prop · H203102 · 2015-04-15 00:00:00 — Kommunerna ska också sträva efter att erbjuda omsorg för barn under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds (obekväm arbetstid) i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrars förvärvsarbete och familjens situation i övrigt. Förskolans läroplan och mål ska vara vägledande för all pedagogisk omsorg. Verksamheten öppen förskola vänder sig till barn som inte är inskrivna i förskola och till deras föräldrar eller annan vuxen som följer med barnet. Den kan också vara ett komplement till pedagogisk omsorg. Den öppna förskolans uppgift är att erbjuda barn en god pedagogisk grupp- verksamhet i nära samarbete med de vuxna besökarna. får de vuxna möjlighet till kontakt och gemenskap. Besökarna är inte inskrivna utan avgör själva när och hur ofta de vill delta. Från och med höstterminen det år då barnet fyller får kommunerna erbjuda öppen fritidsverksamhet i stället för fritidshem. Denna verksamhet ska erbjuda barnen möjlighet till utveckling och lärande, en meningsfull fritid och rekreation samt komplettera ut- bildningen i skolan. Minskad andel barn i pedagogisk omsorg I pedagogisk omsorg deltar framför allt de yngre barnen. I takt med att en allt större andel barn går i förskolan har andelen barn i pedagogisk Andelen barn i åldern 1–i befolkningen 2014/15:102 som var inskrivna i pedagogisk omsorg uppgick till , vilket var mindre än året innan. Den pedagogiska omsorgen var ojämnt fördelad över landet. Störst andel barn i pedagogisk omsorg fanns i glesbygdskommunerna, där i genomsnitt av barnen i åldern 1–var inskrivna i pedago- gisk omsorg. Motsvarande andel för storstäderna var . Färre öppna förskolor och öppna fritidsverksamheter fanns det totalt 448 öppna förskolor i landet, vilket var en minskning jämfört med , då antalet var 465. Öppna förskolor fanns i 178 kommuner. Det var något fler än 2013, då sådan verksamhet fanns i 188 kommuner. fanns det 389 öppna fritidsverksamheter, vilket var en minskning jämfört med , då det fanns 583 sådana verksamheter. Förekomsten av öppen fritidsverksamhet skiljer sig mycket åt mellan kommuner och kommungrupper. Öppen fritidsverksamhet fanns i 78 kommuner, men av verksamheterna fanns i kommungrupperna förortskommuner till storstäder, större städer och kommuner i tätbefolkad region. Fler kommuner erbjöd omsorg under s.k. obekväm arbetstid var 9 185 barn i åldern 1–inskrivna i omsorg under obekväm arbetstid. Motsvarande antal 2013 var 5 570 barn. Sammanlagt fanns barn inskrivna i omsorg på obekväm arbetstid i 227 kommuner, vilket var en ökning med 60 kommuner jämfört med . Kommunernas totala kostnader för pedagogisk omsorg, öppen förskola och öppen fritidsverksamhet är låga jämfört med kostnaderna för förskola och fritidshem. Kostnaderna för pedagogisk omsorg uppgick till 2013, vilket var en minskning med jämfört med . Den genomsnittliga kostnaden per barn var , vilket var en ökning jämfört med . Kostnaderna för öppen förskola uppgick till 2013, vilket var en ökning med jämfört med . Kost- naderna för öppen fritidsverksamhet uppgick till 2013, vilket var en minskning med jämfört med . Förskoleklass är en frivillig skolform inom skolväsendet. Barn ska erbjudas förskoleklass fr.o.m. höstterminen det år de fyller . Utbild- ningen i förskoleklassen ska enligt skollagen stimulera varje barns utveckling och lärande och förbereda dem för fortsatt utbildning. Utbild- ningen är avgiftsfri och ska omfatta minst . För förskoleklass gäller läroplanen för , förskoleklassen Skr. 2014/15:102 och fritidshemmet avseende skolans värdegrund och uppdrag samt i tillämpliga delar övergripande mål och riktlinjer för utbildningen. Av samtliga årsarbetare inom verksamheten förskoleklass hade en pedagogisk högskoleexamen /14, vilket var mer än föregående år. Av dessa hade förskolelärarexamen, fritidspedagogexamen och lärarexamen. Andelen personal med pedagogisk högskoleexamen i förskoleklass har i stort sett varit oförändrad . Dock har andelen med förskollärarexamen minskat något, som andelen med lärarexamen ökat. Andelen 6-åringar som var inskrivna i förskoleklass har uppgått till . var andelen inskrivna 6- åringar i förskoleklass . var personaltätheten i verksamheten 16,2 elever per lärare. De totala kostnaderna för verksamheten förskoleklass uppgick till ca , vilket motsvarade en ökning med jämfört med . Kostnaden per elev i förskoleklass uppgick till , vilket var en ökning med jämfört med föregående år. Verksamheten är ofta lokal- och personalmässigt integrerad med grundskola och fritidshem. Det gör att uppgiftslämnarna ibland har behövt göra skattningar eller schablonmässiga fördelningar av kostnader för både personal och lokaler. Kostnadsuppgifterna bör därför bedömas med viss försiktighet. Utbildningen i ska enligt skollagen syfta till att ge eleverna kunskaper och värden och utveckla deras förmåga att tillägna sig dessa. Vidare ska utbildningen utformas så att den bidrar till personlig utveckling samt förbereder eleverna för aktiva livsval och ligger till grund för fortsatt utbildning. Lika tillgång till utbildning och likvärdig utbildning är viktiga utgångspunkter för verksamheten, liksom att elever i behov av särskilt stöd ska ha rätt till sådant stöd. betygssystem är mål- och resultatstyrt, vilket innebär att elevernas kunskaper bedöms i relation till specificerade kunskaps- kvaliteter i form av mål och kunskapskrav. 2014/15:102 gäller läroplanen för grundskola, förskoleklass och fritidshem för verksamheten. Det genomsnittliga meritvärdet fortsatte att öka uppgick andelen elever som uppnådde målen i samtliga ämnen till , dvs. de fick lägst betyget E. Det var högre än året innan. Andelen flickor som nådde målen i alla ämnen var , medan andelen pojkar uppgick till . Det genomsnittliga meritvärdet fortsatte att öka. var det genomsnittliga meritvärdet 214,8 (av maximala 320), vilket var en ökning med 1,7 meritpoäng jämfört med . Det genomsnittliga meritvärdet har successivt ökat sedan det mål- och kunskapsrelaterade betygssystemet infördes /98. Det genomsnittliga meritvärdet ger en indikation på den sammantagna kunskapsutvecklingen hos elever som lämnar årskurs 9. Mot bakgrund av resultaten i bl.a. studie Programme for International Student () är det dock osäkert om utvecklingen av det genomsnittliga meritvärdet motsvarar en faktisk kunskapsutveckling eller t.ex. kan förklaras av s.k. betygsinflation. Resultatskillnader mellan kommuner, skolor och elevgrupper Det genomsnittliga meritvärdet hade ökat inom både fristående och kommunala skolor . Eleverna i de fristående grund- skolorna hade 2014, liksom , i genomsnitt högre betyg än eleverna i de kommunala skolorna. I de kommunala skolorna ökade det genomsnittliga meritvärdet från 213,1 till 214,8 . I de fristående skolorna ökade meritvärdet från 231,1 till 233,1 . Fristående skolor hade också en högre andel behöriga elever till gymnasieskolans samtliga nationella program. Som framgår av diagram 8.4 fanns det också skillnader mellan kommungrupperna i fråga om genomsnittligt meritvärde till gymnasie- skolans nationella program. Det genomsnittliga meritvärdet var högst i kommungruppen förorts- kommuner till storstäderna och lägst i kommungruppen glesbygds- kommuner. Skillnaden mellan grupperna uppgick till 20,4 meritpoäng. Diagram 8.4 Genomsnittligt meritvärde per kommungrupp 2014 för elever som lämnar årskurs 9 Förortskommuner till större städer Turism- och besöks- näringskommuner Kommuner i tätbefolkad region Kommuner i glesbefolkad region Andel behöriga till gymnasieskolan Av eleverna som lämnade årskurs 9 var behöriga till yrkesprogrammen, vilket var en nedgång jämfört med det föregående läsåret. Av flickorna var och av pojkarna behöriga till ett yrkesprogram. Andelen behöriga till naturvetenskaps- och teknikprogrammen uppgick till , vilket var en nedgång jämfört med året innan. Av flickorna var och av pojkarna behöriga till naturvetenskaps- och teknikprogrammen. Andelen elever med godkända betyg i svenska eller svenska som andraspråk, engelska och matematik uppgick våren , vilket var en ökning jämfört med . Störst andel behöriga elever till samtliga gymnasieskolans nationella program fanns i kommungruppen förortskommuner till storstäderna, där av eleverna var behöriga till gymnasieskolans yrkes- program. Minst andel behöriga till gymnasieskolans yrkesprogram fanns i gruppen glesbygdskommuner, där andelen var (se diagram 8.5). Diagram 8.5 Behörighet till gymnasieskolans nationella program per Y (%) ES (%) Förortskommuner till större städer Anm.: Ekonomi, humanistiska- och samhällsvetenskapliga programmen (EK HU SP), Estetiska programmen (ES), Naturvetenskapliga och tekniska programmen (NV TE), Yrkesprogrammen (Y) Andelen elever med behörighet till gymnasieskolans nationella program var högst i förortskommuner till storstäderna. Andelen var lägst i kommungruppen glesbygdskommuner. Det finns skillnader i meritvärde mellan elever med svensk respektive utländsk bakgrund. Elever med utländsk bakgrund är dock en heterogen grupp. Till exempel kan en elev med utländsk bakgrund vara född i och ha två utrikes födda föräldrar, medan en annan elev kan ha kommit till utan föräldrar efter att ha påbörjat sin skolgång. Högst betygsresultat har elever med föräldrar med eftergymnasial ut- bildning. Lägst resultat har elever som kommit till . Skillnaden i genomsnittligt meritvärde mellan flickor och pojkar upp- gick till 23,3 meritpoäng till flickornas fördel. Det var något högre än föregående års skillnad på 21,7 meritpoäng. Flickornas merit- värde hade ökat oavsett bakgrundsvariabler, såsom utländsk bakgrund och föräldrarnas utbildningsbakgrund. Resultaten från 2012 visade att svaga resultatutveckling inom hade fortsatt. Resultaten låg i linje med resultaten från Trends in International Mathematics and Science Study och Progress in International Reading Literacy Study som presenterades 2013. 15-åringars genomsnittliga resultat hade försämrats inom samtliga tre undersökta områden (matematik, läsförståelse och naturvetenskap) jämfört med den senaste PISA-undersökningen . hade resultaten försämrats i matematik jämfört med , i läsförståelse jämfört med och i naturvetenskap jämfört med , det tidigaste år som respektive kunskapsområde var huvudområde i . I PISA- undersökningen 2000 låg svenska 15-åringars resultat inom samtliga områden signifikant över OECD-genomsnittet, medan det svenska resultatet 2012 var signifikant lägre än genomsnittet inom samtliga om- råden som omfattades av studien. Resultatutvecklingen har varit negativ för både flickor och pojkar inom samtliga områden , men pojkarnas resultat har för- sämrats mer än flickornas. I matematik finns visserligen inga signifikanta resultatskillnader mellan könen, men i läsförståelse hade skillnaderna i PISA-undersökningen 2012 ökat ytterligare till flickornas fördel och flickor uppnådde nu högre resultat än pojkar även i naturvetenskap. Skillnaderna i resultat mellan elever med och utan utländsk bakgrund var fortsatt höga, även när hänsyn togs till den socioekonomiska bak- grunden. Skillnaderna i resultat mellan utrikes respektive inrikes födda elever var bland de högsta i . Även om andelen elever med ut- ländsk bakgrund har ökat något har detta endast haft en ytterst marginell påverkan på den generella resultatnedgång som påvisar i . Andelen lärare med högskoleexamen med pedagogisk inriktning var /14, vilket motsvarar en minskning jämfört med föregående läsår. I kommunala skolor hade i genomsnitt av lärarna en högskoleexamen med peda- gogisk inriktning /14, vilket ska jämföras med läsåret innan. I fristående skolor uppgick motsvarande andel till , vilket var en marginell minskning jämfört med läsåret innan. I de kommunala skolorna hade kommungrupperna större städer, för- ortskommuner till större städer, kommuner i glesbefolkad region och kommuner i tätbefolkad region den högsta andelen lärare med högskole- examen med pedagogisk inriktning. Lägst andel fanns i kommungruppen förortskommuner till storstäderna. Utbildningsbakgrunden varierar mellan olika lärarbefattningar. Till exempel hade av lärarna som undervisade i modersmål och av lärarna som undervisade i musik en högskole- examen med pedagogisk inriktning /14. Detta kan jämföras med låg- och mellanstadielärare för vilka andelen med pedagogisk hög- skoleexamen var drygt 83 respektive . /14 var av lärarna kvinnor och män. Legitimation för lärare och förskollärare Enligt skollagen ska efter ansökan meddela legitimation till en lärare eller förskollärare som uppfyller kraven för legitimation. hade 223 277 lärare och andra yrkesgrupper i utbildningssystemet ansökt om legitimation sedan denna infördes. hade 195 253 legitimationer sammantaget utfärdats i och övriga skolformer. Den allmänna skolplikten medför att antalet elever i stort sett följer befolkningsutvecklingen för barn i skolåldern. Som diagram 8.6 visar gick 949 000 elever i /15, vilket var en ökning med 28 000 jämfört med året innan. Diagram 8.6 Elevutvecklingen i 2005/06–2014/15 Antalet elever i skolor med enskild huvudman var /15 det högsta någonsin och uppgick till ca 134 000 elever, vilket var en ökning med 8 000 elever jämfört med /14. Elevantalet i de kommunala skolorna ökade med 20 400 elever. Andelen elever i grundskolor med enskild huvudman uppgick till av det totala elevunderlaget under /15, vilket var en minskning jämfört . De totala kostnaderna för uppgick till 2013, vilket var en ökning med jämfört med året innan. För uppgifter om kostnadsutvecklingen i de olika verksamheterna, se tabell 18 i bilaga 4. Av de totala kostnaderna avsåg kommunala grundskolor (exklusive skolskjuts), medan kostnaderna för fristående grundskolor var , vilket motsvarade av de totala kostnaderna. Kostnaden per elev för under- visning uppgick till , vilket var en ökning jämfört med . Jämfört med kommunala grundskolor hade fristående grundskolor i genomsnitt en lägre kostnad per elev för undervisning, lokaler, elevhälsa och övriga kostnader, medan kostnaden per elev för skolmåltider och Skr. 2014/15:102 läromedel var högre. Utbildningen i grundsärskolan ska enligt skollagen syfta till att ge elever med utvecklingsstörning en utbildning som är anpassad till varje elevs förutsättningar och så långt möjligt motsvarar den utbildning som ges i . Ett beslut om att en elev ska tas emot i grundsärskolan ska föregås av en utredning som omfattar en pedagogisk, psykologisk, medicinsk och social bedömning. Samråd med barnets vårdnadshavare ska ske när utredningen genomförs. Läroplanen för grundsärskolan innehåller skolans värdegrund och uppdrag, övergripande mål och riktlinjer samt kursplaner för grund- särskolans ämnen och ämnesområden. För grundsärskolan saknas tillgång till information om i vilken mån målen för verksamheten nås. Inte heller finns någon nationell betygs- statistik att tillgå. Andelen lärare med pedagogisk högskoleexamen i grundsärskolan uppgick /, vilket var en ökning jämfört med föregående läsår. Skolor med enskild huvudman hade en lägre andel lärare med pedagogisk högskoleexamen än skolor med huvudman; andelarna uppgick till . Skillnaden mellan enskilda och kommunala huvudmän har dock minskat från . Andelen lärare med specialpedagogisk högskoleexamen var 2013/14 oförändrad jämfört med föregående läsår, . /02, då av lärarna i grundsärskolan hade en special- pedagogisk utbildning, har annars andelen lärare med specialpedagogisk högskoleexamen minskat kontinuerligt . Andelen lärare med specialpedagogisk högskoleexamen var /14 lägre i skolor med enskild huvudman än i skolor med huvudman; andelarna uppgick till . var ca 9 700 elever inskrivna i grundsärskolan. grundsärskolan finns en särskild inriktning kallad träningsskolan. Träningsskolan är avsedd för elever som inte kan tillgodogöra sig hela eller delar av undervisningen i grundsärskolans ämnen. elever i grundsärskolan gick i träningsskolan, vilket var fler än läsåret innan. kan också få sin utbildning som integrerade elever i . 2014/15:102 delen som undervisades integrerat i uppgick till , vilket var samma andel som året innan. Andelen integrerade elever varierade mellan kommunerna. I genomsnitt var andelen lägst i kommungruppen storstäder () och högst i kommungruppen turism- och besöksnäringskommuner (). Av eleverna i grundsärskolan var pojkar, vilket var mindre än läsåret innan. Kostnaderna för grundsärskolan uppgick till ca 2013, vilket var en minskning med jämfört med . Kostnaden per elev ökade däremot med till , varav avsåg undervisning. Fritidshemmen ska komplettera skolan genom att stimulera elevernas utveckling och lärande samt erbjuda dem en meningsfull fritid och rekreation. Varje kommun ska erbjuda fritidshem t.o.m. vårterminen det år då eleven fyller . Från och med höstterminen det år då eleven fyller får öppen fritidsverksamhet erbjudas i stället för fritidshem. För fritidshem gäller den del av läroplanen för grundskola, förskole- klass och fritidshem som anger skolans värdegrund och uppdrag samt i tillämpliga delar den del som anger övergripande mål och riktlinjer för verksamheten. Av de anställda i fritidshem hade en högskoleutbildning med pedagogisk inriktning /14. Det var en minskning med jämfört med föregående år. Den vanligaste examen bland anställda med pedagogisk examen var fritidspedagogexamen. Större grupper och lägre personaltäthet Antalet inskrivna elever per avdelning ökade , från 40,4 till 40,8 elever. Personaltätheten minskade då antalet barn per års- arbetare ökade från 20,6 till 21,8. Kommungruppen pendlingskommuner hade lägst genomsnittlig personaltäthet. Personaltätheten var högst i kommungruppen glesbygdskommuner. Stora förändringar i antalet inskrivna barn Andelen barn i åldern 6–som var inskrivna i fritidshem 2014 upp- gick till , vilket var en ökning med I åldern 10–ökade andelen inskrivna barn med Skr. 2014/15:102 jämfört med och uppgick till . Som framgår av diagram 8.7 var det betydligt vanligare i kommun- grupperna förortskommuner till storstäder, turism- och besöksnärings- kommuner och större städer att barn i åldern 6–var inskrivna i fritidshem än i övriga kommungrupper. Kommungruppen glesbygds- kommuner hade den i genomsnitt lägsta andelen inskrivna barn i åldern 10–(). Diagram 8.7 Antal barn per årsarbetare och andel barn 6–inskrivna i fritidshem och per kommungrupp 2014 Antal barn per årsarbetare Andel inskrivna elever 6-9 år Förortskommuner till större städer Turism- och besöks- näringskommuner Kommuner i tätbefolkad region Kommuner i glesbefolkad region De totala kostnaderna för fritidshemmen uppgick till ca , vilket var en ökning med jämfört med . Kostnaden per barn uppgick till , vilket var en ökning med . I verksamheten som bedrevs i regi utgjorde personal- kostnaderna av de totala kostnaderna. Föräldrarnas avgifter finansierade i genomsnitt av kostnaderna. Varje kommun ansvarar enligt skollagen för att ungdomarna i kommunen erbjuds gymnasieutbildning av god kvalitet. Vilka utbildningar som er- 2014/15:102 bjuds och antalet platser på dessa ska så långt det är möjligt anpassas efter ungdomarnas önskemål. infördes den reformerade gymnasieskolan. t.o.m. fanns det dock elever i gymnasieskolan som läste enligt de tidigare bestämmelserna. Gymnasieskolan ska enligt skollagen ge en god grund för yrkes- verksamhet och fortsatta studier samt för personlig utveckling och ett aktivt deltagande i samhällslivet. Gymnasieskolans huvuduppgift är enligt läroplanen att förmedla kunskaper och skapa förutsättningar för att eleverna ska tillägna sig och utveckla kunskaper. Utbildningen ska främja elevernas utveckling till ansvarskännande människor, som aktivt deltar i och utvecklar yrkes- och samhällslivet. Utbildningen ska vidare bidra till elevernas allsidiga utveckling. Enligt läroplanen för gym- nasieskolan ska undervisningen anpassas till elevernas olika för- utsättningar och behov. Elever på yrkesprogram ska ges möjlighet att uppnå kraven för en yrkesexamen, som innebär att eleverna har uppnått en av branschen godtagbar nivå av yrkeskunnande för att vara väl förberedda för yrkeslivet. Elever på högskoleförberedande program ska ges möjlighet att uppnå kraven för en högskoleförberedande examen, som innebär att eleverna har tillräckliga kunskaper för att vara väl förberedda för högskolestudier. För elever som avslutat ett introduktions- program är målsättningen att de ska ha en plan och tillräckliga kunskaper för fortsatt utbildning eller att de är förberedda för en etablering på arbetsmarknaden. Samtliga nationella program i gymnasieskolan har fastställda examens- mål. För varje ämne i gymnasieskolan finns en ämnesplan som anger ämnets syfte samt det centrala innehållet och kunskapskraven för varje kurs. En bedömning av måluppfyllelsen i gymnasieskolan kan omfatta till- gänglighet samt kunskaper och färdigheter. Tillgänglighet kan avse i vilken omfattning som eleverna erbjuds ett allsidigt urval av program. Kunskaper och färdigheter kan bedömas utifrån om eleverna uppnår avsedda kunskaper, dvs. i vilken utsträckning som de är förberedda för kommande yrkesverksamhet respektive för fortsatta studier efter avslutad utbildning och hur snabbt de övergår till yrkesverksamhet respektive högre studier. Nästan samtliga elever gick vidare till gymnasieskolan Av landets 290 kommuner drev 29 kommuner inte någon gymnasie- utbildning i egen regi, men erbjöd sådan utbildning i samverkan med andra kommuner. Nästan alla elever som slutar börjar i gymnasieskolan. Totalt gick av alla elever som slutade grund- skolan i gymnasieskolan . Andelen som inte gick direkt över till gymnasieskolan varierade över landet. I var tionde kommun var andelen , medan alla elever fortsatte direkt till gymnasieskolan i 30 kommuner. Betyg och genomströmning i gymnasieskolan Avgångskullen 2014 är den första kullen elever som avslutar sin gymnasieutbildning enligt den reformerade gymnasieskolan (Gy 2011). gick även 3 051 elever ut med slutbetyg från den gamla gymnasieskolan (Lpf 94). Utbildningen i gymnasieskolan pågår normalt . Det är dock långt ifrån alla elever som slutför studierna . Av de som började i gymnasieskolan hade avslutat ut- bildningen med gymnasieexamen () eller studiebevis () . I Lpf 94 kallades motsvarigheterna till gymnasie- examen och studiebevis sammantaget slutbetyg. Genomströmningstider för elever med gymnasieexamen och studiebevis (GY 2011) och elever med slutbetyg (Lpf 94) kan jämföras då de samtliga genom att erhålla 2 500 poäng genomgått en fullständig gymnasieutbildning. För de elever som började sina studier och gick ut gymnasieskolan 2013 var genomströmningen . Enligt skiljer sig genomströmningen för den första kullen ungdomar som lämnade GY 2011 med gymnasieexamen eller studiebevis inte nämnvärt från tidigare årskullar. bedömer också att studietiden ofta förlängs till följd av att elever bytt program , ofta med ett och ibland . En redovisning av hur många elever som behöver på sig att genomföra GY 2011 kan först presenteras 2015. Den genomsnittliga betygspoängen, dvs. det genomsnittliga värdet av alla betyg som redovisas i elevens examen eller studiebevis, var 14,0 av maximalt 20,0 poäng för samtliga elever som fick gymnasieexamen eller studiebevis /14. Detta är samma genomsnittliga betygspoäng som gällde för eleverna som gick ut gymnasieskolan i 94 2013. En skillnad mellan de två årskullarna är att betygsskalan har ändrats. På kommunnivå (kommunala skolor) varierade den genomsnittliga betygspoängen mellan 10,7 och 16,0, vilket innebär att spridningen hade minskat jämfört med läsåret innan. En förklaring till variationen mellan kommunerna är att de har olika programutbud och att den genomsnittliga betygsnivån skiljer sig mellan olika program. Det fanns också skillnader mellan könen när det gäller betygs- resultaten. /14 var genomsnittspoängen för kvinnor med svensk bakgrund 14,7 poäng och för kvinnor med utländsk bakgrund 13,6 poäng. Genomsnittspoängen för män med svensk bakgrund var 13,6 poäng och för män med utländsk bakgrund 12,7 poäng.