prop · H30342 · 2015-11-12 00:00:00 — – Redovisningen av finans- och sysselsättningspolitiska ramverk (RiR 2011:11). GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER När det gäller redovisningen av utgiftstaket kan konstatera att regeringen på ett tydligt sätt redovisat de tekniska justeringar som skett av det utgiftstak som beslutades av 2012 och hur budgeteringsmarginalen används till reformer och andra omvärldsförändringar . Emellertid förklaras det inte på ett transparent sätt att uppgifterna om vad budgeteringsmarginalen använts till utgör beräkningar och inte faktiskt utfall. Det står dock klart att utgiftstaket inte överskreds 2014. lämnar följande rekommendationer till regeringen med anledning av iakttagelser om uppföljningen av budgetpolitiska mål: Regeringen bör i Årsredovisningen för staten kommentera skillnader mellan bedömningen av måluppfyllelsen för det finansiella sparandet i offentlig sektor och motsvarande bedömning i budgetpropositionen för det aktuella året. Eftersom formuleringen av överskottsmålet innebär att hänsyn ska tas till konjunkturläget bör konjunkturläget redovisas i samband med uppföljningen av målet.. För att underlätta extern granskning bör regeringen inte välja olika indikatorer vid avstämningen av målet för det finansiella sparandet i offentlig sektor . Om regeringen byter uppföljningsmetod bör detta anges och motiveras tydligt. Regeringen bör redovisa hur den offentliga sektorns delsektorer bidrar till måluppfyllelsen för det finansiella sparandet när det bakåtblickande tioårssnittet används. Regeringen bör i uppföljningen av utgiftstaket förtydliga att uppgifterna om budgeteringsmarginalens användning utgör beräkningar och inte faktiskt utfall. TRANSPARENSEN I ÅRSREDOVISNING FÖR STATEN 2014 GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER 4Statens balansräkning – tillgångarna och nettoförmögenheten I den revisionsberättelse över granskning av Årsredovisning för staten 2014 som överlämnades till konstaterar i likhet , att årsredovisningen är upprättad i enlighet med de krav som ställs på den i budgetlagen (2011:203). konstaterar också precis som tidigare att ramverket för upprättande av årsredovisningen för staten, det vill säga budgetlagen, ger regeringen möjligheter att bestämma innehåll och form för det som redovisas i årsredovisningen. granskning har således inte resulterat i några invändningar rörande riktigheten i den bild av statens finanser som regeringen lämnar i årsredovisningen. anser emellertid att skrivelsen Årsredovisning för staten skulle kunna utvecklas på ett antal områden och därigenom öka både transparensen och relevansen i redovisningen. Nedan följer en beskrivning av två sådana områden. 4.1Regeringens redovisning av statens balansräkning – tillgångarna och nettoförmögenheten Balansräkningen i årsredovisningen för staten omfattar statens tillgångar och skulder, så som de definieras i budgetlagen och förordningen (2011:231) om underlag för årsredovisning för staten. I Årsredovisning för staten 2014 redovisar regeringen en balansomslutning för staten om och en nettoförmögenhet (motsvarande eget kapital i ett företags balansräkning) på –. Jämfört med ökade tillgångarna med , skulderna med 175 och nettoförmögenheten minskade med . Regeringen gör också en relativt omfattande och detaljrik beskrivning av de flesta delposterna på balansräkningen och en tydlig genomgång av de större skillnaderna mot redovisningen i nationalräkenskaperna i not 41 till balansräkningen. Därutöver är regeringen tydlig med vilka redovisningsprinciper som har använts och bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt ger en rättvisande bild av det ekonomiska resultatet och ställningen samt förvaltningen av statens tillgångar. TRANSPARENSEN I ÅRSREDOVISNING FÖR STATEN 2014 Redovisningen är således omfattande och transparent på detaljnivå, men någon egentlig beskrivning eller analys av helheten redovisas inte. Det faktum att regeringen i not 41 visar att de redovisningsregler som gäller för nationalräkenskaperna ger en nettoförmögenhet som är högre än vad som redovisas i årsredovisningens balansräkning pekar på att det inte finns en enda bild av statens ekonomiska ställning, utan flera. I sammanhanget kan det noteras att regeringen i olika publikationer redovisar tre olika belopp för värdet av statligt ägda bolag. I balansräkningen värderas statens andelar i hel och delägda företag till (348 mdkr 2013). Enligt finansräkenskaperna uppgår statens innehav av noterade och onoterade aktier till (410 mdkr 2013). I rapporten för bolag med statligt ägande, slutligen, värderas de statligt ägda bolagen till (2013). Det är rimligt att värderingen av tillgångar skiljer sig åt beroende på sammanhang och syfte med olika publikationer. är differenserna av en sådan omfattning att det ställer stora krav på förkunskaper hos årsredovisningens läsare. Enligt förarbetena till ändringar regeringsformen, där det framgår att regeringen ska lämna en årsredovisning för staten, påpekar regeringen att årsredovisningen är ”ett värdefullt underlag för en analys av statens ekonomi och för den politiska debatten”.12 För att årsredovisningen ska kunna utgöra ett sådant underlag anser att regeringen borde kunna beskriva vad den vill visa med balansräkningen och vad nettoförmögenheten egentligen innebär med de redovisningsprinciper som tillämpas. Därmed skulle förståelsen och informationsvärdet i årsredovisningen för staten öka. Ett exempel på information som saknas i sammanhanget och som skulle ge större förståelse för vad en negativ nettoförmögenhet innebär, är en analys över soliditeten i statens balansräkning. Liknande analyser görs exempelvis för kommunsektorn i skrivelse 2014/15:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn. 4.2Regeringen ger ingen bild av riskerna på tillgångssidan i balansräkningen I enlighet med budgetlagen lämnar regeringen i årsredovisningen för staten upplysningar om förväntade förluster och väsentliga risker i statens utlåning och utställda garantier. Vidare innehåller årsredovisningen i enlighet med budgetlagen en redovisning av statsskuldens utveckling och kostnader. Kapitlet i årsredovisningen om garantier och utlåning innehåller en kort sammanfattning av riskanalys avseende den ordinarie portföljen med garantier och lån samt statens åtagande i den finansiella 12 /10:80, 0, sid 235. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Statens implicita garanti till den finansiella sektorn generellt och till de systemviktiga bankerna i synnerhet redovisas dock inte. Kapitlet om statsskulden innehåller bland annat en återrapportering om statsskuldens sammansättning och duration i förhållande till de riktlinjer som regeringen angivit för statsskuldsförvaltningen. Därmed innehåller årsredovisningen för staten information om risker för större delen av balansräkningens skuldsida, för garantier utanför balansräkningen och för en mindre del av balansräkningens tillgångssida (utlåning med kreditrisk). Den största posten på balansräkningens tillgångssida är statens andelar i hel och delägda bolag, vilka som tidigare nämnts kan värderas på olika sätt. På detta viktiga område finns emellertid ingen redovisning i årsredovisningen av vilka risker ägandet är förknippat med.13 Överlag har statens tillgångar som helhet betraktat fått begränsad uppmärksamhet även om det finns relativt mycket information på detaljnivå. I sammanhanget kan det även noteras att kapitalnettot av statens finansiella tillgångar i form av främst utdelningar har överstigit ränteutgifterna för statsskulden. Vidare pekar de stora skillnaderna på värderingen av statens tillgångar i årsredovisningen för staten och i nationalräkenskaperna att det kan råda stor osäkerhet kring värdet på de tillgångar som regeringen har fått uppdrag att förvalta. Regeringen har som tidigare nämnts stora möjligheter att bestämma innehållet i årsredovisningen. anser dock att regeringen, för att skapa en mer fullständig bild av statens ekonomiska ställning, borde redovisa vilka risker som återfinns i statens balansräkning. Detta gäller framförallt de finansiella tillgångarna där en redovisning av risker saknas helt. Risker hanteras vanligen av olika myndigheter i staten. Exempelvis ansvarar för statens skulder i utländsk valuta medan ansvarar för valutareserven i utländsk valuta. Ett delat ansvar för olika tillgångar och skulder kan emellertid inte leda till riskminimering eftersom olika delar interagerar med varandra. En mer övergripande rapportering kring riskerna i statens tillgångar och skulder i Årsredovisning för staten skulle därför kunna bidra till en bättre riskhantering i staten som helhet. 13Se även över Årsredovisning för staten 2012, DNR: 32-2012-0602. TRANSPARENSEN I ÅRSREDOVISNING FÖR STATEN 2014 Årsredovisningen för staten syftar till att ge en samlad bild av hur statens finansiella resultat och ekonomiska ställning har utvecklats . Den ger ett underlag för kontroll och uppföljning av de beslut som fattat om statens budget samt utgör en del av den information som ska grunda sina ekonomiska beslut på. bedömer i sin revisionsberättelse att årsredovisningen i allt väsentligt är upprättad enligt budgetlagen, men konstaterar att budgetlagen ger regeringen möjlighet att till stor del bestämma innehåll och form för det som redovisas. I syfte att öka årsredovisningens transparens och relevans vill peka på möjligheten att utveckla redovisningen med en analys av statens tillgångar och nettoförmögenhet samt av de risker som balansräkningens största poster är förknippade med. En analys som exempelvis visar på skillnader mellan olika värderingar av statens tillgångar skulle ge och andra intressenter större förståelse för nettoförmögenhetens innebörd. Därmed ökar möjligheterna att bedöma statens ekonomiska ställning och till att årsredovisningen skulle ge en mer rättvisande bild. Detsamma gäller riskerna i statens balansräkning. En övergripande rapportering kring riskerna i statens tillgångar och skulder i årsredovisningen för staten skulle dessutom ge förutsättningar för en förbättrad riskhantering i staten som helhet. Regeringen redogör kortfattat för statens åtagande i den finansiella sektorn i slutet av kapitel 5 i årsredovisningen. Med beaktande av det nya resolutionsregelverket är enligt sannolikheten liten för att staten ska drabbas av stora förluster. noterar att har estimerat värdet av statens implicita garanti för storbankerna till ca 2014.14 Erfarenhetsmässigt innebär en finanskris stora belastningar för statens finanser om och när en kris inträffar. Statens åtagande i den finansiella sektorn innebär därför en väsentlig risk. En mer omfattande redovisning av statens implicita garanti skulle bidra till en ökad transparens i årsredovisningen. 14Finansinspektionen, FI analys Nr 1, ”Den implicita statliga garantin till systemviktiga banker”, . GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER lämnar följande rekommendationer till regeringen med anledning av iakttagelser om redovisningen av statens tillgångar samt risker förknippade med tillgångarna och skulderna i statens balansräkning: Regeringen bör överväga att i årsredovisningen för staten utveckla beskrivningen av statens nettoförmögenhet och hur den bör tolkas med beaktande av de värderingar av statliga tillgångar som regeringen redovisar i olika sammanhang. Regeringen bör överväga att i årsredovisningen för staten samlat redovisa vilka risker som både tillgångar och skulder i statens balansräkning är behäftade med. Regeringen bör överväga att redovisa storleken på den implicita garantin till den finansiella sektorn. TRANSPARENSEN I ÅRSREDOVISNING FÖR STATEN 2014 GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på Statens insatser för riskkapitalförsörjning – i senaste laget Bostäder för äldre i avfolkningsorter Staten och det civila samhället i integrationsarbetet Effekter av förändrade regler för deltidsarbetslösa Att överklaga till förvaltningsrätten – Handläggningstider och Ekonomiska förutsättningar för en fortsatt omställning av försvaret Försvaret – en utmaning för staten. försvarsområdet 2010–2014 Stödet till anhöriga omsorgsgivare Förvaltningen av regionala projektmedel – delat ansvar, Att tillvarata och utveckla nyanländas kompetens – rätt insats i rätt tid? Livsmedelskontrollen – tar staten sitt ansvar? Att gå i pension – varför så krångligt? Etableringslotsar – fungerar länken mellan individen och Nyanländ i – effektiva insatser för ett snabbt mottagande? – Är finansieringen av bolaget effektiv Det allmänna pensionssystemet – en granskning av granskningen Statens dimensionering av lärarutbildningen – utbildas rätt antal Valuta för biståndspengarna? – valutahantering i det internationella Överenskommelser mellan regeringen och SKL inom hälso och sjukvården – frivilligt att delta men svårt att tacka nej – effektivitet i exportgarantisystemet? Primärvårdens styrning – efter behov eller efterfrågan? Informationssäkerheten i den civila statsförvaltningen Bistånd genom internationella organisationer – UD:s hantering av det multilaterala utvecklingssamarbetet TRANSPARENSEN I ÅRSREDOVISNING FÖR STATEN 2014 Omskolad till arbete? – Utbildningsstödet till varslade vid Den officiella statistiken – en rättvisande bild av samhällsutvecklingen? Återfall i brott – hur kan samhällets samlade resurser användas Digitalradio – varför och för vem? – konkurrenskraftigt och ledande i energiomställningen? Aktivitetsersättning – en ersättning utan aktivitet? – vad kan göra för att möta rådets utmaningar TRANSPARENSEN I ÅRSREDOVISNING FÖR STATEN 2014 har granskat Årsredovisningen för staten 2014. Årsredovisningen är en omfattande skrivelse som enligt budgetlagen ska innehålla bland annat en uppföljning av de budgetpolitiska målen, utfallen på samtliga anslag och inkomsttitlar och en balans och resultaträkning. Enligt uppfattning är Årsredovisningen för staten 2014 i allt väsentligt upprättad i enlighet med bestämmelserna i budgetlagen. Uttalandet i revisionsberättelsen innefattar inte en bedömning av om årsredovisningen ger en rättvisande bild. Det ska inte tolkas som att funnit väsentliga fel i sin granskning, utan är en följd av att budgetlagen, enligt bedömning inte utgör ett ramverk för redovisning i syfte att uppnå en rättvisande bild. Granskningen har även visat på ett antal områden där regeringens redovisning och åter rapportering kan utvecklas och förbättras. Exempelvis behöver normeringen för upprättandet av årsredovisningen förtydligas och regeringen bör överväga att samlat redovisa vilka risker som både tillgångar och skulder i statens balansräkning är behäftade med. nybrogatan 55, 114 90 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden Å Romson, Y , M , I Baylan, K , S-E Bucht, P , H Hellmark , I , Å , M , P , M , M , A Bah Kuhnke, A Strandhäll, A Shekarabi, G Regeringen beslutar skrivelse 2015/16:42 om transparensen i skrivelsen Årsredovisning för staten 2014