prop · H3031d20 · 2015-09-21 00:00:00 — Enligt 3 § lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt samt 3 § lagen (2007:1398) om fastighetsavgift ska statlig fastighetsskatt respektive fastighetsavgift betalas för vissa hyreshus, ägarlägenheter och småhus. Skatten på dessa fastigheter är en objektskatt som enbart träffar fastighetskapital. Eftersom intäkterna beskattas som inkomst av näringsverksamhet utgör fastighetsskatten (som är avdragsgill mot intäkterna), till den del den inte reducerar inkomstskatten, en skattesanktion. 3.4Mål för samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet Se avsnitt 2.4. Med utgångspunkt från det övergripande målet anges delmål för områdena samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet. Resultatet redovisas för nämnda områden och forskningsfrågor. Ett utvecklingsarbete pågår för att hitta lämpliga indikatorer för de olika delmålen. I föreliggande proposition anges indikatorer för vissa delmål och områden. Delmål för området samhällsplanering är: –En tydlig roll för fysisk planering i arbetet för en hållbar utveckling av städer, tätorter och landsbygd. –Ett regelverk och andra styrmedel som på bästa sätt tillgodoser kraven på effektivitet som rättssäkerhet och medborgerligt inflytande säkerställs. –Goda förutsättningar för byggande av bostäder och lokaler, etablering av företag och för annat samhällsbyggande som en god livsmiljö tryggas. Resultatredovisningen förs utifrån ovan nämnda mål. Samhällsplaneringen är också ett viktigt verktyg för att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet. Resultatredovisningen beträffande miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö finns under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Utvecklingen av den kommunala planeringen Antalet antagna översiktsplaner ökar något antogs 33 översiktsplaner jämfört med då 26 översiktsplaner antogs. En tredjedel av landets kommuner har översiktsplaner som antogs under den senaste mandatperioden. En knapp fjärdedel av de gällande översiktsplanerna antogs , dvs. 2007–2010. Det är nu 51 kommuner () som har en översiktsplan som antogs . I tabell 3.3 visas antalet antagna översiktsplaner –2014. Tabell 3.3 Antal antagna översiktsplaner Under den förra mandatperioden har 75 kommuner prövat översiktsplanens aktualitet. 105 kommuner har antagit en ny översiktsplan. Ett stort antal kommuner har 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 således inte tagit ställning till översiktsplanens aktualitet. Enligt kan detta bero på att vissa kommuner bedömer att översiktsplanen är inaktuell på grund av att den är gammal. Dessa kommuner lägger därför inte tid på aktualitetsprövningen utan börjar direkt arbeta med att ta fram en ny översiktsplan, alternativt arbetar kommunen med att fördjupa delar av översiktsplanen. Nedgången i kommunernas planeringsaktivitet har brutits Planeringsaktiviteten i har minskat . –2009 låg antalet antagna detaljplaner stadigt över 2 000 detaljplaner , men har därefter sjunkit. Efter , när endast 1 703 detaljplaner antogs, visar redovisningar från att den kommunala planeringsaktiviteten börjar återgå till mer normala nivåer. I tabell 3.4 redovisas antalet detaljplaner som har antagits –2014. Tabell 3.4 Antal antagna detaljplaner Prövningen av överklagade kommunala beslut handläggningstider för överklagade planer förkortas Det är väsentligt att den tid det tar för överinstanserna att pröva ett överklagat kommunalt beslut att t.ex. anta en detaljplan kan ske så enkelt och snabbt som möjligt, dock utan att rättssäkerheten eftersätts. Regeringen har fastställt inriktningsmål beträffande länsstyrelsernas handläggning av överklagade ärenden avseende kommunala beslut om detaljplaner och områdesbestämmelser. (), och –vara avgjorda (21,). 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 avgjordes av alla överklagade planer jämfört 2012. Detta innebär att andelen ärenden som avgörs fortsätter att öka och att handläggningstiderna ligger relativt nära inriktningsmålet. När det gäller målet att av alla ärenden ska vara avgjorda har målet i princip uppnåtts – avgjordes av alla ärenden . var motsvarande andel . är det emellertid sex länsstyrelser som inte klarar inriktningsmålet i denna del. handläggningstider för överklagade lovärenden har förkortats Den genomsnittliga handläggningstiden för avgjorda överklagade lov har minskat 2012 2014. Antalet länsstyrelser som klarade inriktningsmålet om avgjorda ärenden om överklagade lov hade 2014 ökat till elva jämfört med endast en 2012. Inriktningsmålet om avgjorda ärenden om överklagade lov klarades av 18 länsstyrelser jämfört mot två 2012. Detta innebär att handläggningstiderna närmar sig inriktningsmålen. Till mark- och miljödomstolarna överklagade plan- och byggärenden överklagades 247 planärenden (detaljplaner och områdesbestämmelser) och 1294 byggärenden (bygglov, rivningslov och marklov) till de fem mark- och miljödomstolarna. Motsvarande antal 2013 var 289 respektive 1657 ärenden. Den genomsnittliga omloppstiden för de avgjorda planmålen uppgick (3,1 månader ). av målen avgjordes (5,7 respektive månader ). Motsvarande tider för byggnadsmålen var (3,5 respektive månader ). Mark- och miljödomstolarnas domar kan överklagas till Mark- och . överklagades 145 planmål och 593 byggnadsmål till Mark- och . Den genomsnittliga och den 75-procentiga omloppstiden för planmålen som avgjordes uppgick respektive . För byggnadsmålen var motsvarande tider . Under vissa förutsättningar kan ett plan- eller byggnadsmål som avgjorts av Mark- och prövas av . gav inte prövningstillstånd för något överklagat ärende enligt . Ärenden som prövas av regeringen Antalet inkomna ärenden till regeringen som har anknytning till planerings- och markanvändningsfrågor återfinns i nedanstående tabell 3.5. Tabell 3.5 Regeringens förvaltningsärenden inom samhällsplaneringsområdet Källa: Egna beräkningar. Utvecklingen av den geografiska tillgängligheten till vissa funktioner Tillgänglighet till vissa väsentliga servicefunktioner i samhället ger delvis en bild av hur framgångsrik samhällsplaneringen är. I tabell 3.6 redovisas hur stor andel av befolkningen som har mindre än till en livsmedelsbutik, en grundskola eller en vårdcentral. Det finns dock skäl att framhålla att förändringarna i hög grad även påverkas av andra faktorer som inte primärt hänger samman med samhällsplaneringen. Tabell 3.6 Andel av befolkningen som bor inom från vissa servicefunktioner (2011–2013) -7,0 Källa: Trafikanalys, rapport 2014:5. Störst tillgänglighet har befolkningen i storstäderna där av befolkningen bor inom från en livsmedelsbutik. Det kan jämföras med exempelvis glesbygdskommuner, turism- och besöksnäringskommuner där endast var tredje person har samma tillgänglighet. Antalet grundskolor i hela landet minskade något, från 4 733 stycken till 4 2013. Trots detta har andelen av rikets befolkning som bor inom från en grundskola ökat . Möjliga förklaringar kan vara en ökad etablering av friskolor i mer tättbefolkade kommuner samt en ökad urbanisering (Trafikanalys rapport 2014:5). En motsvarande minskning av tillgänglighet som kan observeras i glesbygdskommuner, turism- och besöksnäringskommuner samt varuproducerande kommuner kan till viss del förklaras med nedläggning av skolor. Antalet vårdcentraler ökade från 1 045 stycken 2009 till 1 2013. Detta bidrog till en ökad tillgänglighet på för hela befolkningen –2013. Även för vårdcentraler skedde den största tillgänglighetsökningen i storstäderna och större städer medan den största minskningen observeras för varuproducerande kommuner. har redovisat hur kommunernas arbete med utpekandet av områden för landsbygdsutveckling i strandnära lägen har utvecklats (dnr N2015/03112/PUB). Av redovisningen framgår bl.a. att det nu finns 114 kommuner som har pekat ut sådana områden i sina översiktsplaner sedan de nya strandskyddsreglerna trädde i kraft . Av dessa har 29 tillkommit . har kommunerna upphävt strandskyddet i 199 fall genom detaljplaneläggning. Länsstyrelserna har överprövat tio detaljplaner med hänvisning till att det kunde befaras att upphävandet hade skett i strid med bestämmelserna i . Tre detaljplaner har länsstyrelserna därefter tagit beslut om att upphäva med hänvisning till att strandskyddet upphävts i strid mot gällande bestämmelser. Detta ligger i linje . har sammanställt statistik för bl.a. dispenser från reglerna om strandskydd. Av statistiken framgår bl.a. att antalet beslut om 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 dispenser varierar stort mellan olika kommuner och län. har kommunerna beslutat att medge 4 216 dispenser från strandskyddet, vilket är något fler än 2013. Av dessa har länsstyrelserna överprövat 595 varav 225 medgivna dispenser helt eller delvis upphävts. Andelen strandskyddsdispenser (kommunala beslut) som i efterhand upphävts av länsstyrelserna har minskat från 2014. Antalet kommunala beslut där ansökan om dispens från strandskyddet har avslagits och som sedan har överklagats till uppgick till 191. Av dessa beslut ändrade besluten i 31 fall. Antalet ansökningar om prövning som inkommit till va-nämnden har ökat kraftigt , även om de sjönk till 380 jämfört med 454 . Nämnden ska verka för att av målen avgörs . har nämnden inte fullt ut nått detta mål. Andelen avgjorda mål uppgick till . Den genomsnittliga handläggningstiden uppgick . Regeringen har ekonomiska vårproposition (prop. 2014/15:100) föreslagit att Statens va-nämnds uppgifter enligt lagen (2006:412) om allmänna vattentjänster ska övertas av mark- och miljödomstolarna . Det innebär att avvecklas och upphör som myndighet . Geotekniska och miljögeotekniska frågor Geotekniskt stöd till kommuner och länsstyrelser i planprocessen () verksamhet bidrar till en hållbar utveckling av städer, tätorter och landsbygd och bidrar dessutom till att uppfylla målet om långsiktigt hållbara byggnadsverk (målet beskrivs i avsnitt 3.5.4 Resultat – Byggande). har SGI behandlat 340 ärenden om stöd till länsstyrelser och kommuner, vilket är färre än . Ärendena till SGI tenderar generellt att bli mer komplexa vilket kräver större arbetsinsats, som länsstyrelser och kommuner nu har mer övergri- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 pande kunskaper om geotekniska säkerhetsfrågor och bättre kan bedöma vilka ärenden som bör skickas på remiss till SGI. Minskningen beror också på att antal ärenden styrs av planaktiviteten i de olika kommunerna, vilken varierar , samt att vissa utbyggnader stoppats i avvaktan på fördjupade utvärderingar och stabilitetsförbättrande åtgärder. Geokalkylsystem för planering och kostnadsbedömning SGI fick uppdraget att ta fram ett geokalkylsystem för planering och kostnadsbedömning (dnr N2015/04735/PUB). Syftet med geokalkylsystemet är att i tidiga skeden, som till exempel vid översiktplanering i kommuner eller vid val av korridor eller linje i väg- och järnvägsbyggande, kunna få en uppfattning om de geotekniskt relaterade kostnaderna. Systemet ska ta hänsyn till geotekniska förutsättningar på platsen, inverkan av klimatförändringar och miljöförutsättningar. SGI har slutfört arbetet med systemet och uppdraget slutredovisades till regeringen . dernas och stadsregionernas olika förutsättningar och behov samt stödja de regionala strukturfondsprogrammens arbete med hållbar stadsutveckling. har en samordnande roll i uppdraget. De tre regionala strukturfondsprogram som har särskilt avsatta medel för hållbar stadsutveckling har påbörjat arbetet med att ta fram strategier för sina insatser. har uppdraget att utgöra processtöd i detta arbete. Fokus ligger på att genomföra insatser som kopplar ihop ekonomiska, sociala och miljömässiga utmaningar utifrån städernas olika förutsättningar och bidra till innovation och ökad sysselsättning. redovisade sin tredje och sista delrapport i vilken myndigheten sammanfattar det övergripande arbetet inom urbant utvecklingsarbete, preliminära resultat från följeforskningen samt en avslutande analys (dnr N2015/01924/PUB). Rapporten bygger i huvudsak på av anlitade forskares beskrivningar av pågående insatser, samtal med tjänstemän i berörda kommuner, kommunernas 3.5.2Resultat – Hållbar stadsutveckling lägesbeskrivningar och platsbesök. Arbetet för en hållbar stadsutveckling innefattar frågor om bl.a. stadsplanering, bebyggelse och bostäder, infrastruktur, regional tillväxt och utveckling, arkitektur samt ekologiska och sociologiska aspekter. Områdets sektorsövergripande och mångfacetterade karaktär gör det svårt att mäta graden av måluppfyllelse. Hållbar stadsutveckling berör också flera andra politikområden, se utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering, utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, utgiftsområde 19 Regional tillväxt, utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, utgiftsområde 21 Energi, utgiftsområde 22 Kommunikationer samt utgiftsområde 9 Politik för sociala tjänster. Plattform för hållbar stadsutveckling Regeringen gav uppdrag åt , , , och att upprätta och förvalta en plattform för frågor om hållbar stadsutveckling (dnr S2013/03465/PUB). Den ska bidra till tvärsektoriell samverkan, samordning, kunskapsutveckling, kunskapsspridning och erfarenhetsutbyte. Arbetet ska möta stä- samverkan skett med länsstyrelserna i , , och , som lämnat in egna redogörelser för det utvecklingsarbetet i respektive län (dnr N2015/02008/PUB). Detta har resulterat i ökade erfarenheter och kunskaper om tvärsektoriellt utvecklingsarbete i utsatta områden. Ett stöd till utvecklingsprojekt för jämställda offentliga miljöer trädde i kraft genom förordningen (2013:1102) om stöd till utvecklingsprojekt för jämställda offentliga miljöer i städer och tätorter. är en av 41 myndigheter i den särskilda satsningen på jämställdhetsintegrering i statliga myndigheter. Myndigheten ska bl.a. göra en översyn av lagen om bostadsanpassningsbidrag ur ett jämställdhetsperspektiv. I regleringsbrevet fick i uppdrag att ta fram en vägledning för barns och ungas utemiljö. Vägledningen ska användas för planering, utformning, skötsel och förvaltning av miljöer, med ett särskilt fokus på förskole- och skolgårdar. Förslag på allmänna råd för tillämpningen av berörda lagrum har tagits fram. Under det lettiska ordförandeskapet har arbetet med en EU fortsatt. Det lettiska ordförandeskapet har lett arbetet med att ta fram en deklaration inför framtagandet av en EU . Deklarationen skrevs under av de ministrar inom EU som är ansvariga för stadsutveckling vid det informella ministermötet i . arrangeras världskonferensen , som är om bostäder och hållbar stadsutveckling. Habitat III ska 2016 hållas i i . En avsiktsförklaring, MoU (Memorandum of Understanding), gällande hållbar stadsutveckling har slutits mellan och . har beslutat om ett miljökvalitetsmål för den bebyggda miljön, God bebyggd miljö. Målet omfattar bl.a. samhällsplanering, infrastruktur, grönområden, avfall, buller, hälsa och bebyggelsestruktur. Utvecklingen för miljökvalitetsmålet är svagt positiv, mycket tack vare bättre kunskapsunderlag, strategier som har antagits och åtgärder som har genomförts. Dessa kommer att leda till en bättre måluppfyllelse (6661). har en rad insatser inom bullerområdet pågått och bl.a. har lagändringar inom antagits och en ny förordning med riktvärden för trafikbuller vid bostadsbyggnader beslutats. och har tagit fram vägledningar om industribuller och annat verksamhetsbuller. Uppföljningen av miljökvalitetsmålet visar att den positiva trenden inom energianvändningen i bostäder och lokaler fortsätter. Energianvändningen per kvadratmeter i bostäder minskade . Trenden med ökande elanvändning för annat än uppvärmning har vänt, och elanvändningen har minskat något . Delmål för området bostadsmarknad är: 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Långsiktigt väl fungerande bostadsmarknader där konsumenternas efterfrågan möter ett utbud av bostäder som svarar mot behoven. –Antal påbörjade bostäder i relation till befolkningsutveckling –Antal sociala kontrakt Resultatredovisningen förs utifrån ovan nämnda mål. Bostadsbyggande, bostadsbestånd och befolkningsutveckling Byggbehovet påverkas framför allt av befolkningsutvecklingen och hushållsbildningen. ökade folkmängd med 102 491 personer vilket innebar en folkökning på över 100 000 personer under ett enskilt år. Befolkningsökningen kan hänföras till både födelse- och invandringsöverskott. Födelseöverskottet uppgick till 25 931 personer, 10 215 kvinnor och 15 716 män, och invandringsöverskottet uppgick till 75 729 personer fördelat på 33 946 kvinnor och 41 738 män. Den största folkökningen hade de tre storstadskommunerna. Diagram 3.1 Antal påbörjade bostäder i relation till befolkningsutvecklingen Källa: och . Bostadsbyggandet ökade med , då cirka 40 540 bostäder påbörjades. bedömer att ca 47 500 bostäder kommer att påbörjas . beräknas drygt 50 000 bostäder påbörjas. Av dessa beräknas ca 2 500–2 700 bostäder tillkomma som nettotillskott genom 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Prognoserna har inte tagit hänsyn till effekter av investeringsstimulanser. Antalet påbörjade studentbostäder har ökat . påbörjades preliminärt drygt 3 000 studentbostäder genom nybyggnad, vilket kan jämföras med 500 . Till detta kan läggas studentbostäder som tillkommer genom ombyggnader av främst lokaler. bedömer att antalet påbörjade studentbostäder kan komma att öka något , och att ökningen fortsätter , då 3 400–4 000 bostäder beräknas påbörjas. förväntas bostadsbyggandet öka i synnerhet i och i . räknar med att drygt 20 000 bostäder påbörjas i . Detta motsvarar av samtliga byggstarter i landet. I påbörjas 6 500 bostäder enligt prognosen. Det innebär en ökning med jämfört med . Prognoserna har inte tagit hänsyn till effekter av investeringsstimulanser. Tabell 3.7 Antal påbörjade bostäder färdigställdes totalt 31 500 bostäder, varav ca 29 200 genom nybyggnad och 2 300 genom ombyggnad. Det är en ökning jämfört med . Av de färdigställda bostäderna var hyresrätter, bostadsrätter och äganderätter. Även om nyproduktionen ökat innebär den små förändringar i beståndet som helhet. Vid utgången av 2014 hade antalet bostadslägenheter ökat . Tabell 3.8 Fördelning av upplåtelseformer 2014 Egnahem och övriga direktägda bostäder utgör av beståndet, medan bostadsrätternas andel är och hyreslägenheternas andel är . Av hyresbostäderna ägs av privata fastighetsägare, av kommunala allmännyttiga bostadsföretag och ägs direkt av stat, kommun eller landsting. Det allmännyttiga beståndet ökar Som en samlad effekt av försäljningar, inköp, nybyggnationer och rivningar minskade det allmännyttiga bostadsbeståndet med omkring 5 000 bostäder trappades försäljnings- takten ner något inom allmännyttan, vilket resulterade i att det allmännyttiga beståndet ökade med drygt 2 400 bostäder netto. Tabell 3.9 Kreditgarantier för bostadsbyggande årets slut, mnkr Den minskade förväntade förlusten är en effekt av högre värden på de fastigheter som står som säkerhet för kreditgarantierna. Obalans i majoriteten av kommunerna upplaga av bostadsmarknadsenkät anger 183 av landets 290 kommuner underskott på bostäder. Det är fler än i förra årets enkät. av befolkning bor i kommuner som uppger att de har ett underskott på bostäder. uppger 27 kommuner att bostadsmarknaden kännetecknas av ett överskott och 80 kommuner att det bråder balans. Vissa grupper har svårt att hitta en bostad I bostadsmarknadsenkäten uppger 219 kommuner att de har underskott på bostäder för ungdomar. Det är närmare 40 kommuner fler än . Av landets 43 högskolekommuner uppger 27 ett underskott på studentbostäder. Den vanligaste orsaken till underskottet på student- och ungdomsbostäder är framför allt att det finns för få bostäder på den ordinarie bostadsmarknaden. Andra vanliga orsaker till underskottet uppges vara att det finns för få små lägenheter och att de som finns är för dyra. I enkäten har 244 kommuner svarat att de har ett underskott på bostäder för nyanlända invandrare, vilket är en kraftig ökning sedan förra årets enkät då 196 kommuner gjorde samma bedömning. Kommunerna bedömer att det saknas hyresrätter, att det är underskott på små och stora lägenheter och att det ställs höga krav på inkomst eller anställning för att nyanlända invandrare ska beviljas hyreskontrakt. Antalet sociala kontrakt ökar Den sekundära bostadsmarknaden, när kommunerna hyr eller äger lägenheter och hyr ut dessa till personer som av olika anledningar inte kan få en bostad på den ordinarie bostadsmarknaden, växer. Enligt kommunerna har antalet sociala hyreskontrakt ökat från 11 700 till 16 386 –2013. Det är en ökning med . Antalet kommuner som svarar att de använder denna typ av bostadssociala insats har ökat från 205 till 260. Hyreskontrakt via kommunen finns över hela landet och är ungefär lika vanligt förekommande i samtliga kommuntyper. svarade 108 kommuner ja på frågan om det fanns hemmavarande barn bland de hushåll som bor på den sekundära bostadsmarknaden. Kommunerna uppskattade att det rör sig om sammanlagt 3 619 barn. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 års enkät var motsvarande antal 162 kommuner och 4 789 barn. Antalet hyresgarantier har ökat något hyresgaranti innebär att kommunen går i borgen för en hyresgäst som har tillräckligt god ekonomi för att ha ett eget boende, men som ändå har svårt att få en hyresrätt med besittningsskydd. uppgick det beviljade bidraget för kommunala hyresgarantier till , vilket motsvarar 179 utfärdade hyresgarantier i 16 kommuner. Det är en liten ökning jämfört med året innan men ligger dock på fortsatt låg nivå. Högre hyror med hänsyn till låg inflation steg de genomsnittliga årshyrorna per kvadratmeter i allmännyttan och i de privatägda bostäderna. I nominella termer var hyreshöjningar något lägre än , men sett över perioden –2012 var höjningen 2013 i linje med genomsnittet. Den obefintliga inflationen bidrog dock till att hyreshöjningarna i reala termer var relativt höga . Priserna på bostäder fortsätter att stiga Fastighetsprisindex avseende småhus för permanentboende steg i genomsnitt . Det genomsnittliga priset för en småhusfastighet i landet uppgick enligt SCB till . I var genomsnittspriset ca , i och i . Enligt SCB såldes preliminärt 103 613 bostadsrättslägenheter exklusive överlåtelser genom arv, gåva, bodelning eller liknande; en ökning med jämfört med . Det motsvarar av bostadsrättsbeståndet. Medelpriset för en bostadsrätt var , att jämföra med 2013. Högst var priserna i , , och lägst i där medelpriset var . Det totala värdet på de sålda bostadsrätterna uppgick till , att jämföra med 2013. Enbart stod för av överlåtelserna och cirka två tredjedelar av den samlade överlåtelsesumman. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Enligt det s.k. HOX-indexet (OMX Valueguard-KTH Housing Index) ökade bostadsrättspriserna medan index för privatägda småhus (egnahem) ökade . har dock bostadsrättspriserna ökat snabbare än villapriserna i och , medan prisökningstakten i var högre på villor än på bostadsrätter. Det är främst i storstadsregionerna som bostadsrättspriserna ökat mest, även om index utvecklats svagare i än i och . Allmänt ökade bostadsrättspriserna 2014 något snabbare i städernas ytterområden än i centrala staden, dock från lägre nivåer. Denna tendens är tydligast i och . I har dock prisökningarna varit långsammast för bostadsrätter i ytterområdena. Den genomsnittliga belåningsgraden och skuldkvoten för hushåll med nya bolån var oförändrad . Den genomsnittliga belåningsgraden uppgick till och den genomsnittliga skuldkvoten till . För hushåll med nya lån amorterade 2014, vilket kan jämföras 2011. Nio av tio hushåll med belåningsgrader amorterar medan den siffran sjunker till fyra av tio för hushåll med belåningsgrader på 50–. hade tagit blancolån i samband med bostadsfinansieringen. Den sammanlagda volymen blancolån uppgick till av den totala nyutlåningen. Det är något lägre än 2013 då av hushållen tog blancolån och volymen blancolån utgjorde av nyutlåningen. Små variationer i värdeöverföringarna från kommunala allmännyttiga bostadsaktiebolag För har sammanlagt 260 kommunala allmännyttiga bostadsaktiebolag lämnat uppgifter om värdeöverföringar. Av de 260 bostadsbolagen har –inte lämnat någon värdeöverföring (2012),