prop · H3031d18 · 2015-09-21 00:00:00 — Det finns ett tydligt samband mellan social bakgrund och övergång till högskolan: ju längre utbildning föräldrarna har, desto mer sannolikt att en person påbörjar högskolestudier. Det mönstret består. Det är fortfarande nästan dubbelt så vanligt att personer som har högskoleutbildade föräldrar går vidare till högre studier än personer vars föräldrar har gymnasieutbildning (Universitetskanslers- ämbetets årsrapport ). Studenter med skilda sociala bakgrunder börjar i högskolan i varierande utsträckning och de studerar också delvis på olika typer av högskoleutbildningar. Även genomströmningen (examensfrekvensen) i högskolan skiljer sig mellan grupperna. Den sociala snedrekryteringen till högskolan uppträder enligt samma mönster för båda könen. Universitets och högskolors arbete med breddad rekrytering är viktigt. Regeringen har därför gett Universitets- och högskolerådet i uppdrag att kartlägga och analysera lärosätenas 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 arbete med breddad rekrytering till och breddat deltagande i högskolan. I uppdraget ingår att presentera goda exempel och att sprida information om dessa. Uppdraget ska redovisas . Trygga villkor och attraktiva karriärvägar för unga forskare En viktig förutsättning för svensk forskning i världsklass är att lyckas attrahera unga forskarbegåvningar både nationellt och internationellt. Forskningsgenombrott sker ofta tidigt i forskarkarriären. I syfte att säkra återväxten av framstående unga forskare beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att se över bl.a. hur villkoren kan förbättras för kvinnor och män som är doktorander och hur den meriteringsanställning som regleras i högskoleförordningen kan förändras i syfte att skapa en attraktiv forskarkarriär liksom hur användningen av på varandra följande tidsbegränsade anställningar i högskolan kan motverkas (dir. 2015:74). Uppdraget ska redovisas . 9.5.8Förändring av vissa utbildningar Förstärkning av nationella minoritetsspråk För att trygga lärarförsörjningen för de nationella minoritetsspråken har vissa lärosäten nationellt ansvar för att bygga upp och utveckla ämneslärarutbildning i finska, samiska, meänkieli respektive chib. hade ett särskilt åtagande för jiddisch. offentliggjorde sina rekommendationer baserat på expertkommitténs femte rapport om hur uppfyller sina åtaganden enligt den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk (SÖ 2000:3) som har ratificerat. När det gäller språket meänkieli och placeringen av ämneslärarutbildningen vid rekommenderar att mot bakgrund av minoriteternas önskemål borde utbildning i språket och lärarutbildning i meänkieli koncentreras till ett universitet i . Eftersom har nationellt ansvar för språket skulle det vara logiskt att förlägga ämneslärarutbildningen dit. Regeringen avser därför att flytta ansvaret för att bygga upp och utveckla ämneslärarutbildning i språket meänkieli från till . 9.5.7Förbättrad ledning och styrning ytterligare avsätts för Ett välfungerande ledarskap vid universitet och högskolor är avgörande för att med hög kvalitet kunna bedriva utbildning och forskning. fick en särskild utredare i uppdrag att kartlägga och analysera ledarskapet i den svenska högskolan och lämna förslag på utvecklingsåtgärder (dir. 2014:70). Syftet är att skapa bättre förutsättningar för ett effektivt och välfungerande ledarskap med förmåga att fatta svåra beslut och göra strategiska prioriteringar för att uppnå högsta möjliga kvalitet i utbildning och forskning. beslutade regeringen om tilläggsuppdrag till utredningen (dir. 2015:44). Utredaren fick då i uppdrag att undersöka förfarandet för hur förslag till ordförande och de övriga ledamöter som regeringen utser i styrelserna för statliga universitet och högskolor tas fram. Det utvidgade uppdraget redovisades och har remitterats. Uppdraget i övrigt ska redovisas . ändamålet 2016 och beräknar samma summa . Svensk hälso- och sjukvård ska vara världsledande. Regeringens hälso- och sjukvårdspolitik syftar till att alla ska erbjudas en behovsanpassad, tillgänglig och effektiv vård av god kvalitet. Tillgången till välutbildad personal, däribland läkare, är väsentlig för att fortsätta utvecklingen mot detta mål. Läkarutbildningen och läkarförsörjningen är en fråga som berör flera aktörer. Regeringen anser att det är viktigt att föra en dialog med berörda parter för att belysa konsekvenser av eventuella förändringar av utbildningen. remitterades därför betänkandet För framtidens hälsa – en ny läkarutbildning (SOU 2013:15). Frågan bereds i . Polisen har ett unikt och samhällsbärande uppdrag. Polisyrket ställer höga krav på förmågan att ta till sig kunskap, kritiskt granska och analysera information, identifiera problem och hitta lösningar. För att stärka polisens förmåga att bekämpa en brottslighet som i takt med samhällets utveckling ständigt finner nya former, krävs en polisutbildning med tydlig förankring i vetenskap och beprövad erfarenhet. En utredare har därför fått i uppgift att lämna förslag till hur polisutbildningen kan omformas till en ändamålsenlig högskoleutbildning (dir. 2015:29). Uppdraget ska redovisas . Promemorian Översyn av folkhögskol- lärarexamen (U2015/00453/UC) har remitterats . Förslagen i remisspromemorian syftar till att säkerställa att examens- beskrivningen för folkhögskollärarexamen är hållbar och till att ange tydligare mål som vidgar förståelsen av folkhögskolor och folkbildning som samhällsfenomen. Syftet är också att tydliggöra systemet med studieomdömen och behörighetsgivning i relation till bedömning och betygssättning i det allmänna skolsystemet. Frågan bereds i . har gett regeringen tillkänna att regeringen ska återkomma till med ett förslag om en förlängning av utbildningstiden för tandhygienister från två till (prop. 2012/13:175, bet. 2013/14:SoU2, rskr. 2013/14:130). Regeringen gav i uppdrag att analysera för- och nackdelar med en förlängning av utbildningen till tandhygienist- examen med en omfattning av 180 högskole- poäng (U2014/3351/UH). Universitetskanslers- ämbetet redovisade uppdraget i rapporten av för- och nackdelar med en förlängning av tandhygienist- utbildningen (rapport 2015:1). 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 förlängning av tandhygienistexamen bereds i . Utbildning för hållbar utveckling FN beslutade om ett globalt handlingsprogram för utbildning för hållbar utveckling (GAP). Programmet har som syfte att driva och konkretisera arbetet med implementeringen av utbildning för hållbar utveckling i de länder som deltar i programmet. För att stimulera, samordna och följa det nationella arbetet med utbildning för hållbar utveckling, avser regeringen att ge i uppdrag att samordna arbetet med GAP i . Syftet med yrkeskvalifikationsdirektivet (direktiv /36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer) är att avskaffa hinder för den fria rörligheten för personer och tjänster och att underlätta för anställda och egenföretagare att utöva ett reglerat yrke i ett annat land inom EU eller EES. Direktivet har omförhandlats . Ändringsdirektivet trädde i kraft och ska vara genomfört i medlemsländerna . En utredare har haft i uppdrag att lämna förslag till genomförande av ändringsdirektivet. Utredaren överlämnade betänkandet Yrkeskvalifikationsdirektivet – ett samlat genomförande (SOU 2014:19). överlämnade regeringen lagrådsremissen Genomförande av det moderniserade yrkes- kvalifikationsdirektivet (U2015/04134/UH) där regeringen föreslår hur direktivet ska genomföras. Regeringen föreslår bl.a. en ny lag om erkännande om yrkeskvalifikationer och följdändringar i ett antal andra lagar. Regeringen avser att återkomma till med förslag till genomförande. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 och statstjänstemännens kompetens spelar en betydande roll i utvecklingen av det svenska samhället. Ett utökat utbyte mellan den kunskap som finns inom högre utbildning och förvaltningens praktik ger goda möjligheter att utveckla denna kompetens. Regeringen avser att ge i uppdrag att utveckla utbildnings- insatser inom förvaltningspolitik. Regeringen föreslår därför att avsätts för ändamålet och beräknar . Legitimation för kuratorer inom hälso- och sjukvården gav regeringen tillkänna att regeringen i budgetpropositionen ska avisera ett förslag om att införa legitimation för kuratorer inom hälso- och sjukvården (bet. 2014/15:SoU17, rskr. 2014/15:215). Aviseringen ska innehålla besked om tidigast möjliga ikraftträdandedatum. Regeringen anser att frågan om att införa en legitimation för kuratorer inom hälso- och sjukvården är komplicerad och behöver därför mer tid att se över frågan. Bland annat behöver vissa gränsdragnings- och organisatoriska frågor analyseras ytterligare. Regeringen kommer därför skyndsamt att påbörja ett sådant arbete och avser återkomma till senast i budgetpropositionen . Det övergripande målet för regeringens forsk- ningspolitik är att ska vara en fram- stående forskningsnation, där forskning och in- novation bedrivs med hög kvalitet och bidrar till samhällets utveckling och näringslivets kon- kurrenskraft. Regeringen anser att forskning ska respekteras som den långsiktiga verksamhet den är och att nästa forskningspolitiska proposition därför bör ha ett tioårigt perspektiv. En långsiktig forsk- ningspolitik är en förutsättning för att lärosätena och forskarna ska kunna bedriva ett strategiskt arbete och satsa på risktagande kring nya projekt som kan leda till vetenskapliga framsteg. Vidare har regeringen i regeringsförklaringen beskrivit vissa prioriteringar såsom att andelen kvinnliga professorer ska öka, forskningsanslagen fördelas jämställt, basanslagen för forskning prioriteras upp och unga forskares villkor ska förbättras. Regeringen förbereder nu den kommande forskningspolitiska propositionen som kommer att innefatta forskning, innovation och högre utbildning och ange regeringens forsknings- politik , med ett särskilt fokus på satsningar 2017–2020. Den tidigare regeringen presenterade i okto- ber 2012 propositionen Forskning och innova- tion (prop. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3, rskr. 2012/13:151), där bedömningar av forsk- nings- och innovationspolitikens inriktning be- skrevs för perioden –2016. I enlighet med propositionen Forskning och innovation föreslår regeringen i denna proposition att de statliga anslagen för forskning och innovation bör öka med totalt . Se tabell 9.3. Tabell 9.3 Anslagsökningar 2016 i enlighet med propositionen Forskning och innovation 1 I denna proposition föreslås att medel för kliniska studier överförs till anslag 3:1 : Forskning och forskningsinformation, se avsnitt 10.3.1. 9.6.1Ökad jämställdhet inom forskningen För att forskningen ska hålla högsta kvalitet be- höver all kompetens och kunskap som finns i vårt samhälle tillvaratas. Helt grundläggande för detta är att kvinnor och män ska kunna verka på lika villkor i högskolan och ges samma möjlig- heter till akademisk karriär. Kvinnor och män har inte samma möjlig- heter att göra karriär inom universitet och hög- skolor, meritera sig till de högsta tjänsterna eller Detta är inte bara ett slöseri med människors talang och kompetens, det går också emot de jämställdhetspolitiska mål som har satt upp. ska fortsatt sträva efter att premiera kvalitet genom att tillvarata kompetens oavsett kön. Statskontorets rapport om lärosätenas fördelning av forskningsmedel ur ett jämställdhetsperspektiv visar på utvecklings- potential för detta område. Den bilden stärks av ?, se även avsnitt 9.5.5. 9.6.2Högre kvalitet och effektivitet Svensk forskning håller en hög kvalitet, men det finns tecken på att forskningen i har tappat i konkurrenskraft i förhållande till flera jämförbara länder, se avsnitt 8.3.2. Denna trend behöver vändas. Genom att investera i kunskap och forskning förbättras landets förutsättningar långsiktigt. Ökade anslag till universitet och högskolor De statliga anslagen till universitet och hög- skolor för forskning och utbildning på forskar- nivå utgör grunden för den forskning som bedrivs vid lärosätena. Universitet och hög- skolor ansvarar för grundforskningen, men också för delar av den mer behovsmotiverade forskningen. Staten ställer höga krav på att den forskning som bedrivs ska hålla hög kvalitet och att den kan bidra till samhällets utveckling, offentliga verksamheters effektivitet och näringslivets konkurrenskraft. Det är därför viktigt att universitet och högskolor ges förut- sättningar att kunna fatta långsiktiga beslut, vilket bl.a. innebär att lärosätena bör ha ett stort eget handlingsutrymme för bedömningar och prioriteringar av vilken forskning som ska be- drivas vid ett lärosäte och på vilket sätt. Genom anslagen för forskning och utbildning på forskarnivå skapas möjlighet att ge goda villkor för forskare i form av tryggare finansiering och anställningar. Anslagen fyller också en betydelse- full funktion för att möjliggöra ett risktagande där det krävs större långsiktighet än vad kortare projektbidrag kan ge. I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3, rskr. 2012/13:151) gjordes bedömningen att anslagen 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 för forskning och forskarutbildning till universi- tet och högskolor bör öka med totalt 2016. Regeringen anser att det är angeläget att alla universitet och högskolor får del av de nya resurser som tilldelas forskningsanslagen. Regeringen föreslår att med- len fördelas baserat på de principer som redo- visades i propositionen, men för att stärka forskningen vid alla lärosäten föreslår regeringen att alla lärosäten som ingår i resursfördelnings- modellen garanteras i ökade anslag till forskning och forskarutbildning när resultatet av omfördelning och fördelning av nya medel slås samman. För att särskilt stärka högskolorna och de nya universiteten (Linné- och samt och ) har regeringen i sitt förslag delat in de berörda lärosätena i tre grupper. Högskolegruppen och gruppen med nya universitet tilldelas var- dera. har tilldelats gruppen med övriga universitet. Inom respektive grupp har fördelningen gjorts med de indikatorer som redovisades i propositionen Forskning och in- novation. Detta kommer även att skapa en bättre balans mellan forskning och utbildning. i och Försvars- högskolan bör tilldelas ett tillskott om vardera. Regeringen avser att fördela resterande i regleringsbrev till forskning och utbildning på forskarnivå. I propositionen Forskning och innovation redovisade regeringen att en del av anslagen till forskning och forskarutbildningen ska omfattas av en omfördelning för att skapa driv- krafter för högre kvalitet. I budgetpropositionen ingick dock inget förslag till omfördel- ning. I den budget som beslutade ingår en omfördelning av anslagen, men omfördelning ingick inte och . Beräkningssättet skilde sig också något från den omfördelning som föreslogs i budgetproposi- tionen . Den viktning av de använda indikatorer som görs för att inte missgynna bl.a. humaniora och samhällsvetenskap justerades för , , och för att ge dem mer rättvisande värden i linje med hur andra lärosäten beräknats. Samtliga justeringar innebär att de berörda lärosätenas vikter ökar. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 på samma sätt som omfördelningen och inkluderar och . Resultatet för dessa lärosäten omfattar därmed . Tabell 9.4 Fördelning och omfördelning av anslag till forskning och utbildning på forskarnivå Investeringar i nästa generations framstående forskare Den tidigare regeringen presenterade i proposi- tionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3, rskr. 2012/13:151) insatser för rekryteringar av framstående forskare, såväl etablerade forskare som bedriver forskning på högsta nivå som framstående unga forskare. Regeringen bedömer att den tidigare aviserade satsningen för internationella rekryteringar av framstående forskare om bör minskas med 2016. Regeringen föreslår därför att ytterligare tillförs forskningsanslag 2016 för internationella re- kryteringar av framstående forskare, i stället för tidigare beräknade . 9.6.3Inrättande av nationellt forskningsprogram om rasism För att förstå rasism och kunna motverka både den och rekryteringen av människor till vålds- bejakande extremism och till rasistiska organisa- tioner behöver samhället förstå de bidragande orsakerna både på det individuella och strukturella planet. Här krävs kunskap och me- toder som är vetenskapligt förankrade. Därför skapar regeringen nu förutsättningar för in- rättandet av ett brett, tvärvetenskapligt nationellt forskningsprogram mot rasism. Forsknings- programmet ska ha en internationell prägel. Regeringen avser att ge i uppdrag att i samråd med för 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) utlysa medel för att stärka forskning inom området rasism. Regeringen föreslår att bör tillföras forskningsanslag för ett forskningsprogram om rasism. Satsningen på ett forskningsprogram om rasism som utlyses av ska ses som ett komplement till att regeringen genom ändring i regleringsbrevet (U2015/01523, 03650/UH) för avseende universitet gett i uppdrag att sprida kunskap och metoder för att minska rekryteringen av människor till våldsbejakande ideologier och rörelser och till rasistiska organisationer. 9.6.4Forskning för näringsliv och samhälle Det finns ett antal områden där samhälle och näringsliv har ett långsiktigt behov av tillgång till hög kompetens och där svensk forskning också håller hög kvalitet och kan bidra till att möta samhällsutmaningar. Regeringens målsättning är att strategiskt kraftsamla för att stärka nyttig- görandet. I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) presenterades en omfattande satsning på strategiska innovationsområden som la grunden för långsiktiga och fördjupade sam- verkansprojekt mellan universitet och högskolor, forskningsinstitut, näringsliv, offentlig sektor, civilsamhället och andra aktörer. Därutöver pre- senterades satsningar inom några områden som är av särskild betydelse för näringslivet och samhället. I detta ingår ökat anslag till Verket för inno- vationssystem () med 2016 för riktade satsningar inom, gruv-, mineral- och stålforskning, se vidare utg. omr. 24, avsnitt 3.9.2. Dessutom ökas anslaget för för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) med 2016 för forskning om hållbart samhällsbyggande och med 2016 för forskning om nyttjande av skogsråvara och biomassa för att bl.a. ersätta fossil råvara till nya biobaserade produkter, se vidare utg. omr. 20, avsnitt 4.4.1 och utg. omr. 23 avsnitt 3.1.25. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) aviserades en satsning på energiforskning med till 2013–2016, varav satsas 2016. Tillgång till och utnyttjande av rymden är en förutsättning för viktiga tjänster inom många samhällssektorer och för observationer av vår planet. Det har också stor betydelse för avancerad forskning, innovation och teknik- utveckling och därigenom för svenskt näringsliv. Svensk forskning och teknikutveckling inom rymdverksamhet är i flera avseenden mycket framstående i internationell jämförelse och inom vissa nischer världsledande. har också unika förutsättningar genom rymdbasen . I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3, rskr. 2012/13:151) presenterades en ökning av anslagsnivån till Rymdstyrelsens forsknings- anslag på totalt –2016, varav anvisades i samband med budgetpropositionen . Regeringen föreslår därmed att ytterligare bör tillföras Rymdstyrelsens forskningsanslag 2016. Regeringen anser att det finns goda möjlig- heter för en fortsatt stark svensk position inom forskning och tidig teknikutveckling inom rymdverksamheten. Det kan ge förutsättning för ett svenskt deltagande i angelägna internationella projekt och bidra till att öka kunskapsutveck- lingen. En särskild utredare fick 2014 i uppdrag att föreslå en sammanhållen nationell strategi för svensk rymdverksamhet (dir. 2014:57), i syfte att utveckla möjligheterna att använda rymd- verksamheten som en strategisk tillgång för att möta samhällets behov och stärka den svenska industrins konkurrenskraft. Betänkandet lämna– des och ärendet bereds vidare inom . 9.6.5Stärkt livsvetenskap (life science) Sektorn för livsvetenskap är av stor betydelse för ekonomi, för näringslivets utveckling, forskningen och för människors hälsa, både i och globalt. För att bidra till bättre hälsa, till att möta samhällsutmaningar och för att öka konkurrenskraft i ett internationellt perspektiv behöver konkreta insatser vidtas. Som ett led i regeringens prioritering av livs- vetenskap och för att ytterligare stärka området tillsatte regeringen en särskild sam- ordnare. Samordnaren bidrar, med utgångspunkt i konkurrensfördelar och utvecklings- potential, med underlag till regeringens arbete med att ytterligare stärka position inom området livsvetenskap. Samordnaren ska vara behjälplig i arbete med in- satser för livsvetenskap och ska också utgöra en länk mellan de aktörer som finns i sektorn för livsvetenskap och regeringens arbete med frågor inom området. Samordnaren har en expertgrupp till hjälp i arbetet. Med stöd av expertgruppen ska samord- naren samla in synpunkter och lämna förslag som syftar till att ge regeringen underlag för arbetet med livsvetenskap. Fördjupad vetenskaplig eller teknisk verifiering (proof-of-concept) För att överbrygga gapet mellan grundforskning och kommersialisering av forskningsresultat inom livsvetenskap vill regeringen stödja forsk- nings- och utvecklingsprojekt så att dessa inte kommersialiseras och som följd av detta inte får en långsiktig finansiering. Verifieringsmetoden är den del i utvecklingen av en behandlingsmetod eller en produkt där en metods eller en produkts lämplighet och använd- barhet verifieras. Denna satsning kompletterar den satsning på infrastruktur och service inom det nationella centret för livsvetenskaplig forskning () som har genomförts enligt vad som presen- terades i propositionen Forskning- och inno- vation (prop. 2012/13:30). Regeringen föreslår att tillförs forskningsanslag 2016 för detta ändamål. –2018 beräknas anvisas. Fördjupad kommersiell verifiering inom livsvetenskap (förinkubation) För att överbrygga gapet mellan grundforskning och kommersialisering av forskningsresultat vill regeringen också etablera fördjupad kommersiell verifiering inom området för livsvetenskap, s.k. förinkubation, vid vissa innovationskontor. Re- geringen föreslår därför att ett begränsat antal innovationskontor får i uppdrag att etablera för- inkubatorer som kan stödja idéer inom området för livsvetenskap med fördjupad kommersiell verifiering. Regeringen föreslår att satsas 2016 för ändamålet förinkubatorer. –2018 beräknas anvisas. Nationellt centrum för livsvetenskaplig forskning (Science for Life Laboratory) Science for Life Laboratory (SciLifeLab) är ett nationellt forskningscentrum för storskalig mo- lekylär biovetenskaplig forskning med fokus på genomik, avbildning, proteomik och bioinfor- matik som gemensamt drivs av Kungl. Tekniska högskolan, , och . I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) presenterades en satsning på SciLifeLab på totalt –2016. Regeringen föreslår där- med en ökning för detta ändamål med 2016. Den ökade satsningen på SciLifeLab får synergieffekter genom satsningen på fördjupad kommersiell verifiering inom livsvetenskap, (se ovan). Avtal om samarbete om utbildning av läkare, klinisk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården () Avtalet mellan svenska staten och vissa landsting om samarbete om utbildning av läkare, klinisk 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 forskning och utveckling av hälso- och sjuk- vården, det s.k. , är en viktig länk mellan staten och landstingen när det gäller ansvaret för utbildning av läkare och för den kliniska forskningen. Avtalet, som ingicks , reglerar frågor om samarbete och ersättning för läkarutbildning, klinisk forsk- ning och utveckling av hälso- och sjukvården. Enligt ska en partsammansatt, na- tionell styrgrupp för följa avtalets tillämp- ning och vid behov föreslå justeringar i avtalet.