prop · H203112 · 2015-05-26 00:00:00 — tören blir ekonomiskt ansvarig för att det nationella elsystemet tillförs lika mycket el som tas ut i uttagspunkterna hos de elanvändare med vilka elleverantören har ingått leveransavtal. Det ligger då i elleverantörens in- tresse att köpa in lika mycket el som kunderna kan förväntas Det uppstår dock alltid en differens, och denna differens regle- ras i efterhand inom ramen för balansavräkningen. Elleverantören kan också träffa avtal med någon annan om balansan- Innebörden av ett sådant avtal är att den balansansvarige ekono- miskt svarar för differensen mellan elleverantörens inköp och leveranser. För denna tjänst betalar elleverantören ett fastställt pris. Andra stycket första meningen motsvarar delvis nuvarande första stycket andra meningen. Ett åtagande om balansansvar ska göras genom avtal dels med den systemansvariga myndigheten, dvs. (), dels med den som utför avräkningen mellan de balansansvariga. Den systemansvariga myndigheten kan själv utföra avräkningen, men enligt 11 § i dess föreslagna lydelse kan myn- digheten uppdra åt någon annan att utföra uppgiften. Till skillnad från i dag kan det alltså vara nödvändigt för den balansansvarige att ingå avtal med två olika parter i stället för endast med . I andra stycket finns vidare, i andra och tredje meningarna, nya be- stämmelser om innehållet i de avtal som den balansansvarige ingår med och den som utför avräkningen mellan de balansansva- Avtalet med ska innehålla ett åtagande att säker- ställa balans mellan tillförsel och uttag av el. Ett sådant åtagande innebär ett planeringsmässigt ansvar, dvs. att den balansansvarige åtar sig att löp- ande planera för och åstadkomma balans på timbasis mellan tillförsel och Detta kan uppnås genom egen produktion och förbrukning eller genom att köpa och sälja el. Avtalet med den som utför avräkningen mellan de balansansvariga ska innehålla villkoren för avräkningen. Exempel på frågor som kan regleras i avtalet är hur den balansansvariges obalans ska beräknas och villkoren för betalning och fakturering. Om utför avräkningen finns det ingenting som hindrar att de frågor som anges i andra stycket regleras i ett och samma avtal. Tredje stycket överensstämmer i sak med nuvarande andra stycket. Övervägandena finns i avsnitt 4.3. 4 a § Villkoren i avtalen enligt 4 § andra stycket ska vara objektiva och icke- Den systemansvariga myndigheten och den som utför avräkningen mellan de balansansvariga får inte ingå avtal enligt 4 § andra stycket förrän de metoder som har använts för att utforma avtalen har godkänts av nätmyndigheten. kännande ska lämnas, om metoderna kan antas leda till att villkoren i avtalen uppfyller kraven i första stycket. Ett beslut enligt andra stycket gäller . beslutet enligt 49 § första stycket 1 och andra stycket delgivningslagen (2010:1932). Av första stycket framgår att villkoren i de avtal som den balansansvarige måste ingå med den systemansvariga myndigheten () och den som utför balansavräkningen ska vara objektiva och icke-diskri- Bestämmelsen ändras på så sätt att den avser två olika avtal i stället för endast ett balansavtal med . Andra stycket ska ses mot bakgrund av artikel 37.6 b i Europaparla- mentets och rådets direktiv /72/EG av om gemen- samma regler för den inre marknaden för el och om upphävande av di- rektiv 2003/54/EG, där det anges att de nationella energitillsynsmyndig- heterna ska ansvara för att i förväg fastställa eller godkänna åtminstone metoder för att beräkna eller fastställa villkoren för tillhandahållande av I sak ändras bestämmelserna för att tydliggöra att Svenska kraftnät får uppdra åt någon annan att utföra avräkningen mellan de ba- Formerna för förhandsprövningen ändras inte. tillämpar ett standardavtal som reglerar de frå- gor som anges i 4 § andra stycket. På grundval av standardavtalet utfor- mas sedan de individuella avtalen om balansansvar. kan det finnas två standardavtal, ett som har utarbetats av och ett som har tagits fram av den som utför avräk- ningen mellan de balansansvariga enligt 11 §. Båda avtalen omfattas av kravet på förhandsprövning enligt andra stycket. I praktiken sker detta genom att nätmyndigheten granskar standardavtalen. ska godkänna metoderna, om standardavtalen kan antas leda till att vill- koren i de avtal som ingås med de balansansvariga är objektiva och icke- Inga ändringar görs i tredje stycket. Övervägandena finns i avsnitt 4.3. 4 b § Den systemansvariga myndigheten och den som utför avräkningen mellan de balansansvariga ska offentliggöra de villkor som de tillämpar i avtalen enligt 4 § andra stycket och på begäran utan dröjsmål lämna skriftlig uppgift om villko- Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, nätmyndigheten får med- dela föreskrifter om offentliggörande av villkor enligt första stycket. Paragrafen ska ses mot bakgrund av artikel 15.7 i direktiv /72/EG. sak ändras bestämmelserna endast på så sätt att kravet på offentliggör- ande gäller såväl den systemansvariga myndigheten som den som utför avräkningen mellan de balansansvariga. Bestämmelsen innebär att Sven- 2014/15:112 ska kraftnät ska offentliggöra de villkor som myndigheten tillämpar och att den som utför avräkningen ska offentliggöra de villkor som den tillämpar. Kravet på offentliggörande enligt första stycket avser de standardavtal som nämns i kommentaren till 4 a §. De individuella avtalen med de balansansvariga behöver inte offentliggöras. Andra stycket ändras endast redaktionellt. 4 c § När den systemansvariga myndigheten får kännedom om att ett avtal enligt 4 § andra stycket ska upphöra att gälla, ska myndigheten utan dröjsmål underrätta de nätkoncessionshavare på vars ledningsnät de uttagspunkter är belägna där balansansvaret kommer att upphöra att gälla. Nätkoncessionshavarna ska utan dröjsmål underrätta berörda elleverantörer. När någon, som i ett avtal med en elleverantör har åtagit sig balansansvaret i de uttagspunkter där elleverantören levererar el, får kännedom om att detta avtal ska upphöra att gälla, ska den balansansvarige utan dröjsmål underrätta den systemansvariga myndigheten och de nätkoncessionshavare på vars ledningsnät de uttagspunkter är belägna där balansansvaret kommer att upphöra att gälla. Nätkoncessionshavarna ska utan dröjsmål underrätta elleverantören. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela närmare föreskrifter om underrättelseskyl- digheterna i första och andra styckena. I paragrafen regleras viss underrättelseskyldighet i samband med att en elleverantör kommer att stå utan någon balansansvarig. anpassas till den nya ordningen, där en balansansvarig kan ingå två olika avtal enligt 4 § andra stycket i stället för endast ett balansavtal med den systemansvariga myndigheten (). I första stycket regleras den situationen att ett sådant avtal som avses i 4 § andra stycket – mellan en balansansvarig å den ena sidan och Svens- ka kraftnät eller den som utför avräkningen mellan de balansansvariga å den andra – upphör att gälla. Ett sådant avtal kan sägas upp eller med viss uppsägningstid. I ett sådant fall får den balansansvarige inte längre agera som balansansvarig på elmarknaden. alla elleverantörer för vars leveranser den balansansvarige har åtagit sig balansansvaret står utan balansansvarig. ska då utan dröjsmål sända underrättelser till samtliga nätkoncessionshavare på vars nät det finns uttagspunkter där balansan- svaret kommer att upphöra. Varje nätkoncessionshavare som får en sådan underrättelse ska utan dröjsmål underrätta alla elleverantörer som leve- rerar el i de uttagspunkter på koncessionshavarens nät där balansansvaret kommer att upphöra. Balansansvaret kan upphöra med anledning av att ett avtal sägs upp mellan den balansansvarige och den som utför balansavräkningen på En förutsättning för att ska kunna skicka de nödvändiga underrättelserna i ett sådant fall är att den som utför avräkningen informerar myndigheten. na för detta regleras dock inte i lagen utan i ett avtal mellan Svenska kraftnät och den som får i uppdrag att utföra avräkningen. I andra stycket görs endast redaktionella ändringar. I tredje stycket finns en upplysning om att regeringen eller den myn- dighet som regeringen bestämmer kan meddela närmare föreskrifter om underrättelseskyldigheterna i paragrafen. Bestämmelsen får en ny ut- Prop. 2014/15:112 formning utan att ändras i sak. 11 § Den systemansvariga myndigheten ska ansvara för att avräkning sker mellan de balansansvariga. Myndigheten får uppdra åt någon annan att utföra avräkningen. Den systemansvariga myndigheten, dvs. , ansvarar för att avräkning sker mellan de balansansvariga. Avräkningen grundar sig på mätresultat som tillhandahålls av nätkoncessionshavarna. Förhållandena mellan och de balansansvariga, bl.a. i fråga om hur avräkningen ska gå till, regleras i avtal mellan de berörda. I sak ändras paragrafen på så sätt att det nu blir tydligt att Svenska kraftnät, utan att lämna ifrån sig ansvaret för att balansavräkningen sker, får uppdra åt någon annan att utföra avräkningen. Den som vill vara ba- lansansvarig ska i så fall ingå ett avtal med den som utför avräkningen i stället för med myndigheten när det gäller villkoren för avräkningen. Detta framgår av 4 § andra stycket. Paragrafen innehåller även ett bemyndigande till regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, den systemansvariga myndigheten att meddela föreskrifter om avräkningen. Det finns inte några gällande före- skrifter som har meddelats med stöd av bemyndigandet, som utgår. Övervägandena finns i avsnitt 4.2. 11 a § En elleverantör som har levererat el till en uttagspunkt där det saknas någon som är balansansvarig ska anses som balansansvarig för uttagspunkten vid avräkning enligt 11 §. Ersättning ska betalas enligt villkor som motsvarar villkor för andra balansansvariga enligt sådana avtal som avses i 4 § andra stycket Paragrafen innebär att en elleverantör träder in i den ställning som en ba- lansansvarig, om en sådan hade funnits, skulle ha haft gentemot den som utför avräkningen mellan de balansvariga enligt 11 §. på samma villkor som en balansansvarig skulle ha varit, skyldig att beta- la ersättning för bl.a. inköp av balanskraft. Paragrafen ändras på så sätt att elleverantörens motpart kan vara an- tingen, som , den systemansvariga myndigheten eller annars den som har fått myndighetens uppdrag att utföra balansavräkningen. 11 c § En balansansvarig, som använder någon annans produktionskapacitet särskilt för att fullgöra sina åtaganden enligt sådana avtal som avses i 4 § andra stycket, får inte ställa upp villkor som utesluter elproducenter från att tillhanda- hålla sådan kapacitet med hänvisning endast till kraftslag. ska anskaffa kapacitet på ett öppet, icke-diskriminerande och marknadsorienterat Bestämmelserna i paragrafen tar sikte på elproducenternas möjligheter att genom avtal med de balansansvariga tillhandahålla kapacitet som an- vänds särskilt för att fullgöra den balansansvariges åtaganden. anpassas till den nya ordningen, där en balansansvarig kan ingå två olika avtal enligt 4 § andra stycket i stället för endast ett balansavtal med den 2014/15:112 Ikraftträdandebestämmelse Denna lag träder i kraft . Lagändringarna träder i kraft . Övervägandena finns i avsnitt 6.1. 8.2Förslaget till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) 14 § Kontrolluppgift ska lämnas om avyttring av elcertifikat. Kontrolluppgift ska lämnas för fysiska personer och dödsbon av . I kontrolluppgiften ska uppgift lämnas om antalet avyttrade elcertifikat och försäljningspriset. I paragrafen ändras andra stycket med anledning av att tagit över uppgiften som kontoföringsmyndighet för elcertifikat från . Det är därför som framöver ska lämna kontrolluppgifter om avyttring av elcertifikat för fysiska personer och dödsbon. Övervägandena finns i avsnitt 5. Denna lag träder i kraft . Lagändringen träder i kraft . Övervägandena finns i avsnitt 6.2. 2014/15:112 Bilaga 1 Sammanfattning av som möjliggör nordisk balansavräkning (Ei R2014:06) (Ei) har av regeringen fått i uppdrag att skapa förutsättningar för genomförandet av en nordisk slutkundsmarknad för el. Av uppdraget framgår att Ei ska ta fram förslag till de förändringar som krävs i svensk rätt för att skapa förutsättningar för en nordisk slutkundsmarknad. Att etablera en gemensam balansavräkning i berörda länder ses av både bransch och tillsynsmyndigheter som en central del för att åstadkomma en gemensam slutkundsmarknad. Ei lämnar i den här rapporten författningsförslag som möjliggör för att i samarbete med systemoperatörerna i och etablera en gemensam balansavräkning enligt den modell som systemoperatörerna utarbetat. Andra förslag som möjliggör en nordisk slutkundsmarknad rapporterade Ei till regeringen i rapporten för kunden – förslag som ökar förutsättningarna för en nordisk slutkundsmarknad . Harmonisering ger en effektivare marknad Balansavräkning är en funktion som är nödvändig på den nordiska el- Eftersom mätning, beräkning, rapportering och balansavräk- ningen utförs på delvis olika sätt, utifrån olika regelverk så behöver varje elhandlare och balansansvarig anpassa sin verksamhet och sina IT- system utifrån de nationella regelverken. I och med att balansavräkning är en central del för elhandlarens verksamhet så innebär skillnaderna mellan regelverken att det finns barriärer som försvårar för elhandlare och balansansvariga som önskar bedriva verksamhet i flera nordiska län- Barriärerna utgör därmed också hinder för etableringen av en nor- Harmoniserade regler skulle enligt Ei:s bedöm- ning medföra en effektivisering av balansavräkningen och därigenom en effektivare nordisk elmarknad. De finska, norska och svenska systemoperatörerna har presenterat ett förslag till gemensam balansavräkning för berörda tillsynsmyndigheter. Förslaget innebär att balansavräkningen harmoniseras stegvis. steg upplåter de systemansvariga avräkningen till en gemensam enhet och de balansansvariga får en motpart och ett system för avräkning. Vissa rapporteringar föreslås harmonieras men i huvudsak förblir balans- avräkningen oförändrad för svenska aktörer. I ett andra steg föreslås ba- lansavräkningen att harmoniseras vilket medför förändrad rapportering och sannolikt ett gemensamt dataformat. Ei bedömer att enbart det första steget av harmonisering som system- operatörerna föreslår inte i sig tar bort samtliga de barriärer som finns för balansansvariga och elhandlare att etablera sig i flera länder. kraftnäts kostnadsnyttobedömning visar också att kostnaderna för de ba- lansansvariga kommer att öka i ett kortsiktigt perspektiv. mer harmonisering för att ta bort de barriärer som finns, i form av skillnader i regelverk och rutiner mm, mellan länderna. Ei:s slutsats är ändå att en stegvis harmonisering har fördelar och förordar att det första steget genomförs. En stegvis harmonisering på det sätt som föreslås ger dessutom de inblandade aktörerna möjlighet till viss flexibilitet och skapar tid och möjlighet att korrigera eventuellt felaktiga antaganden och bedömningar som gjorts tidigare i processen. Ei anser att harmoniseringen bör fortsätta i ett andra steg för att den totala potentiella samhällsekonomiska vinsten ska realiseras och bedömer att steg två i harmoniseringen av balansavräkningen kan inledas när klarhet nåtts om hur det framtida informationsutbytet ska gå till på den svenska elmarknaden. Ei lämnar förslag till ändringar i regelverket för att undanröja hinder för en nordisk balansavräkning För att systemoperatörerna ska kunna genomföra en gemensam balansavräkning bedömer Ei att det behöver ske ändringar i ellagen. Ei föreslår att ska ha möjlighet att uppdra åt annan aktör att utföra balansavräkningen och att reglerna om balansansvar även ska gälla för inmatning av el i inmatningspunkter. Detta gäller redan i praktiken men framgår inte av regelverket. Vidare, för att de balansansvariga ska kunna ha ett gemensamt balansansvarsavtal för avräkningen som avser , och , bör den aktör som utför balansavräkningen på uppdrag av de systemansvariga få ingå ett balansansvarsåtagande direkt med de balansansvariga. Ei föreslår därför att ellagen ändras så att det blir möjligt för den som utför balansavräkningen att ingå avtal direkt med de balansansvariga. Med tanke på att rapporteringen av mätvärden utgör grunden för balansavräkningen och att de förslag som lämnat även avser viss förändring i befintligt informationsutbyte mellan aktörerna föreslår Ei också vissa ändringar i förordningen om mätning, beräkning och rapportering av överförd el. Ei föreslår att dagens ordning med preliminära och slutliga mätresultatrapporter utgår och ersätts av en rapportering. Vidare föreslår Ei att sådan rapportering som redan är praxis avseende inmatningspunkter för el anges i regelverket på motsvarande sätt som gäller för uttagspunkter. Slutligen föreslås viss utökad rapporteringsskyldighet för nätägare av mätresultat. Ei föreslår att samtliga ändringar bör träda ikraft . Ei har även översiktligt utrett vilket behov av följdändringar i Ei:s mätföreskrifter som krävs. Den exakta utformningen och konsekvenserna av dessa ändringar avser Ei återkomma till i särskild ordning. har vidare föreslagit vissa ändringar avseende mätning och rapportering i s.k. icke koncessionspliktiga elnät i syfte att bl.a. få bättre noggrannhet i balansavräkningen. Ei bedömer dock inte att utredningsunderlaget i tillräcklig grad motiverar dessa ändringar då det skulle innebära en större förändring av dagens regelverk. Ei bedömer dock att det kan finnas anledning att återkomma till denna fråga. Ei anser också att regeringen bör överväga att meddela föreskrifter avseende avräkning i enlighet med det bemyndigande som redan finns i ellagen. Några förslag till avräkningsbestämmelser lämnas dock inte utan dessa bör enligt Ei beredas av i egenskap av systemansvarig myndighet. Ei kan inte se något behov av ytterligare ändringar i regelverket än vad som föreslagits. Ei utesluter dock inte att detta kan bli påkallat när nästa steg tas till harmonisering av balansmarknaden. Eftersom det fortfarande kvarstår att i detalj utreda hur informationsutbytet mellan aktörerna ska se ut, val av meddelandeformat och rutiner i övrigt för en än mer harmoniserad balansavräkning anser Ei att det finns skäl att återkomma till denna fråga på nytt längre fram. Härigenom föreskrivs i fråga om ellagen (1997:857) att 8 kap. 4 §, 4 c § och 11 § ska ha följande lydelse. En elleverantör får bara leverera el i uttagspunkter där någon har åtagit sig det ekonomiska ansvaret för att det nationella elsystemet tillförs lika mycket el som tas ut i uttagspunkten (balansansvar). Ett sådant åtagande ska göras genom ett avtal med den systemansvariga myndigheten. Första stycket tillämpas inte under den tidsfrist som anges i 4 e § första stycket. Med uttagspunkt avses därvid den punkt där en elanvändare, enligt avtal med innehavaren av nätkoncession, tar ut el för förbrukning. Lag (2009:580). En elleverantör får bara leverera el i uttagspunkt där någon har åtagit sig det ekonomiska ansvaret för att det nationella elsystemet tillförs lika mycket el som det tas ut i uttagspunkt och en producent av el får bara mata in el i en inmatningspunkt där någon åtagit sig det ekonomiska ansvaret för att det tas ut lika mycket el som det matas in i det nationella elsystemet (balansansvar). Ett sådant åtagande ska göras genom avtal om planeringsansvar och avräkning med den systemansvariga myndigheten. Första stycket tillämpas inte under den tidsfrist som anges i 4 e § första stycket. Med uttagspunkt avses därvid den punkt där en elanvändare, enligt avtal med innehavaren av nätkoncession, tar ut el för förbrukning. När den systemansvariga myndigheten får kännedom om att ett avtal med myndigheten om balansansvar enligt 4 § första stycket ska upphöra att gälla ska myndigheten utan dröjsmål underrätta de innehavare av nätkoncession på vars ledningsnät de uttagspunkter är belägna där balansansvaret sålunda kommer att upphöra att gälla. nehavarna av nätkoncession ska När den systemansvariga myndigheten får kännedom om att avtal om balansansvar enligt 4 § första stycket ska upphöra att gälla ska myndigheten utan dröjsmål underrätta de innehavare av nätkoncession på vars ledningsnät de uttagspunkter respektive inmatningspunkter är belägna där balansansvaret sålunda kommer att upphöra att gälla. utan dröjsmål underrätta berörda elleverantörer. När någon, som i ett avtal med en elleverantör har åtagit sig balansansvaret i de uttagspunkter där elleverantören levererar el, får kännedom om att detta avtal ska upphöra att gälla ska den balansansvarige utan dröjsmål underrätta den systemansvariga myndigheten och de innehavare av nätkoncession på vars ledningsnät de uttagspunkter är belägna där balansansvaret sålunda kommer att upphöra att gälla. Innehavarna av nätkoncession ska utan dröjsmål underrätta elleverantören. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, nätmyndigheten meddelar närmare föreskrifter om underrättelseskyldigheten enligt första och andra styckena. sion ska utan dröjsmål underrätta berörda elleverantörer och produ- center av el. När någon som är balansansva- rig i en uttagspunkt eller inmat- ningspunkt får kännedom om att balansansvaret i punkten ska upp- höra att gälla ska den balansansva- rige utan dröjsmål underrätta den de innehavare av nätkoncession på belägna där balansansvaret sålunda kommer att upphöra att gälla. utan dröjsmål underrätta elleveran- tören respektive producenten av el. Regeringen eller, efter regering- ligt första och andra styckena. Den systemansvariga myndigheten skall svara för avräkningen mellan de balansansvariga enligt de föreskrifter som regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, myndigheten meddelar. Den systemansvariga myndigheten ska svara för avräkningen mellan de balansansvariga. Den systemansvarige får uppdra åt annan att ansvara för avräkningen. Om den systemansvarige har uppdragit balansavräkningen till annan ska avtal om villkoren för avräkningen istället ingås med denne. Bestämmelserna i 8 kap. 4 a–b §§ ska tillämpas även i de fall den systemansvariga myndigheten har uppdragit till annan att ansvara för avräkningen. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, den systemansvariga myndigheten får meddela närmare föreskrifter om avräkningen mellan de balansansvariga. Dessa bestämmelser ska träda i kraft . , Kammarrätten i , Hovrätten för , Förvaltningsrätten i , , , , , , , , , Swedac, Myndigheten för samhällskydd och beredskap, , kommuner och landsting, Svenskt näringsliv, Svensk energi, Fastighetsägarna , Konsumenternas energimarknadsbyrå, Oberoende elhandlare, konsumenter Bostadsrätterna, , , , , Svenska elnätsupproret, , Elmaterial Leverantörerna, Svensk fjärrvärme, Svensk solenergi, Svensk Vindenergi och . Förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857) Härigenom föreskrivs att 8 kap. 4–4 c §§, 11, 11 a och 11 c §§ ellagen (1997:857) ska ha följande lydelse. En elleverantör får bara leverera el i uttagspunkter där någon har åtagit sig det ekonomiska ansvaret för att det nationella elsystemet tillförs lika mycket el som tas ut i uttagspunkten (balansansvar). Ett sådant åtagande ska göras genom ett avtal med den systemansvariga myndigheten. Första stycket tillämpas inte under den tidsfrist som anges i 4 e § första stycket. Med uttagspunkt avses därvid den punkt där en elanvändare, enligt avtal med innehavaren av nätkoncession, tar ut el för förbrukning. En elleverantör får bara leverera el i uttagspunkter där någon har åtagit sig det ekonomiska ansvaret för att det nationella elsystemet tillförs lika mycket el som tas ut i uttagspunkten (balansansvar). Med uttagspunkt avses den punkt där en elanvändare, enligt avtal med nätkoncessionshavaren, tar ut el för förbrukning. Ett åtagande enligt första stycket ska göras genom avtal dels med den systemansvariga myndigheten, dels med den som utför avräkningen mellan de balansansvariga.