldern. slutrapporterade uppdraget om kvinnors arbetsmiljö (A2011/02209/ARM). Utifrån inspektioner och kunskapssammanställningar konstaterar bl.a. att –samhällets generella genusmönster, där mannen utgör norm, även återfinns i arbetslivet, –ett genusperspektiv behövs i arbetsmiljöarbetet, –den könssegregerade arbetsmarknaden i väsentlig grad bidrar till att kvinnor löper större risk att drabbas av belastningsskador, och –att många arbetsgivare och arbetstagare saknar tillräckliga kunskaper för att förebygga belastningsskador i sina verksamheter. har social utvärdering (SBU) i uppdrag att systematiskt sammanställa kunskap om arbetsmiljöns betydelse för uppkomst av sjukdom. I uppdraget ska särskilt kvinnors arbetsmiljöer beaktas. Både när det gäller depression/utmattning och ryggproblem konstaterar SBU att kvinnor och män med likartade arbetsvillkor i lika hög grad utvecklar besvär. Skillnader i arbetsrelaterad ohälsa på dessa områden tyder alltså på skillnader i arbetsvillkor mellan kvinno- och mansdominerade arbeten. () redovisade uppdraget att utöka tillsyns- och främjandeinsatser om aktiva åtgärder enligt diskrimineringslagen (2008:567) (A2013/00697/DISK).