prop · H3031d26 · 2015-09-21 00:00:00 — Digitalt framstående myndigheter ger en grund för att förenkla för företag. Företagens uppgiftslämnande till statliga myndigheter bör, i huvudsak göras elektroniskt. En elektronisk hantering skulle i många fall medföra färre fel- aktiga uppgiftsinlämningar, göra det lättare för ett företag att få besked om status för ärenden och bidra till kortare handläggningstider. En väl fungerande kapitalförsörjning är en viktig del av ett företagsklimat som understödjer inno- vation och tillväxt. har finansieringen från den privata marknaden i de allra tidigaste skedena av företagens utveckling minskat i om- fattning och många företag har problem med att finansiera sin tillväxt trots goda marknadsutsikter. Regeringens ambition är att tydliggöra och förenkla dagens system för stat- liga finansieringsinsatser genom att minska in- låsningar, frigöra och omfördela kapitalet gentemot de marknadskompletterande behov som finns, samt i större utsträckning aktivera och söka samarbete med privata finansiärer för att bättre kunna möta företagens behov av finansiering. Regeringen tillsatte en utred- ning med uppdrag att kartlägga behovet av marknadskompletterande finansieringsinsatser riktade till små och medelstora företag och lämna förslag på insatser och strukturförbätt- ringar som bidrar till att bättre möta identifierade behov (dir 2015:21). I enlighet med utredningens förslag (SOU 2015:64) avser rege- ringen föreslå ett statligt ”fond-i-fond-bolag” med uppgift att investera genom privata fonder inriktade på investeringar i företag i tidiga ut- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Denna insats ska bidra till att stimulera privat utbud av riskkapital och främja ett hållbart finansiellt system i hela landet i seg- ment där osäkerheterna är stora. Volymerna av riskvilligt utvecklingskapital förutses öka, då statliga medel växlas upp med privata. Genom riskdelning, där statligt kapital bär en större risk, bör insatsen bidra till att styra investeringarna mot huvudsakligen tidiga utvecklingsskeden där det finns marknadskompletterande behov. Statens del av fondkapitalet bör finansieras genom en omallokering av befintliga medel inom systemet för statlig företagsfinansiering, främst genom en omstrukturering av de statliga bolagen . Dessa bolags nuvarande innehav ska hanteras på ett ansvarsfullt sätt. För att överbrygga det finansieringsgap som finns vid etablering av s.k. demonstrationsan- läggningar kommer regeringen i enlighet med utredningens förslag se över möjligheterna att inrätta en särskild fond. Denna är tänkt att inve- stera i ny teknologi eller processer där produkt- ionsanläggningar eller produktionsenheter krävs för att gå från liten skala/prototyp till produktion i kommersiell skala. Det finns också ett behov av att förbättra tillgången till lån för växande företag i hela landet då bankernas riskbenägenhet har minskat och många företag har svårigheter att få finansiering via bank, t.ex. i områden där fastighetspriserna är för låga för att kunna användas som säkerhet. Regeringen avser därför även att, i linje med utredningens förslag, se över möjligheterna att inrätta ett lånegaranti- instrument med inriktning på att stödja bankutlåningen till företag med behov av finansiering till expansions- och utvecklingsinve- steringar. Utredningen framhåller också behovet av att stärka insatserna i de allra tidigaste skedena och lämnar förslag om ytterligare medel för exem- pelvis innovationslån och verifieringsinsatser. För att bättre ta till vara potentialen till innovation och tillväxt i företag i hela landet föreslår regeringen redan i denna proposition en förstärkning av verksamhet, särskilt verk- samheten som riktas till företag i tidiga skeden. Regeringen vill verka för en mer sammanhål- len och långsiktig politik inom kapitalförsörj- ningsområdet och avser att återkomma till riks- dagen med förslag och närmare de- taljer kring genomförande av förändringar i linje med utredningens slutbetänkande. Tillgång till information och kunskap är av stor betydelse för att kunna starta och utveckla före- tag. Rådgivningsinsatserna bör vara behovsan- passade för att företagens tillväxtpotential ska tas till vara. De ska även vara marknadskomplette- rande, kostnadseffektiva och beakta regionala förutsättningar. För att tillgodose olika behov av rådgivning är det viktigt att det finns valfrihet och mångfald inom rådgivning så att personer som driver eller överväger att starta företag själva ges möjlighet att välja utförare. För att göra det enklare att starta och driva företag är arbetet med webbportalen fortsatt prioriterat. är en väletablerad och uppskattad webbplats som syftar till att samla information och underlätta för företag. Den bygger på ett välfungerande myndighetssamarbete. Arbetet med är även centralt i e-förvaltningsarbetet. Regeringen ser det som angeläget att ta tillvara den tillväxtpotential som finns hos alla de som vill starta eller utveckla företag och strävar efter ett hållbart företagsfrämjande. En mångfald av företag och företagare är viktigt för näringslivets konkurrenskraft, förnyelse och hållbarhet. Till exempel har företagare med utländsk bakgrund ofta kompetens och kontaktnät i sina forna hemländer som kan vara en stor tillgång vid internationell handel. Samhällsentreprenörer kan bidra till att möta olika samhällsutmaningar genom innovativa lösningar. Unga företagare har ofta en viktig roll i att kommersialisera innovativa affärsidéer. Företagande kan vara en viktig väg in på arbetsmarknaden för samtliga målgrupper. Därför vill regeringen ta vara på erfarenheterna från de riktade insatser som genomförts och utveckla företagsfrämjandet så att alla företag och företagare oavsett kön, etnisk bakgrund, ålder, branschtillhörighet eller geografisk placering kan få tillgång till insatserna på likvärdiga villkor. strategi för hur kvinnor och män ska få ta del av de företagsfrämjande insatserna på lika villkor är ett viktigt verktyg för det fortsatta arbetet med att främja hållbar tillväxt och ett dynamiskt näringsliv. Vidare anser regeringen att det är viktigt att företagen tar sitt sociala ansvar och att arbetet med socialt entreprenörskap utvecklas vidare. Företagsfrämjandets inriktning bör baseras på behovsanalyser och omvärldsbevakning som även inkluderar nya behov och nya marknader. Regeringen kommer att fortsätta följa i vilken utsträckning gruppen kvinnor, unga kvinnor och män samt personer med utländsk bakgrund får del av främjandeinsatserna. Turismsatsning för ökad export och sysselsättning Turismen har utvecklats starkt talet både vad gäller tillväxt och sysselsättning. Den stora tillväxtpotentialen finns bland utländska besökare. Deras konsumtion har ökat mer än dubbelt så mycket som den inhemska turistkonsumtionen . Turismen utgör också en jobbmotor. ökade antalet sysselsatta inom turismen som den totala sysselsättningen ökade . Jämfört med utvecklingen har antalet sysselsatta inom turism ökat med som den totala sysselsättningen ökat med . Majoriteten av företagen i den svenska be- söksnäringen är små och har begränsade möjlig- heter att driva destinationsutvecklingsarbete och marknadsföra sig på internationella marknader. För att tillvarata den tillväxt- och sysselsätt- ningspotential som besöksnäringen har är det centralt med fortsatta insatser för destinations- utveckling, samverkan och insatser för att mark- nadsföra som besöksmål utomlands. Då den stora potentialen till framtida tillväxt finns genom utländska besök har regeringen tidigare ekonomiska vårproposition och propositionen Vårändringsbudget aviserat en satsning på ökade resurser till mark- nadsföring av som turistland utomlands. har fått totalt 2015–2017 för att marknadsföra på nya tillväxtmarknader som och , marknadsföra och skapa förutsättningar för hållbar natur- och ekoturism på landsbygden och genomföra insatser för att förlänga utländska besökares vistelse i . Regeringen vill nu ytterligare öka insatserna på turismområdet för att ta tillvara 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Regeringen föreslår ytterligare resurser till V.S. för att öka marknadsföringen av som turistland utomlands om 2016–2019. Medlen ska bl.a. användas för ökad marknadsföring av hållbar natur- och ekoturism på landsbygden. Ytterligare resurser till marknadsföring av som turistland utomlands skapas genom regeringens satsning på landsbygds- och måltidsturism inom ramen för Landsbygdsprogrammet (se avsnitt 2.6.2 inom utgiftsområde 23). För att öka konkurrenskraften i den svenska besöksnäringen föreslår regeringen att Tillväxt- verkets insatser för fler exportmogna destinationer kompletteras med insatser i tidigare skeden, där särskilt fokus bör riktas på insatser som stärker utvecklingen av nya hållbara produkter och upplevelser som kan bidra till fler besökare och växande företag. föreslås tillföras 2016– 2019 för ändamålet. Turism kan spela en viktig roll för en levande landsbygd. går igenom flera mindre samhällen och kanalområdet beräknas ha cirka 3 miljoner besökare . Utöver ett kulturhistoriskt värde har kanalen betydelse för turism, småföretagande och sysselsättning. Regeringen föreslår därför att avsätts för upprustning av 2016. –2019 beräknas ett årligt tillskott om . 3.8.3Ramvillkor för företag och konkurrens Företag i har goda ramvillkor att verka inom, vilket framgår av resultatet från internationella konkurrenskraftsmätningar, se avsnitt 3.5.4.3. Regeringen anser dock att det är viktigt att ytterligare förbättra ramvillkoren för företagen för att skapa en internationellt konkurrenskraftig företagsmiljö. För att underlätta innovationer högt upp i förädlingskedjan, öka exportmöjligheterna för svenska företag, ta tillvara digitaliseringens möjligheter och stärka utvecklingskraften i alla delar av landet är det viktigt att kontinuerligt genomföra förbättringar i de regler och 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 administrativa system som omger företag och företagande. Nedan anges ett urval av förslag på åtgärder som regeringen lämnar i syfte att skapa bättre ramvillkor för företag: –För att säkerställa att villkoren för entreprenörskap och innovationer i är ändamålsenliga, effektiva och fortsatt internationellt konkurrenskraftiga har regeringen gett en särskild utredare i uppdrag att identifiera hinder och möjligheter samt lämna förslag på åtgärder, för att förbättra och utveckla innovations- och entreprenörskapsklimatet i (dir. 2015:10). –I syfte att förbättra kapitalförsörjningen för företag avser regeringen föreslå ett statligt fond-i-fond bolag med uppgift att investera genom privata fonder inriktade på investe- ringar i företag i tidiga utvecklingsfaser samt se över möjligheterna att inrätta ett lånegarantiinstrument med inriktning på att stödja bankutlåningen till företag med be- hov av finansiering till expansions- och utvecklingsinvesteringar, –I syfte att göra de skattemässiga villkoren vid finansiering med eget och lånat kapital mer lika, avser regeringen att ta fram ett omarbetat förslag baserat på alternativa förslag, som presenterades i betänkandet Neutralbolagsskatt – för ökad effektivitet och stabilitet (SOU 2014:40). Det omarbetade förslaget kommer att remitteras. –För svenska rederier i internationell trafik är likvärdiga konkurrensvillkor av största vikt. av export och import transporteras under transportkedjan med fartyg. För att svenska rederier ska få konkurrensvillkor som är likvärdiga med villkoren för rederier i jämförbara länder i avser regeringen att under föreslå att det införs ett system med tonnageskatt i . –Ett viktigt steg i att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i nya och växande företag är att införa särskilda regler om skuldsanering för företagare i syfte att minska riskerna med företagande och ge fler företagare en möjlighet till en andra chans. Regeringen avser att lämna en proposition till . Målet för konkurrensområdet är att skapa förut- sättningar för en effektiv konkurrens som bidrar till att de näringspolitiska målen uppnås. En väl fungerande konkurrens är en förutsättning för ett dynamiskt näringsliv där konkurrenskraftiga och entreprenöriella företag är vinnare. Inom konkurrensområdet sker åtgärder på bred front för att säkerställa att vi har en modern konkur- renslagstiftning och en effektiv tillsyn av reglernas efterlevnad, vilket är av stor vikt för väl fungerande marknader. Utöver den generella konkurrenslagstiftningen och Konkurrensver- kets tillsyn har domstolarna, sektorsspecifika regelverk och tillsynsmyndigheter en betydande inverkan på marknadernas utveckling. Det är även viktigt att konsumenterna har goda förut- sättningar att göra välgrundade val mellan olika företags erbjudanden utifrån pris och kvalitet och därmed bidra till konkurrensen. Det är av central betydelse att kontinuerligt följa upp och förbättra förutsättningarna för konkurrens på marknader där det har skapats möjligheter för privata aktörer att bedriva verksamhet eller där hinder för en väl fungerande konkurrens har identifierats. Värdet av offentlig upphandling uppgår till i storleksordningen , se Siffror och fakta om offentlig upphandling (2013:9). En väl fungerande offentlig upphandling är strategiskt viktig för den ekonomiska tillväxten och välfärden. Effektiv konkurrens är av avgörande betydelse för en väl fungerande offentlig upphandling. Offentliga upphandlingar ska genomföras så effektivt och genomtänkt som möjligt som konkurrensen på marknaden tas tillvara. Arbetet för en effektiv konkurrens inom offent- lig upphandling minskar de upphandlande myn- digheternas kostnader, ökar kvaliteten på upphandlade varor och tjänster och gör det lättare för privata företag att sälja sina produkter och tjänster. Genom att upphandla, implemen- tera och använda innovativa lösningar i offentliga organisationer kan bättre tjänster, samhällsser- vice och högre nytta erbjudas. handling är ett viktigt verktyg för att premiera nytänkande och bidra till en sådan långsiktig utveckling. Innovationsupphandling kan också bidra till en ökning av konkurrenskraftiga, inno- vativa företag, ökade exportmöjligheter och ökad tillväxt. Ökad användning av tidig dialog samt upphandling av funktion istället för specifika krav på produkter eller tjänster stimulerar nytänkande och innovation, vilket i sin tur kan öka konkurrensen och utvecklingen av nya marknader. Genom ökade möjligheter för små och medelstora företag att delta i offentliga upphandlingar förbättras konkurrensen och marknadens funktion som det ger företagen möjligheter att bedriva verksamhet och växa. Det är också av stor betydelse att handlägg- ningsprocesserna vid konkurrensöverträdelser är effektiva och att det finns en ändamålsenligt utformad prövningsordning. I EU är ett av få länder med en konkurrensmyndighet som inte har egen beslutanderätt i frågor om konkur- rensskadeavgift. Ett led i arbetet med att säker- ställa en effektiv tillsyn av konkurrensreglerna är arbetet med utredningen om utökad beslutande- rätt för , som regeringens tillsatte (dir. 2015:48). Utredningen ska avge ett betänkande . Regeringen har utrett frågan om genomförandet av direktiv om skadeståndstalan vid konkurrensöverträdelser. Direktivet syftar till att säkerställa att alla som drabbats av överträdelser till följd av konkurrensreglerna kan få full kompensation för uppkomna skador. Det syftar också till att optimera samspelet mellan konkurrensmyndigheternas tillämpning av konkurrensreglerna i anslutning till skadeståndstalan i nationella domstolar. Frågan bereds i . Regeringen anser att det är viktigt att följa upp förslag som och andra berörda parter lämnar i syfte att förbättra konkurrensen och marknadernas funktion. Reglerna om statligt stöd är en central del av konkurrensregler och därmed av stor betydelse för den inre marknadens funktionssätt och hur väl konkurrensen mellan medlemssta- terna fungerar. Genom tillämpningen av stats- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 stödsreglerna säkerställs att ingen medlemsstat med offentligt stöd kan säkra sin egen konkurrenskraft på bekostnad av andra med- lemsstater inom EU. Ändamålsenliga regler och en strikt efterlevnad och kontroll av hur regel- verket tillämpas är avgörande för att säkra den europeiska konkurrenskraften på lång sikt och av särskild betydelse för små exportberoende medlemsstater som . Regeringen anser därför att det är viktigt med ändamålsenliga statsstödsregler, som framför allt tar sikte på att lösa marknadsmisslyckanden, och att regelverket tillämpas enhetligt inom hela EU. Europeiska kommissionen genomför en modernisering av statsstödsreglerna. Medlemsstaterna har inrättat en gemensam grupp för att underlätta arbetet med att på bästa sätt ta om hand de nya reglerna i respektive medlemsstat. Regeringen kommer att fortsätta arbeta för att regelverket ska utformas effektivt, garantera en strikt statsstödsregim och tillämpas enhetligt över hela EU. 3.8.4Ett hållbart ägande med värdeskapande i fokus Svenska staten är en av största bolagsägare. I den statliga bolagsportföljen finns 49 hel- och delägda bolag, varav två är börsnoterade. Bolagen representerar stora värden, (per ), och är sammantaget en av största arbetsgivare. Regeringen har uppdrag att aktivt förvalta statens ägande i bolag så att den långsiktiga värdeutvecklingen blir den bästa möjliga och, i förekommande fall, att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs väl. Bolag med statligt ägande ska förvaltas på ett aktivt och professionellt sätt med värdeskapande som ett övergripande mål. Bolagen ska agera långsiktigt, effektivt och lönsamt samt ges för- måga att utvecklas. Bolag som verkar på en kon- kurrensutsatt marknad ska drivas enligt mark- nadsmässiga krav för att säkerställa en effektiv konkurrens. Utvecklingen av förvaltningen av bolagen med statligt ägande bör fortsätta. Bolag med statligt ägande ska agera föredöm- ligt inom området hållbart företagande och i övrigt agera på ett sådant sätt att de åtnjuter offentligt förtroende. Det betyder att bolagen ska vara föregångare avseende hållbarhetsfrågor 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 som t.ex. jämställdhet, affärsetik, miljö och soci- alt ansvarstagande. Vissa bolag med statligt ägande har ett av särskilt beslutat samhällsuppdrag. Det är viktigt att dessa särskilt beslutade samhälls- uppdrag tydligt redovisas och är styrande för bolagens verksamhet. Att fastställa och följa upp mål för bolagen med statligt ägande är ett viktigt verktyg i regeringens styrning av bolagen. Det övergripande syftet med målen är att verksamheten i bolagen bedrivs effektivt och långsiktigt, vilket säkerställer värdeskapande och att i förekommande fall särskilt beslutade samhällsuppdrag utförs väl. Måluppföljning utgör en central del i dialogen mellan bolagen och staten som ägare. Vid de regelbundna ägarmötena, då företrädare för bolag respektive ägare träffas, följs bolagens prestation upp i förhållande till fastställda ekonomiska mål, hållbarhetsmål och, i förekommande fall, uppdragsmål. Syftet med de ekonomiska målen är att säkerställa värdeskapandet i bolagsportföljen genom att verksamheten i bolagen med statligt ägande bedrivs effektivt som de finansiella riskerna hålls på en rimlig nivå. Bolagen ska uppnå de ekonomiska målen långsiktigt över en konjunkturcykel. arbetar aktivt med att säkerställa att de ekonomiska målen är tydliga, att de fastställs i dialog med bolagen, att målen blir både ambitiösa och realistiska samt att de regelbundet följs upp. En central utgångspunkt vid fastställandet av ekonomiska mål är kostnaden för eget kapital, eftersom denna kostnad avgör om staten som ägare får en rimlig kompensation för det risktagande som ägandet innebär. Utifrån bl.a. kostnaden för eget kapital fastställs för varje bolag mål för kapitalstruktur, lönsamhet och utdelning. ser löpande över i vilken utsträckning ett bolags interna och externa förutsättningar förändras. En revidering av de ekonomiska målen kan föranledas av exempelvis väsentliga förändringar i bolagets marknadsförutsättningar, strategi eller risk- och räntenivå, liksom av större förvärv eller avyttringar. reviderades målen för fem bolag. , Aktiebolaget SEK (SEK), , och fick nya ekonomiska mål vid respektive bolags årsstämma . Kommande år är avsikten att genomföra en översyn av de ekonomiska målen för ytterligare ett antal bolag. Hållbart företagande och ett långsiktigt värdeskapande Regeringens ambitionsnivå kring hållbart företagande är hög. Bolag med statligt ägande ska integrera hållbarhetsfrågor i affärsstrategin och den löpande verksamheten. Bolagens verksamhet ska präglas av öppenhet och föredömlighet och bolagen ska vara föregångare avseende hållbart företagande genom ett långsiktigt och ansvarsfullt ställningstagande till mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, miljö, anti-korruption, affärsetik, jämställdhet och mångfald. Styrelse och företagsledning ska ta ett tydligt ansvar för bolagets hållbarhetsutmaningar samt arbeta efter långsiktiga, utmanande och uppföljningsbara hållbarhetsmål. Av 49 bolag med statligt ägande hade /15 så gott som alla fastställt hållbarhetsmål. Uppföljningen av hållbarhetsmålen, som sker med etablerade verktyg, är en viktig och integrerad del i styrningen av bolagen med statligt ägande. Bolag med statligt ägande ska i samband med publiceringen av företagets årsredovisning, redovisa och publicera en hållbarhetsredovisning enligt Global Reporting Initiatives (GRI:s) riktlinjer. har ett etablerat nätverk för hållbart företagande i syfte att initiera och upp- muntra erfarenhetsutbyten och nätverksbyg- gande mellan bolagen med statligt ägande kring hållbart företagande. Hållbarhet integrerad i bolagsanalysen Som en del av löpande analys av bolagen med statligt ägande, analyseras även bolagens arbete med hållbart företagande. Analysen syftar till att öka kunskapen om bolagens hållbarhetsutmaningar och utgår från en bred omvärldsanalys som beaktar globala trender, risker och möjligheter kopplade till den värdekedja respektive bolag verkar i. identifierar relevanta analysområden och analyserar sedan hur bolaget arbetar för att hantera risker och möjligheter inom de utvalda områdena. Resultatet av analysen används i dialogen mellan ägare och bolag, i styrelsenomineringsprocessen, i processen för att fastställa ekonomiska mål och i förekommande fall i processen för att fastställa uppdragsmål. kommer analysen i än större utsträckning att vara en integrerad del i processen för att fastställa ekonomiska mål. Flera av bolagen med statligt ägande har av särskilt beslutade samhällsuppdrag. Det innebär att bolagen bedriver verksamhet som syftar till att generera andra effekter än ekonomisk avkastning för ägaren men som i övrigt bidrar positivt till samhället. har en enhetlig metodik och process för att fastställa och följa upp mål för särskilt beslutade samhällsuppdrag, s.k. uppdragsmål. Uppdragsmål används för att utvärdera hur väl samhällsuppdragen utförs. Vid årsstämmorna fick två bolag nya uppdragsmål, SEK och . Även om det i många fall är svårt att i monetära termer värdera nyttan av ett uppfyllt samhällsuppdrag, är det viktigt att fastställa kostnaden för uppdraget. Kunskap om kostnaden för att genomföra ett särskilt beslutat samhällsuppdrag ger ett bättre underlag för prioritering av hur skattebetalarnas medel ska användas. Kommande år är avsikten att fastställa uppdragsmål för ytterligare ett antal bolag med särskilt beslutade samhällsuppdrag. Ett av de viktigaste instrumenten för styrning av bolag med statligt ägande är att utse kompetenta och väl fungerande styrelser. Styrelserna ska vara sammansatta så att de kan genomföra uppdraget 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 utifrån affärskompetens, integritet, effektivitet och branschkunskap. Personer med olika erfarenheter, ålder, kön och bakgrund behövs för att tillgodose behovet av relevant kompetens i styrelserna. Frågan om mångfald, inklusive en jämn könsfördelning bland styrelseledamöter, är högt prioriterad. Fler kvinnor i styrelserna än i börsnoterade företag