prop · H20357 · 2015-02-03 00:00:00 — 3.De behöriga myndigheterna får kräva att de kreditinstitut som tillämpar internationella redovisningsstandarder i enlighet med förordning (EG) nr 1606/2002 för att rapportera kapital basen på gruppnivå enligt artikel 24.2 i den här förordningen också ska rapportera den finansiella information som avses i punkt 2 i den här artikeln. 4.Den finansiella information som avses i punkt 2 och i punkt 3 första stycket ska rapporteras i den mån det behövs för att det ska gå att få en övergripande bild av riskprofilen för institutets verksamhet och av de systemrisker som instituten innebär för finanssektorn eller den reella ekonomin i enlighet med förordning (EU) nr 1093/2010. 5.EBA ska utarbeta förslag till tekniska standarder för ge nomförande för att specificera enhetliga format, intervall och datum för rapporteringen, definitioner och vilka it-lösningar som ska tillämpas inom unionen för den rapportering som avses i punkterna 1-4. Rapporteringskraven ska stå i proportion till arten, omfatt ningen och komplexiteten av institutens verksamhet. ska lägga fram dessa förslag till tekniska standarder för genomförande för kommissionen . Till kommissionen delegeras befogenhet att anta de tekniska standarder för genomförande som avses i första stycket i enlig het med artikel 15 i förordning (EU) nr 1093/2010. Om en behörig myndighet anser att den finansiella infor mation som avses i punkt 2 krävs för att det ska gå att få en övergripande bild av riskprofilen för institutens verksamhet och av de systemrisker som instituten innebär för finanssektorn eller den reella ekonomin för andra institut än de som avses i punk terna 2 och 3, och som omfattas av redovisningsregler som bygger på direktiv /635/EEG, ska de behöriga myndigheterna samråda med om en utvidgning av kraven på rapportering av finansiell information på gruppnivå till dessa institut, under förutsättning att de inte redan lämnar en sådan rapportering. ska utarbeta förslag till tekniska standarder för genom förande för att specificera de format som instituten ska använda, och genom vilka de behöriga myndigheterna får utvidga kraven på rapportering i enlighet med första stycket. ska lägga fram dessa förslag till tekniska standarder för genomförande för kommissionen inom. Till kommissionen delegeras befogenhet att anta de tekniska standarder genomförande som avses i andra stycket i enlighet med artikel 15 i förordning (EU) nr 1093/2010. Om den behöriga myndigheten anser att information som inte omfattas av den tekniska standard för genomförande som avses i punkt 5 är nödvändig för de syften som anges i punkt 4, ska den underrätta och om den ytterligare infor mation som den anser behöva ingå i den tekniska standarden för genomförande i punkt 5. Instituten ska till de behöriga myndigheterna rapportera nivån, åtminstone på aggregerad nivå, på repor, värdepapperslån och alla former av inteckning av tillgångar. ska ta med denna information i de tekniska standarder för genomförande om rapportering som avses i artikel 99.5. Instituten ska varje halvår rapportera följande uppgifter till de behöriga myndigheterna för varje nationell fastighetsmarknad mot vilken de är exponerade: a)Förluster från exponeringar för vilka ett institut har godtagit säkerhet i form av bostadsfastigheter, upp till det lägre av det intecknade beloppet och av marknadsvärdet eller av pantlånevärdet om inte annat beslutats i enlighet med artikel 124.2. Europeiska unionens officiella tidning L 176/69 b)Totala förluster från exponeringar för vilka ett institut har godtagit säkerhet i form av bostadsfastigheter upp till den del av exponeringen som behandlas som fullt ut säkrad genom bostadsfastigheter i enlighet med artikel 124.1. c)Exponeringsvärdet av alla utestående exponeringar för vilka ett institut har godtagit säkerhet i form av bostadsfastigheter begränsat till den del som behandlas som fullt ut säkrad genom bostadsfastigheter i enlighet med artikel 124.1. d)Förluster från exponeringar för vilka ett institut har godtagit säkerhet i form av kommersiella fastigheter upp till det lägre av det intecknade beloppet och av marknadsvärdet eller av pantlånevärdet om inte annat beslutats i enlig het med artikel 124.2. e)Totala förluster från exponeringar för vilka ett institut har godtagit säkerhet i form av kommersiella fastigheter upp till den del av exponeringen som behandlas som fullt ut säkrad genom kommersiella fastigheter i enlighet med artikel 124.1. f)Exponeringsvärdet av alla utestående exponeringar för vilka ett institut har godtagit säkerhet i form av kommersiella fastigheter begränsat till den del som behandlas som fullt ut säkrad genom kommersiella fastigheter i enlighet med artikel 124.1. 2.De uppgifter som avses i punkt 1 ska rapporteras till den behöriga myndigheten i det relevanta institutets hemmedlems stat. Om ett institut har en filial i en annan medlemsstat, ska de uppgifter som rör denna filial även rapporteras till de behöriga myndigheterna i värdmedlemsstaten. Uppgifterna ska rappor teras separat för varje fastighetsmarknad inom unionen mot vilken det relevanta institutet är exponerat. 3.De behöriga myndigheterna ska på aggregerad nivå offentliggöra de uppgifter som anges i punkt 1 a-f, tillsammans med historiska uppgifter om sådana finns. En behörig myndig het ska på begäran från en annan behörig myndighet i en annan medlemsstat eller på begäran från till denna behöriga myn dighet eller till översända mer detaljerade uppgifter om bostadsmarknaden eller den kommersiella fastighetsmarknaden 4.EBA ska utarbeta förslag till tekniska standarder för ge nomförande i syfte att specificera följande: a)enhetliga format, definitioner, intervaller och datum för rap portering samt it-lösningar enligt punkt 1, b)enhetliga format, definitioner, intervaller och datum för rap portering samt it-lösningar för de aggregerade uppgifter som avses i punkt 2. ska lägga fram dessa förslag till tekniska standarder för genomförande för kommissionen . Till kommissionen ges befogenhet att anta de tekniska standar der för genomförande som avses i första stycket i enlighet med artikel 15 i förordning (EU) nr 1093/2010. Krav som gäller handelslagret 1.Positioner i handelslagret ska antingen vara utan inskränk ningar av möjligheten att handla i dem eller ska kunna säkras. 2.Avsikt att bedriva handel ska styrkas på grundval av de strategier, riktlinjer och processer som institutet satt upp för att hantera positionen eller portföljen i enlighet med artikel 103. 3.Instituten ska bygga upp och upprätthålla system och kontroller för att hantera handelslagret i enlighet med artiklarna 4.Instituten får inkludera interna säkringar i beräkningen av kapitalkraven för positionsrisker under förutsättning de innehas isyfte att bedriva handel och att kraven i artiklarna 103–106 är uppfyllda. När institutet förvaltar sina positioner eller grupper av positio ner i handelslagret ska det uppfylla samtliga följande krav: a)Institutet ska ha en tydligt dokumenterad handelsstrategi för positionen/instrumentet eller portföljerna, som godkänts av personer i ledande befattning och som anger förväntad in nehavsperiod. b)Institutet ska ha klart definierade riktlinjer och processer för den aktiva förvaltningen av de positioner som ingåtts genom ett handlarbord. Dessa riktlinjer och processer ska innefatta följande: i)Vilka positioner som får ingås genom vilket handlarbord. L 176/70 Europeiska unionens officiella tidning ii)Fastställande av positionslimiter och övervakning av de ras lämplighet. iii)Handlare är fria att ingå och förvalta positioner inom överenskomna ramar och enligt den godkända strategin. iv)Positionsrapportering till personer i ledande befattning ingår som en integrerad del i institutets riskhanterings process. v)Positioner övervakas aktivt med avseende på marknads informationskällor och en bedömning görs av möjlighe ten att sälja eller säkra positionen eller dess komponent risker, inklusive en kvalitets- och tillgänglighetsbedöm ning av marknadsdata som utnyttjas i värderingsproces sen, marknadsomsättningen och storleken på de positio ner som det handlas med på marknaden. vi)Aktiva åtgärder och kontroller på bedrägeribekämpnings området. c)Institutet ska ha klart definierade riktlinjer och processer för övervakning av positionerna gentemot institutets handels strategi, däribland övervakning av omsättning och positioner för vilka den ursprungligen tilltänkta innehavsperioden har överskridits. 1.Instituten ska ha klart fastställda riktlinjer och processer för att avgöra vilka positioner som ska ingå i handelslagret för beräkning av kapitalkraven, i enlighet med kraven i artikel 102 och definitionen av handelslager i artikel 4.1 led 86, med be aktande av institutets förmåga och praxis när det gäller risk hantering. Institutet ska ha en fullständig dokumentation över hur dessa riktlinjer och processer efterlevs och ska regelbundet genomföra internrevision i detta avseende. 2.Instituten ska ha klart definierade riktlinjer och processer för den övergripande förvaltningen av handelslagret. Dessa riktlinjer och processer ska minst innefatta a)vilka verksamheter som av institutet anses vara handel och utgöra en del av handelslagret för kapitalbaskravsändamål, b)i vilken omfattning en position kan marknadsvärderas dag ligen med hänvisning till en aktiv, likvid tvåvägsmarknad, c)för positioner som är modellvärderade, i vilken omfattning institutet kan i)identifiera alla väsentliga risker som positionen medför, ii)säkra positionens alla väsentliga risker med instrument för vilka en aktiv, likvid tvåvägsmarknad existerar, och iii)erhålla pålitliga uppskattningar av de viktigaste antagan dena och nyckelparametrarna som använts i modellen, d)i vilken omfattning institutet kan, och är skyldigt att, göra värderingar för positionen som kan valideras externt på ett konsekvent sätt, e)i vilken omfattning rättsliga restriktioner eller andra drifts krav skulle hindra institutets möjligheter att genomföra en avveckling eller säkring av positionen på kort sikt, f)i vilken omfattning institutet kan, och är skyldigt att, aktivt hantera riskerna med positionen inom sin handelsverksam het, g)i vilken omfattning institutet kan överföra risker eller posi tioner genom att registrera dem utanför eller i handelslagret och kriterierna för sådana överföringar. Krav på försiktig värdering 1.Alla positioner i handelslagret ska omfattas av de standar der för försiktig värdering som anges i denna artikel. Instituten ska i synnerhet se till att en försiktig värdering av positionerna i handelslagret har en skälig nivå av tillförlitlighet med hänsyn till positionernas dynamiska karaktär, kraven på god tillsyn och kapitalkravens funktion och syfte avseende positioner i handels lagret. 2.Instituten ska bygga upp och upprätthålla system och kontroller som är tillräckliga för att ge försiktiga och tillförlitliga värderingsbedömningar. Dessa system och kontroller ska minst omfatta följande delar: a)Skriftliga riktlinjer och processer för värderingsprocessen, inklusive klart definierat ansvar för de olika områden som ingår i värderingen, marknadsinformationskällor och översyn av deras lämplighet, riktlinjer för användning av icke-obser verbara indata som ger uttryck för institutets antaganden om vilka faktorer marknadsaktörerna skulle beakta vid prissätt ning av positionen, hur ofta den oberoende värderingen ska ske, tidpunkt för slutkurser, processer för värderingsjuste ringar, verifikationsprocesser vid månadsslut och vid enskilda tillfällen. b)Rapporteringsvägarna för den avdelning som är ansvarig för värderingsprocessen ska vara tydliga och oberoende av af färsavdelningen. Europeiska unionens officiella tidning L 176/71 ska sluta hos ledningsorganet. 3.Instituten ska omvärdera positionerna i handelslagret minst en gång . 4.Instituten ska alltid när så är möjligt marknadsvärdera sina positioner, även när man tillämpar kapitalkravsreglerna på han delslagret. 5.Vid marknadsvärdering ska institutet använda den mer försiktiga sidan av köp- och sälj-kurserna såvida institutet inte kan slutavräkna till mittkurs. Om instituten tillämpar detta un dantag ska de var sjätte månad informera sina behöriga myn digheter om de berörda positionerna och lägga fram bevis för att de kan slutavräkna till mittkurs. 6.När marknadsvärdering inte är möjlig ska instituten ge nomföra en försiktig modellvärdering av sina positioner och portföljer, även vid beräkning av kapitalbaskraven för positio nerna i handelslagret. 7.Instituten ska uppfylla följande krav vid modellvärdering: a)Den högsta ledningen ska känna till för vilka delar av han delslagret eller andra positioner som redovisas till verkligt värde en modellvärdering görs, och förstå betydelsen av den påtagliga osäkerhet som detta leder till för verksamhe tens risk/resultatrapportering. b)Marknadsinformation ska i möjligaste mån inhämtas från samma källa som marknadspriserna, och frekventa bedöm ningar ska göras av marknadsvärdets lämplighet för den sär skilda position som värderas och av modellens parametrar. c)I möjligaste mån ska sådana värderingsmetoder användas som är allmänt vedertagna på marknaden för olika finansi ella instrument eller råvaror. d)Om modellen utvecklas av institutet ska den baseras på lämpliga antaganden som har bedömts och kritiskt granskats av parter som har lämpliga kvalifikationer och som står oberoende från utvecklingsprocessen. e)Det ska finnas formella processer för ändringskontroller. En säkerhetskopia av modellen ska bevaras och med jämna mellanrum användas för att kontrollera värderingarna. f)De riskhanteringsansvariga ska vara medvetna om modeller nas svagheter och om hur dessa bäst återspeglas i värderings resultaten. g)Institutens modeller ska regelbundet granskas i syfte att kontrollera resultatets pålitlighet, vilket ska innefatta en be dömning av om gjorda antaganden är lämpliga, analys av resultaträkningseffekter kontra riskfaktorer och jämförelse mellan faktiska slutavräkningsvärden och modell resultat. I fråga om led d ska modellen utvecklas eller godkännas obe roende av handlarbordet och den ska prövas genom oberoende tester, inbegripet validering av de matematiska grunderna, de gjorda antagandena och dataprogrammeringen. 8.Instituten ska genomföra oberoende priskontroller utöver den dagliga marknadsvärderingen eller modellvärderingen. fiering av marknadspriser och indata för modellen ska göras av en person eller enhet som är fristående från personer eller enheter som drar fördel av handelslagret, minst en gång eller oftare, beroende på marknadens eller handelsverk samhetens art. Om inga oberoende prissättningskällor finns eller om källorna är mer subjektiva kan det vara lämpligt med för siktighetsåtgärder som t.ex. prisjusteringar. 9.Instituten ska fastställa och upprätthålla metoder för att bedöma behovet av prisjusteringar. 10.Instituten ska göra en formell bedömning av följande prisjusteringar: ej intjänade räntemarginaler, slutavräkningskost nader för öppna positioner, operativa risker, marknadsprisosä kerhet, kostnader vid förtida avslut, investerings- och finansie ringskostnader, framtida administrativa kostnader och – där detta är relevant - modellrisk. 11.Instituten ska fastställa och upprätthålla metoder för att beräkna justeringar av den löpande värderingen av mindre lik vida positioner, vilka särskilt kan uppkomma på grund av mark nadsstörningar eller institutsbetingade förhållanden som t.ex. koncentrerade positioner och/eller positioner för vilka den ur sprungligen tilltänkta innehavsperioden har överskridits. Institu ten ska, när så är nödvändigt, göra sådana justeringar utöver eventuella ändringar av positionens värde som gjorts för den finansiella rapporteringen och utforma dessa så att de avspeglar positionens bristande likviditet. Vid dessa processer ska institu ten beakta flera olika faktorer för att avgöra om en prisjustering är nödvändig för mindre likvida positioner. Dessa faktorer in nefattar a)hur det skulle ta att säkra positionen eller riskerna inom positionen, b)köp- och säljmarginalernas volatilitet och genomsnittliga spread, c)tillgången till marknadsnoteringar (marknadsgaranternas an tal och identitet) och handelsvolymernas volatilitet och ge nomsnitt, inklusive handelsvolymer då marknaderna är ut satta för stress, L 176/72 Europeiska unionens officiella tidning d)marknadskoncentrationer, e)hur man har innehaft positionen, f)i vilken omfattning modellvärdering använts vid värderingen, g)effekten av andra modellrisker. Om instituten använder värderingar av tredje part eller modellvärderingar, ska de överväga om en prisjustering ska göras eller ej. Instituten ska dessutom överväga behovet av att göra justeringar för mindre likvida positioner och regelbundet undersöka om de fortsatt är ändamålsenliga. Instituten ska också uttryckligen bedöma behovet av prisjusteringar som avser ovissheten hos de parametrar som används för modellerna. e) Den ska noga övervakas. Övervakningen ska garanteras genom ändamålsenliga processer. 2.Kraven i punkt 1 gäller utan att det påverkar tillämp ningen av kraven som gäller säkrade positioner utanför handels lagret. 3.Trots vad som sägs i punkterna 1 och 2 gäller att om ett institut säkrar en kreditriskexponering utanför handelslagret el ler en motpartsriskexponering med ett kreditderivat som bok förts i dess handelslager, genom intern säkring, ska expone ringen utanför handelslagret eller motpartsriskexponeringen inte anses vara säkrad när det gäller beräkning av de riskvägda exponeringsbeloppen, såvida inte institutet från en godtagbar tredje part som tillhandahåller kreditriskskydd förvärvar ett mot 13.När det gäller komplexa produkter, inbegripet värdepap svarande kreditderivat som uppfyller kraven på ofinansierat kre periseringsexponeringar och kreditderivat på n:te förfall ska in stituten uttryckligen bedöma behovet av prisjusteringar för att avspegla dels den modellrisk som är förenad med användning av eventuellt oriktiga värderingsmetoder och dels den modellrisk som är förenad med användning av icke-observerbara (och eventuellt oriktiga) kalibreringsparametrar i värderingsmodellen. ska utarbeta förslag till tekniska standarder för till syn för att fastställa de villkor enligt vilka kraven i artikel 105 ska tillämpas enligt punkt 1 i den här artikeln. ska lägga fram dessa förslag till tekniska standarder för tillsyn för kommissionen . ditriskskydd i handelslagret. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 299.2 h i ska varken den interna eller den externa kreditderivatsäkringen tas upp i handelslagret vid beräkning av kapitalkrav, om ett sådant kreditriskskydd förvärvats av tredje man och godkänns som säkring av en exponering utanför han delslagret när det gäller beräkning av kapitalkravet. Till kommissionen delegeras befogenhet att anta de tekniska standarder för tillsyn som avses i första stycket i enlighet med artiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1093/2010. 1.En intern säkring ska särskilt uppfylla följande krav: a)Den ska inte i första hand vara avsedd att undgå eller minska kapitalbaskraven. b)Den ska dokumenteras korrekt och underkastas särskilda interna processer för godkännande och revision. 1.Instituten ska antingen använda den schablonmetod som föreskrivs i kapitel 2 eller, om de behöriga myndigheterna ger sitt godkännande i enlighet med artikel 143, den metod baserad på intern riskklassificering ("internmetoden") som föreskrivs i kapitel 3 vid beräkning av riskvägda exponeringsbelopp enligt artikel 92.3 a och f. 2.För handelsexponeringar och för bidrag till obeståndsfon den för en central motpart ska instituten tillämpa den behand ling som anges i kapitel 6 avsnitt 9 för att beräkna de riskvägda exponeringsbeloppen enligt artikel 92.3 a och f. För alla andra typer av exponeringar mot en central motpart ska instituten behandla exponeringarna på följande sätt: c)Den ska behandlas enligt marknadsmässiga villkor. d)Den marknadsrisk som uppkommer genom den interna säk ringen ska hanteras dynamiskt i handelslagret inom de till låtna limiterna. a)För andra typer av exponeringar mot en kvalificerad central motpart, som exponeringar mot ett institut. b)För andra typer av exponeringar mot en icke kvalificerad central motpart som exponeringar mot ett företag. Europeiska unionens officiella tidning L 176/73 3.Vid tillämpning av denna förordning ska exponeringar mot värdepappersföretag i tredjeland och exponeringar mot kreditinstitut i tredjeland och exponeringar mot clearingorgani sationer och börser i tredjeland behandlas som exponeringar mot ett institut endast om tredjelandet tillämpar tillsyns- och regleringskrav på den enheten som minst motsvarar de krav som tillämpas i unionen. 4.Vid tillämpning av punkt 3 får kommissionen, genom genomförandeakter och efter det granskningsförfarande som avses i artikel 464.2, anta ett beslut om huruvida ett tredjeland tillämpar tillsyns- och regleringssystem som minst motsvarar de system som tillämpas i unionen. Utan ett sådant beslut får instituten till fortsätta att behandla expo neringar mot de enheter som avses i punkt 3 som exponeringar mot institut, under förutsättning de relevanta behöriga myndig heterna före har bedömt att det berörda tredjelandet är lämpligt för denna metod. Användning av kreditriskreduceringsteknik enligt schablonmetoden och internmetoden 1.När det gäller en exponering för vilken ett institut till lämpar schablonmetoden enligt kapitel 2 eller internmetoden enligt kapitel 3 men utan att använda sina egna estimat av LGD-värden (loss given default) och konverteringsfaktorer enligt artikel 151, får institutet använda kreditriskreducering i enlighet med kapitel 4 för beräkning av riskvägda exponeringsbelopp vid tillämpning av artikel 92.3 a och f eller, om relevant, förväntade förlustbelopp vid den beräkning som avses i artikel 36.1 d och artikel 62 c. 2.När det gäller en exponering för vilken institutet tillämpar internmetoden genom att använda sina egna estimat av LGD- värden och konverteringsfaktorer i enlighet med artikel 151, får institutet använda kreditriskreducering i enlighet med kapitel 3. Behandling av värdepapperiserade exponeringar enligt schablonmetoden och internmetoden 1.Om ett institut använder schablonmetoden enligt kapitel 2 för beräkning av riskvägda exponeringsbelopp för den expone ringsklass som de värdepapperiserade exponeringarna tillhör enligt artikel 112, ska institutet beräkna riskvägda exponerings belopp för en värdepapperiseringsposition i enlighet med artik larna 245, 246 och 251–258. Institut som använder schablon metoden får också använda internmetoden om detta tillåts en ligt artikel 259.3. 2.Om ett institut använder internmetoden enligt kapitel 3 för beräkning av riskvägda exponeringsbelopp för den expone ringsklass som de värdepapperiserade exponeringarna tillhör enligt artikel 147, ska institutet beräkna riskvägt exponerings belopp i enlighet med artiklarna 245, 246 och 259–266. Med undantag av internmetoden, i de fall den endast används för en del av de värdepapperiserade exponeringar som ligger bakom en värdepapperisering, ska institutet använda den metod som gäller för den övervägande delen av de värdepapperiserade exponeringar som ligger bakom denna värdepapperisering. 1.Institut som tillämpar schablonmetoden ska behandla all männa kreditriskjusteringar i enlighet med artikel 62 c. 2.Institut som tillämpar internmetoden ska behandla all männa kreditriskjusteringar i enlighet med artikel 159, artikel 62 d samt artikel 36.1 d. Vid tillämpning av denna artikel och kapitlen 2 och 3 ska all männa och specifika kreditriskjusteringar inte omfatta reserve ringar för allmänna risker i bankrörelse.