prop · H20366 · 2015-03-17 00:00:00 — Målen avvisades i huvudsak eftersom klagandena inte uttömt de effektiva rättsmedel som ansågs tillgängliga nationellt i form av till exempel en möjlighet att begära resning och/eller föra talan om skadestånd på grund av konventionskränkning. Avgöranden mot andra stater har i stor sammansättning meddelat totalt 32 domar. Av dessa kan nämnas följande. I målet mot , som gällde skadestånd, fann att skadestånd kunde betalas ut även i mellanstatliga mål till enskilda som utsatts för en kränkning av konventionen. ålades totalt att betala till . I målet S.A.S. mot kom domstolen fram till att det franska förbudet mot att bära heltäckande slöja på allmän plats inte innebar en kränkning av vare sig rätten till respekt för privatlivet eller religionsfriheten och inte heller var diskriminerande. Det mellanstatliga målet mot (I) gällde en rysk administrativ praxis, som pågick under delar av 2006–2007, att frihetsberöva och kollektivt utvisa ett stort antal georgiska medborgare från . Domstolen fann kränkningar av ett flertal bestämmelser i konventionen bland annat förbudet mot inhuman och omänsklig behandling samt staternas skyldighet att underlätta domstolens effektiva utredning av målet (artikel 38). I målet mot var klaganden en transsexuell person som bytt kön från man till kvinna. Klagomålet gällde att hon endast kunde få fullt officiellt erkännande av sitt nya kön genom att omvandla sitt äktenskap till ett registrerat partnerskap. Domstolen fann inte detta krav oproportionerligt och således ingen kränkning av vare sig rätten till respekt för privat- och familjelivet eller diskrimineringsförbudet. I målet On Behalf of mot tilläts en civilsamhällesorganisation föra talan för en ung hiv-smittad och svårt förståndshandikappad man av romskt ursprung som dött under bristfälliga förhållanden på ett psykiatriskt sjukhus i . Domstolen ansåg bland annat att rumänska staten hade brustit i sin skyldighet enligt artikel 2 i konventionen att skydda klagandens rätt till liv. Domstolen såg fallet som en indikation på ett vidare problem som rekommenderades åtgärda. I målet O’Keeffe mot fann en kränkning av artikel 3 på grund av att irländska staten inte levt upp till sin positiva skyldighet att skydda en minderårig flicka mot sexuella övergrepp begångna av en lärare i hennes skola. Det hade heller inte funnits 2014/15:66 effektiva inhemska rättsmedel för att behandla hennes klagomål om brist på skydd vilket innebar ett brott artikel 13 sammantagen med artikel 3. I målet Svinarenko och Slyadnev mot slog fast att det under alla omständigheter är förnedrande behandling i strid med artikel 3 i konventionen att placera misstänkta och tilltalade i metallburar under domstolsförhandlingar. I målet Tarakhel mot , där intervenerat som tredje part, kom domstolen fram till att det bland annat skulle innebära en kränkning av förbudet mot tortyr med mera enligt artikel 3 i konventionen att överföra en afghansk familj till enligt Dublinförordningen om inte först erhöll garantier från de italienska myndigheterna att klagandena skulle bli mottagna på ett sätt som var anpassat till barnens ålder och med beaktande av familjens enhet. I målet mot ansåg domstolen att en irakisk man, som hållits frihetsberövad av brittiska styrkor i , varit under brittisk jurisdiktion så att konventionen kunde anses tillämplig. Frihetsberövandet skulle enligt domstolen bedömas utifrån artikel 5 i konventionen men med beaktande av internationell humanitär rätt. Mot den bakgrunden kom domstolen fram till att det inte skett en överträdelse av konventionen. Även målet Jaloud mot rörde händelser i där ingripande av holländsk militär lett till dödsfall av en irakisk medborgare. Domstolen bedömde att kunde hållas ansvarig enligt konventionen trots att händelsen inträffat i ett område under brittisk kontroll. ansågs inte ha utrett dödsfallet tillräckligt och därför hade en kränkning skett av den processuella skyldigheten enligt artikel 2 om rätten till liv. medlemstater har enligt en skyldighet att genomföra domar och åtgärda fastställda kränkningar. Att så sker är avgörande för övervakningssystemets trovärdighet. Medlemsstaterna har emellertid ett visst utrymme att själva identifiera hur de ska gå till väga för att genomföra specifika domar. Genomförandet övervakas av ministerkommittén som i sin tur assisteras av sekretariats enhet för genomförande av domar. övervakning av domar intensifierades ytterligare till följd av det ökande antalet domar domstolen meddelat. En effektivisering av ministerkommitténs arbetsmetoder för övervakningen har medfört en ökning av produktionen av beslut. Effektiviseringsarbetet pågår alltjämt. Enligt Brightondeklarationen ska förslag om en övergripande översyn av hur övervakningen av verkställigheten av domstolens domar sker tas fram av ministerkommittén före utgången av 2015. antog ministerkommittén 1 398 resolutioner som innebar att dess övervakning av genomförandet av specifika domar avslutades. Detta var fler så kallade slutliga resolutioner än och innebar en ökning om från föregående år då 1035 slutliga resolutioner antogs. Antalet slutliga resolutioner fortsatte att öka under uppgick antalet domar under övervakning av ministerkommittén till 11 018, en liten minskning mot föregående års 11 099. Minskningen är emellertid historisk eftersom det är den första på åtminstone . Den större delen av domarna under övervakning är av ren rutinmässig karaktär och föranleder enbart skriftväxling mellan svarandestat och sekretariatets enhet för genomförande av domar. Ungefär ett femtiotal domar tas upp till debatt i ministerkommittén. Dessa debatter äger rum under särskilda möten som hålls . Av de domar som ägnas mest uppmärksamhet av ministerkommittén utgör strukturella problem med långa handläggningstider i civil- och brottmål en stor del. Även undermåliga förhållanden i fängelser, lagstridiga frihetsberövanden samt bristande förmåga att verkställa nationella domstolars avgöranden utgör stora delar av behandlade mål. Ett mål som uppmärksammats särskilt är Sejdic och Finci mot Bosnien , där dom meddelades . Målet rör diskriminering avseende rätten att kandidera till fria val, där en rom och en jude inte tilläts kandidera till parlamentsval eftersom ingen av dem tillhörde någon av de tre ”konstituerande folkgrupperna” enligt Bosnien författning. På grund av politiska motsättningar i Bosnien har domen inte kunnat verkställas och ministerkommittén har fortsatt att kraftfullt kritisera svarandestaten, dock utan betydande framsteg. EU har framhållit att genomförandet av domen är av vikt för att landet ska uppnå kandidatlandsstatus i EU. och i samband med det azeriska ordförandeskapet i utgjorde målgrupperna Mahmudov och Agazade respektive Namat Aliyev mot återkommande inslag i ministerkommitténs arbete. Målgrupperna rör bland annat oproportionerliga fängelsestraff för journalister som begått förtalsbrott, rättsosäker tillämpning av straffrättsliga bestämmelser samt oegentligheter vid azeriska myndigheters behandling av klagomål över parlamentvalsförfarandet i . har kunnat uppvisa vissa kunskapshöjande insatser för relevanta yrkeskategorier men detta har inte blidkat ministerkommittén vars övervakning av målgrupperna kommer att fortsätta . Inte heller målen och Greens och M.T. mot , vars domar meddelades respektive och som rör avsaknad av rösträtt för fängelsedömda, har kunnat verkställas. I detta fall på grund av hårt motstånd i det brittiska parlamentet. beslutade att skjuta upp övervakningen av domen till . Ytterligare ett mål som varit särskilt uppmärksammat är det mellanstatliga målet mot i vilket dom meddelades . Domen rör 14 konventionsbrott som har samband med militära konflikt på norra . Slutresolutionen har beslutats av ministerkommittén för vissa delar av domen. Övervakningen i ministerkommittén fortsätter dock, bland annat i den del av domen som rör ”försvunna personer”. meddelade en dom som innebär att åläggs att till betala som ideellt skadestånd för släktingar till försvunna personer, och som ideellt skadestånd för grekcyprioter på Karpashalvön. 2014/15:66 har därefter gett sekretariatet i uppdrag att utröna hur denna senare dom eventuellt inverkar på ministerkommitténs övervakning av det mellanstatliga målet samt de 34 domar över individuella klagomål som rör samma bakomliggande konflikt. Ytterligare ett kontroversiellt mål är Alekseyev mot , där dom meddelades . Målet rör bland annat kränkning av rätten till mötesfrihet och rätten till effektivt rättsmedel. Klagandena hade vid upprepade tillfällen nekats tillstånd för att ordna prideparader. Hundratals liknande klagomål mot är anhängiggjorda vid domstolen och ny lagstiftning i pekar på uppenbara svårigheter att förmå att verkställa domen. Inför ministerkommitténs möte hade presenterat statistik som påvisade att den federala lagen mot propaganda av ”icketraditionella sexuella relationer” bland minderåriga i stor omfattning används för att neka demonstrationstillstånd för demonstranter som värnar homosexuellas, bisexuellas och transpersoners (hbt-personers) rättigheter i . har fortsatt uttryckt oro över såväl den legala som faktiska situationen för hbt-personer i . Inga domar i mål mot har vållat några problem ur verkställighetssynpunkt . Letten är kommissarie för Muižnieks är därmed den tredje innehavaren sedan posten instiftades 1999. MR-kommissarien har en oberoende ställning vilket anses vara en förutsättning för genomförandet av kommissariens Samarbete med institutioner utanför är viktigt för uppdraget och äger rum med EU, FN:s flyktingkommissarie och MR-kommissariens mandat att främja kunskapen och respekten för mänskliga rättigheter genomförs bland annat genom att bistå med information och råd i särskilda tematiska frågor. I mandatet ingår också att påtala missförhållanden på MR-området, uttala kritik och att regelbundet avlägga besök i medlemsstaterna. från öppna källor och granskningsrapporter som avges av övriga MR- Områden i fokus under aktuell period har varit rättighetsskyddet för särskilt utsatta personer med intellektuella eller psykosociala funktionshinder, MR-situationen för syriska flyktingar och asylsökande i medlemsstater, olika rättsstatsaspekter med anledning av situationen i , diskriminering av romer, hbt-personers rättigheter (inklusive, rättssäkerhet på internet samt säkerställandet av mänskliga rättigheter i tider av ekonomisk kris). Härtill har kommissarien besökt olika medlemsstater i syfte att etablera en direkt dialog med berörda Som uppföljning till besöken publiceras rapporter med MR-kommissariens slutsatser och rekommendationer. period har MR-kommissarie publicerat 17 rapporter från besök (samtliga 47 medlemsstater har besökts av MR- kommissarien sedan funktionen inrättades). Vid sina besök har Skr. 2014/15:66 kommissarien även fokuserat på genomförandet av Bland MR-kommissarie andra aktiviteter under aktuell period återfinns bland annat hans första så kallade tredjepartsinlaga till samt en kommentar om MR-situationen för intersexuella personer i . valdes tysken till nya särskilda representant för frågor om romer. har på generalsekreterare begäran låtit genomföra en översyn av Strasbourgdeklaration om romer vilken ligger till grund för arbete med romers rättigheter. Utvärderingen ska utmynna i ett strategidokument som avses presenteras för diskussion i ministerkommittén . fattade ministerkommittén beslut om att tillfälligt förlänga samarbetsavtal med forumet för europeiska romer och resanden (ERTF) och att fortsätta diskussionerna om hur samarbete med det romska civilsamhället bör se ut . har diskussioner förts om inrättandet av ett europeiskt romskt institut med kopplingar till . Ett förslag presenterades av särskilda representant tillsammans med initiativtagaren ’ . Syftet med institutet ska vara att bidra med underlag till och dess medlemsstater när det gäller romafrågor, främja dialog mellan romer och ickeromer samt visa upp mångfalden i den romska kulturen. för romafrågor rapporterar direkt till genomförde två möten . Vid det senare mötet presenterade representanter från kommissionen mot antiziganism bland annat den svenska vitboken om övergrepp mot romer under 1900- talet. Kommittén beslutade under mötet att rekommendera övriga medlemsstater att överväga genomförandet av en liknande granskning av sin historiska relation till romer. , under styrkommittén för mänskliga rättigheter, stöder såväl medlemsländerna som i arbetet med Kommissionens prioriteringar styrs av en strategi för jämställdhet (2014–2017). Inom ramen för det strategiska målet att bekämpa könsstereotyper anordnade kommissionen hösten 2014 en konferens om jämställdhet i och genom utbildning, och bjöd kommissionen in till en konferens om kvinnor och Kommissionen är öppen för samtliga medlemsländer och medverkar med en expert i kommissionens arbete. Vid sidan av sin huvuduppgift är kommissionen också pådrivande för att få medlemsländerna att skriva under och ratificera Istanbulkonventionen 2014/15:66 om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet. är öppen för samtliga medlemsstater. konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet (Istanbulkonventionen) trädde i kraft efter att blev den tionde medlemsstaten att ratificera konventionen. deponerade ratifikationsinstrument till konventionen vilken trädde i kraft i förhållande till . 7.1.5Rättigheter för homosexuella, bisexuella och transpersoner (hbt-personer) Hbtq-frågor är fortfarande prioriterade av den . har inom samarbetet för haft en pådrivande roll för att ta fram en rekommendation om skydd mot diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsöverskridande identitet eller uttryck (CM/Rec(2010)5). Rekommendationen som antogs av ministerkommittén innebar att samtliga medlemsstater i enades om ett dokument som uttryckligen bekräftade hbt-personers rättigheter. Rekommendationen bidrog till att det, utöver ordinarie budget, skapades en mindre hbt-enhet inom sekretariat med uppgift att ansvara för implementeringen av rekommendationen. bidrog finansiellt till ett sådant projekt vilket syftade till att stödja implementeringsarbetet av rekommendationen i , , , , och –2013. beslutade ministerkommittén att arbete för att stödja implementeringen av rekommendationen ska fortsätta. kommer fortsatt att följa detta arbete. antogs en ny strategi för arbete om barns rättigheter –2015, vilken ersätter den under det svenska ordförandeskapet antagna Stockholmsstrategin för 2009-2011. Prioriterade områden är att främja barnvänliga system och tjänster, motverka alla former av våld mot barn, garantera rättigheter för barn i utsatta situationer och att främja barns och ungas delaktighet. I syfte att skapa en tydlig och effektiv struktur för arbetet med barns rättigheter inom har aktivt bidragit till att utveckla rollen för nätverk kring barnets rättigheter vilket är en viktig länk mellan medlemsstaterna och program och strategi för barnets rättigheter. En annan fråga som aktivt bidragit till är bildandet av en expertkommitté om barns rättigheter. har till uppgift att rapportera om genomförandet av ovan nämnda strategi samt att ta fram ett utkast till ny Skr. 2014/15:66 strategi –2019. ratificerade konvention om skydd för barn mot sexuell exploatering och sexuella övergrepp, den så kallade Lanzarotekonventionen. Lanzarotekonventionen trädde i kraft i och en första övergripande rapport till lämnades . Härefter kommer en process inledas där tillsammans med övriga stater svarar på enkäter med fokus på ett mindre antal bestämmelser i konventionen. mot rasism och intolerans (ECRI) arbetar bland annat med att granska och analysera situationen i de enskilda medlemsstaterna vad avser etnisk diskriminering, rasism och intolerans. På grundval av analysen utarbetar ECRI rapporter om varje enskilt land. Den fjärde rapporten om publicerades och i den gavs rekommendationer inom områdena främlingsfientlighet, diskriminering, integration och migration. En nyhet i den fjärde rapporteringsomgången är att ECRI följer upp vissa av rekommendationerna . Dessa avser segregation och migration. lämnade en rapport om dessa rekommendationer . har ratificerat ramkonvention om skydd för nationella minoriteter och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. rapporterar periodiskt om genomförandet av konventionerna till . antog resolutionen för den tredje övervakningscykeln om när det gäller ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter. Rekommendationerna i resolutionen handlar bland annat om att bör stärka arbetet med att implementera lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk (2009:724), lösa bristen på lärare i de nationella minoritetsspråken samt vidta åtgärder för att säkerställa att kan delta i de beslutsprocesser som berör frågor gällande urfolket samerna. lämnade sin femte rapport till om den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. I rapporten beskrivs den positiva utveckling som skett i arbetet för att stärka och skydda de nationella minoritetsspråken sedan förra rapporteringsomgången men det konstateras att mycket arbete kvarstår innan minoritetspolitiken får tillräckligt genomslag. rekommendationer i fråga om femte rapport antogs . Företagens ansvar för mänskliga rättigheter Företagens ansvar inom området för mänskliga rättigheter är en aktuell ministerkommittén i uppdrag åt styrkommittéen för mänskliga rättigheter att före slutet av 2015 dels ta fram en deklaration om FN:s riktlinjer om företag och mänskliga rättigheter och dels ett icke bindande instrument som ska behandla genomförandet av riktlinjerna i Europarådsstaterna. arbetsgrupp har skapats för ändamålet under holländsk ledning, som inte deltar i men följer genom styrkommittén för mänskliga antog ministerkommittén det förslag till deklaration medlemsstaterna att vidta lämpliga åtgärder för att förhindra att företag begår brott mot mänskliga rättigheter, att formulera och implementera policyer och åtgärder för att främja företags ansvar för mänskliga rättigheter i sin verksamhet inom och utom nationell jurisdiktion, att vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att det finns effektiva rättsmedel för de som drabbats av sådana brott och att utveckla nationella handlingsplaner för genomförande av FN:s riktlinjer. Den tidigare styrkommittén för bioetiska frågor har ersatts av en expertkommitté för bioetiska frågor (DH-BIO). Den är placerad under ministerkommittén och ansvarar för frågor relaterade till konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och människans värde med avseende på tillämpningen av biologi och medicin (Oviedokonventionen). Inom ramen för arbetet i styrkommittéen för mänskliga rättigheter ansvarar DH-BIO också för arbete som rör skydd för mänskliga rättigheter inom det biomedicinska området. Aktuellt är bland annat ett tilläggsprotokoll till Oviedokonventionen om skydd för mänskliga rättigheter och värdighet för personer med psykiska störningar i samband med tvångsplacering och tvångsbehandling samt en rekommendation om hantering av personlig medicinsk data i försäkringssyften. 7.1.11Rättigheter för personer med funktionsnedsättning Som ett led i utvecklingen av organisation har en expertkommitté för rättigheter för personer med funktionshinder (DECS- RPD) bildats . DECS-RPD är en av tre underordnade kommittéer till för social sammanhållning, mänsklig värdighet och jämlikhet. Syftet med bildandet av expertkommittén, DECS-RPD är att stödja genomförandet av sektorsövergripande program och att främja strategier. aktivt i utvärderingen av handlingsplanen –2015 och i arbetet med att införa en ny handlingsplan –2020. funktionsnedsättning så visar utvärderingen att många staters arbete är Skr. 2014/15:66 begränsat till att konsolidera de rättigheter som redan finns, snarare än att arbeta för ytterligare förbättringar. målssättning i DECS-RPD är att utifrån samverkan med andra stater använda handlingsplanen som ett regionalt verktyg vid genomförandet av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Inom ramen för expertkommittén har det tekniska stödet till medlemsstaterna ökat. har aktivt bidragit till att ge sådant stöd i form av deltagande i arbetsgrupper och genom att ge expertstöd. arbete har inriktats på att främja yttrandefriheten, fria medier, mediemångfald och ett fritt informationsflöde. Standarder utarbetas och olika aktiviteter genomförs för att öka respekten för artiklarna 8 och 10 i och för att underlätta samarbetet mellan medlemsstaterna. Särskilt fokuseras arbetet mot frågor avseende journalisters säkerhet, mediepluralism och tillgång till information och yttrandefrihet på nätet. Det förberedande arbetet sker i styrkommittén för media och informationssamhället (CDMSI). Mandatet för CDMSI omfattar även ett ansvar för uppföljning av strategin för internets styrning. Ett särskilt fokus ska därvid läggas på rätten till yttrandefrihet på internet och rätten att meddela och ta emot information oberoende av gränser. Genom CDMSI ska följa de snabba förändringarna inom medie- och informationssamhället och täcka alla dimensioner av det nya mediebegreppet som ministerkommittén antog i rekommendationen CM/Rec (2011)7. Inom ramen för CDMSI:s arbete med strategin om internets styrning upprättades en expertkommitté för internetanvändares mänskliga rättigheter 2012. ingick som en av sju medlemsstater i expertkommittén, som utöver det även bestod av sex oberoende experter. har bland annat sammanställt ett kompendium över existerande mänskliga rättigheter för internetanvändare, baserat främst på och praxis. Kompendiet antogs av ministerkommittén som en rekommendation . bildades ytterligare en expertgrupp som bland annat behandlar frågor som rör internetfrihet. hade fram en representant i denna grupp. Expertgruppen har främst arbetat med framtagande av en rekommendation om fritt flöde av information och informationsfrihet på internet. Utkast till rekommendationer har diskuterats vid expertgruppens båda möten och avsikten är att de ska överlämnas till ministerkommittén . avslutades arbetet med ta fram en rekommendation till medlemsstaterna om jämställdhet mellan män och kvinnor i media. Sedan rekommendationen antagits av ministerkommittén har CDMSI arbetat med uppföljning av rekommendationen. En fråga som varit mycket aktuell är säkerhet för journalister. Vid ett ministermöte i enades medlemsstaternas kulturministrar om rekommendationer till ministerkommittén, dock utan enighet då reserverade sig. 2014/15:66 detta möte har en expertgrupp för skydd av journalister tillsatts med uppdraget att arbeta fram en genomförandestrategi för en Europagemensam informationsplattform samt utkast till rekommendationer för ministerkommittén. Ett samförståndsavtal mellan och fyra journalistorganisationer angående plattformen presenterades i och själva databasen ska presenteras . Ett utkast till ytterligare rekommendationer har tagits fram med avsikten att de ska behandlas och beslutas . har också arbete för att ta fram rekommendationer om nätneutralitet inletts. Diskussionerna har varit intensiva i styrkommittén och medlemsstaterna har inte kunnat enas om ett färdigt utkast. Arbetet med dessa rekommendationer beräknas vara färdigställt . 7.2Ett utökat samarbete om demokrati- och rättsstatsfrågor ägde forum för demokratins framtid rum i några av organisationens medlemsländer. Efter trevande försök i och lade demokratiforum i /grunden för den fortsatta processen. Forumet utvärderades på uppdrag av ministerkommitténs rapportörsgrupp för demokratifrågor och genomgick därefter en omstruktureringsprocess. hölls andra Världsforum för demokrati i , med cirka 1400 deltagare från över 100 länder. Årets tema var ”Att omdana demokratin: koppla ihop institutioner och medborgare i en digital tidsålder”. Under en rad seminarier diskuterades fyra teman: 1) alternativ till representativ demokrati, 2) mot demokratin version 2.0, 3) att styra med medborgarna, och 4) att se framtiden an.