prop · H20357 · 2015-02-03 00:00:00 — ii)användningen av interna skattningar för andra ändamål än beräkning av riskvägda exponeringsbelopp enligt del tre avdelning II kapitel 3, iii)metoden för att hantera och godkänna kreditriskreduce rande åtgärder, och iv)kontrollmekanismerna för riskklassificeringssystemen, in klusive en beskrivning av oberoende, ansvarsfördelning och översyn av riskklassificeringssystemen. c)En beskrivning av den interna riskklassificeringsmetoden ska lämnas separat för följande exponeringsklasser: i)Nationella regeringar och centralbanker. ii)Institut. iii)Företag, däribland små och medelstora företag, special utlåning och förvärvade företagsfordringar. Europeiska unionens officiella tidning L 176/263 iv)Hushåll, för var och en av de exponeringskategorier som de olika korrelationerna i artikel 154.1–154.4 svarar mot. v)Aktier. d)Exponeringsvärden för var och en av de exponeringsklasser som anges i artikel 147. Exponeringar mot nationella rege ringar och centralbanker, institut och företag där instituten använder egna skattningar av LGD-värden eller konverte ringsfaktorer för beräkning av riskvägda exponeringsbelopp ska redovisas separat från exponeringar där instituten inte använder sådana skattningar. e)För exponeringsklasserna nationella regeringar och central banker, institut, företag och aktier, över ett tillräckligt antal riskklasser (däribland fallissemang) för att medge en lämplig differentiering av kreditrisk, ska institutet lämna upplys ningar om följande: i)De totala exponeringarna för exponeringsklasserna natio nella regeringar och centralbanker, institut och företag, inbegripet summan av utestående lån och exponerings värden för outnyttjade kreditmöjligheter samt för aktier inbegripet det utestående beloppet. ii)Exponeringsvägd genomsnittlig riskvikt. iii)För institut som använder egna skattningar av konverte ringsfaktorer för beräkning av riskvägda exponerings belopp: summan av outnyttjade kreditmöjligheter och exponeringsvägda genomsnittliga exponeringsvärden för alla exponeringsklasser. f)För hushållsexponeringsklassen och för de kategorier som anges under c iv: antingen de upplysningar som anges under e (i tillämpliga fall i grupperad form) eller en analys av exponeringar (utestående lån och exponeringsvärden för out nyttjade kreditmöjligheter) i förhållande till ett tillräckligt antal EL-klasser för att medge en lämplig differentiering av kreditrisk (i tillämpliga fall i grupperad form). g)De faktiska specifika kreditriskjusteringarna under den när mast föregående perioden för varje exponeringsklass (för hushållsexponeringar för alla kategorier som anges under c iv)och hur de avviker från tidigare erfarenheter. h)En beskrivning av de faktorer som påverkade förlusterna under den närmast föregående perioden (till exempel om institutet har haft en högre andel fallissemang än tidigare eller högre LGD-värden och konverteringsfaktorer) än ge nomsnittliga. i)Institutets skattningar jämfört med faktiska resultat . Detta ska minst omfatta information om skattningar av förluster jämfört med faktiska förluster inom varje exponeringsklass (för hushållsexponeringar för alla de kategorier som anges under led c iv) under en tillräckligt för att det ska gå att göra en lämplig bedömning av de interna klassificeringsförfarandenas resultat för varje exponeringsklass (för hushåll för alla de kategorier som anges under c iv). Instituten ska där det är lämpligt göra ytterligare nedbrytningar för att tillhandahålla en analys av resultat för PD och, för de institut som använder egna skatt ningar av LGD-värden och/eller konverteringsfaktorer, av LGD och konverteringsfaktorer jämfört med de skattningar som tillhandahållits i de upplysningar om bedömning av kvantitativ risk som avses i denna artikel. j)Följande uppgifter för samtliga exponeringsklasser som anges iartikel 147 och för varje exponeringskategori som de olika korrelationerna i artikel 154.1–154.4 svarar mot: i)För institut som använder egna LGD-skattningar för be räkning av riskvägda exponeringsbelopp, det exponerings vägda genomsnittliga LGD- och PD-värdet i procent för varje relevant geografisk lokalisering för kreditexponering arna. ii)För institut som inte använder egna LGD-skattningar, det exponeringsviktade genomsnittliga PD-värdet i procent för varje relevant geografisk lokalisering för kreditexpo neringarna. Vid tillämpning av led c ska beskrivningen innehålla de expo neringsslag som ingår i exponeringsklassen, definitioner, meto der och data för skattning och validering av PD och i tillämpliga fall LGD och konverteringsfaktorer, däribland de antaganden som användes vid härledningen av dessa variabler, och beskriv ning av betydande avvikelser från definitionen av fallissemang enligt artikel 178, inklusive de breda segment som påverkas av sådana avvikelser. Vid tillämpning av led j avses med relevant geografisk lokalise ring för kreditexponeringar exponeringar i de medlemsstater i vilka institutet är godkänt och medlemsstater eller tredjeländer i vilka institutet bedriver verksamhet genom en filial eller ett dotterföretag. Användning av kreditriskreducerande metoder De institut som tillämpar kreditriskreducerande metoder ska lämna följande information: a)Riktlinjerna och metoderna för nettning inom och utanför balansräkningen samt uppgift om i vilken utsträckning sådan nettning utnyttjas. b)Riktlinjerna och metoderna för värdering och hantering av säkerheter. c)En beskrivning av de viktigaste typerna av säkerhet som institutet accepterar. d)De viktigaste kategorierna av garantigivare och kreditderivat motparter och deras kreditvärdighet. e)Information om koncentrationer med avseende på mark nads- eller kreditrisk inom de kreditreducerande åtgärder som vidtagits. L 176/264 Europeiska unionens officiella tidning f)De institut som beräknar riskvägda exponeringsbelopp enligt schablonmetoden eller metoden för intern riskklassificering, men som inte tillhandahåller egna skattningar av LGD-vär den eller konverteringsfaktorer med hänsyn till exponerings klass ska, separat för varje exponeringsklass, ange det totala exponeringsvärde (om tillämpligt efter nettning inom och utanför balansräkningen) som täcks – efter tillämpning av volatilitetsjusteringar – av godtagbara finansiella och andra säkerheter. g)Institut som beräknar riskvägda exponeringsbelopp enligt schablonmetoden eller metoden för intern riskklassificering ska separat för varje exponeringsklass ange det totala expo neringsvärde (om tillämpligt efter nettning inom och utanför balansräkningen) som täcks av garantier eller kreditderivat. För aktieexponeringsklassen gäller detta krav för alla de me toder som anges i artikel 155. Användning av internmätningsmetoder för operativ risk Institut som använder de internmätningsmetoder som anges i artiklarna 321–324 för beräkning av kapitalbaskraven för ope rativ risk ska lämna en beskrivning av användningen av för säkring och andra former av risköverföring för att reducera sådana risker. Användning av interna modeller för marknadsrisk Institut som beräknar sina kapitalkrav i enlighet med artikel 363 ska offentliggöra följande information: a)För varje underportfölj i)särdrag hos de använda modellerna, ii)i tillämpliga fall, för de interna modellerna för tillkom mande fallissemangs- och migrationsrisk samt korrela tionshandel, de metoder som tillämpats och de risker som mätts med användning av intern modell, inklusive en beskrivning av den metod institutet använder för att fastställa likviditetshorisonter, de metoder som tillämpas för att nå fram till en kapitalbedömning som är förenlig med den sundhetsstandard som krävs och de metoder som använts vid valideringen av modellen, iii)en beskrivning av det stresstest som tillämpas på under portföljen, iv)en beskrivning av de metoder som används för att göra back-testing och validera om de interna modellerna och modellförfarandena är noggranna och konsekventa. b)Den behöriga myndighetens godkännandespann. c)En beskrivning av i vilken utsträckning och med vilka me toder kraven i artiklarna 104 och 105 uppfylls. d)Högsta, lägsta och genomsnittliga värden för följande: i)De dagliga Value-at-Risk-värdena för rapportperioden och för periodens sista dag. ii)Stressjusterade Value-at-Risk-värden för rapportperioden och för periodens sista dag. iii)Riskvärdena för tillkommande fallissemangs- och migra tionsrisker och för den specifika risken för korrelations handelsportföljen och för perio dens sista dag. e)Elementen i kapitalbaskravet i enlighet med artikel 364. f)Det vägda genomsnittet av likviditetshorisonterna för varje underportfölj som omfattas av de interna modellerna för tillkommande fallissemangs- och migrationsrisker och för korrelationshandel. g)En jämförelse av slutvärdena för Value-at-Risk per dag med den dagliga förändringen av portföljens värde vid utgången av följande affärsdag tillsammans med en analys av eventu ella betydande överskridanden . DELEGERADE AKTER OCH GENOMFÖRANDEAKTER Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade ak ter i enlighet med artikel 462 med avseende på följande aspek ter: a)Förtydligande av definitionerna i artiklarna 4, 5, 142, 153, 192, 242, 272, 300, 381 och 411 för att säkerställa en enhetlig tillämpning av denna förordning. b)Förtydligande av definitionerna i artiklarna 4, 5, 142, 153, 192, 242, 272, 300, 381 och 411 för att beakta utveck lingen på finansmarknaderna vid tillämpningen av denna förordning. c)Ändringar av förteckningen över exponeringsklasser i artik larna 112 och 147 för att beakta utvecklingen på finans marknaderna. d)Det belopp som anges i artikel 123 c, artikel 147.5 a, ar tikel 153.4 och artikel 162.4 för att ta hänsyn till inflations effekter. Europeiska unionens officiella tidning L 176/265 e)Förteckningarna över och klassificeringen av poster utanför balansräkningen i bilagorna I och II för att beakta utveck lingen på finansmarknaderna. f)Anpassning av de kategorier av värdepappersföretag som anges i artikel 95.1 och 96.1 för att beakta utvecklingen på finansmarknaderna. g)Förtydligande av kraven i artikel 97 för att säkerställa en enhetlig tillämpning av denna förordning. h)En ändring av kapitalbaskraven enligt artiklarna 301–311 i denna förordning och artikel 50a–50d i förordning (EU) 648/2012 för att ta hänsyn till en utveckling eller ändring av internationella standarder för exponeringar mot en central motpart. i)Förtydligande av villkoren i de undantag som anges i arti kel 400. j)Den förändring av kapitalmåttet och det sammanlagda ex poneringsmåttet i bruttosoliditetsgraden som avses i arti kel 429.2, för att korrigera eventuella brister som har upp täckts på grundval av den rapportering som avses i arti kel 430.1, innan bruttosoliditetsgraden måste offentliggöras av instituten i enlighet med artikel 451.1 a. ska övervaka kapitalbaskrav för kreditvärdighetsjuste ringsrisk och överlämna en rapport till kommissionen. I rapporten ska särskilt följande bedömas: a)Behandlingen av kreditvärdighetsjusteringsrisk som ett sepa rat krav i motsats till en integrerad del av ramen för mark nadsrisker. b)Tillämpningsområdet för kravet för kreditvärdighetsjuste ringsrisk inklusive undantaget i artikel 482. c)Godtagbara risksäkringar. d)Beräkningen av kapitalkrav för kreditvärdighetsjusteringsrisk. På grundval av den rapporten och om det visar sig att sådana åtgärder krävs ska kommissionen också ges befogenhet att anta en delegerad akt i enlighet med artikel 462 för att ändra artik larna 381, 382.1-382.3 och 383-386 avseende dessa frågor. Tekniska justeringar och rättelser Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 462 för att göra tekniska justeringar och rättelser av icke väsentliga delar av följande bestämmelser för att ta hänsyn till utveckling avseende nya finansiella produkter eller verksamheter, göra justeringar för att ta hänsyn till utvecklingen efter antagandet av denna förordning av andra lagstiftningsakter i unionen om finansiella tjänster och redovisning, inbegripet redovisningsstandarder baserade på förordning (EG) nr 1606/2002: a)De kapitalbaskrav för kreditrisk som fastställs i artiklarna 111–134 och i artiklarna 143-191. b)Effekterna av kreditriskreducering i enlighet med artiklarna 193–241. c)De kapitalbaskrav för värdepapperisering som fastställs i ar tiklarna 243–266. d)De kapitalbaskrav för motpartskreditrisk som fastställs i ar tiklarna 272–311. e)De kapitalbaskrav för operativ risk som fastställs i artiklarna 315–324. f)De kapitalbaskrav för marknadsrisk som fastställs i artiklarna 325–377. g)De kapitalbaskrav för avvecklingsrisk som fastställs i artik larna 378 och 379. h)De kapitalbaskrav för kreditvärdighetsjusteringsrisk som fast ställs i artiklarna 383, 384 och 386. i)Del två och artikel 99 endast till följd av utveckling av redovisningsstandarder eller redovisningskrav, där unions lagstiftningen beaktas. Makrotillsynsrisker eller systemrisker identifierade på medlemsstatsnivå 1.Medlemsstaterna ska utse den myndighet som ska ansvara för tillämpningen av denna artikel. Denna myndighet ska vara den behöriga myndigheten eller den utsedda myndigheten. 2.Om den myndighet som utsetts i enlighet med punkt 1 identifierar förändringar i intensiteten i makrotillsynsrisker eller systemrisker i det finansiella systemet som kan medföra allvar liga negativa konsekvenser för det finansiella systemet och rea lekonomin i en särskild medlemsstat och som enligt den myn digheten bör hanteras genom strängare nationella åtgärder, ska den underrätta , rådet, kommissionen, ESRB och om detta och överlämna relevanta kvantitativa eller kvalitativa belägg om följande: a)Förändringarna i intensiteten i makrotillsynsrisker eller sy stemrisker. b)Orsakerna till att dessa förändringar skulle kunna utgöra ett hot mot den finansiella stabiliteten på nationell nivå. L 176/266 Europeiska unionens officiella tidning c)En motivering till varför artiklarna 124 och 164 i denna förordning och artiklarna 101, 103, 104, 105, 133 och 136 i direktiv /36/EU inte är lämpliga för att hantera de identifierade makrotillsynsriskerna eller systemriskerna med beaktande av dessa åtgärders relativa effektivitet. d)Förslag till nationella åtgärder för nationellt auktoriserade institut, eller en undergrupp av dessa institut, vilka syftar till att mildra förändringarna i riskintensiteten och avser i)nivån på kapitalbasen enligt artikel 92, ii)kraven avseende stora exponeringar enligt artikel 392 och artiklarna 395–403, iii)kraven på offentliggörande enligt artiklarna 431–455, eller iv)nivån på den kapitalkonserveringsbuffert som anges i artikel 129 i direktiv /36/EU, v)likviditetskrav som anges i del sex, vi)riskvikter mot tillgångsbubblor i bostadsfastighetssektorn och sektorn för kommersiella fastigheter, eller vii)exponeringar inom den finansiella sektorn. e)En förklaring till varför den myndighet som utsetts i enlighet med punkt 1 anser att förslagen till åtgärder är lämpliga, effektiva och proportionella för att hantera situationen. f)En bedömning av de föreslagna åtgärdernas sannolika posi tiva eller negativa inverkan på den inre marknaden på grund val av den information som den berörda medlemsstaten har tillgång till. 3.När de myndigheter som utsetts i enlighet med punkt 1 tillåts att tillämpa nationella åtgärder i enlighet med denna ar tikel ska de tillhandahålla de berörda behöriga myndigheterna eller utsedda myndigheterna i andra medlemsstater all relevant information. 4.Befogenheten att anta en genomförandeakt för att avvisa de föreslagna nationella åtgärder som avses i punkt 2 d delege ras till rådet, som ska anta den med kvalificerad majoritet på grundval av ett förslag från kommissionen. Inom efter att ha mottagit den underrättelse som avses i punkt 2 ska ESRB och överlämna sina yttranden om de frågor som nämns i den punkten till rådet, kommissio nen och den berörda medlemsstaten. Med största beaktande av de yttranden som avses i andra styc ket får kommissionen, om det föreligger robusta, starka och detaljerade bevis för att åtgärden kommer att ha en negativ inverkan på den inre marknaden som uppväger de effekter för den finansiella stabiliteten som blir resultatet av en minskad makrotillsynsrisk eller systemrisk, inom en månad föreslå rådet en genomförandeakt som avvisar de föreslagna nationella åtgär derna. Om kommissionen inte lägger fram ett förslag inom perioden på en månad, får den berörda medlemsstaten anta de föreslagna nationella åtgärderna för en period eller tills makrotillsynsrisken eller systemrisken upphör att existera, om detta sker tidigare. Rådet ska fatta beslut om kommissionens förslag inom en må nad efter det att förslaget mottagits och motivera varför de föreslagna nationella åtgärderna har avvisats eller inte. Rådet ska enbart avvisa de föreslagna nationella åtgärderna, om det anser att ett eller flera av följande villkor inte uppfylls: a)Förändringarna i intensiteten i makrotillsynsriskerna eller sy stemriskerna är av sådan karaktär att de utgör en risk för den finansiella stabiliteten på nationell nivå. b)Artiklarna 124 och 164 i denna förordning och artiklarna 101, 103, 104, 105, 133 och 136 i direktiv /36/EU inte är lämpliga för att hantera de identifierade makrotill synsriskerna eller systemriskerna med beaktande av dessa åtgärders relativa effektivitet. c)De föreslagna nationella åtgärderna är ett lämpligare sätt att hantera de identifierade makrotillsynsriskerna eller systemris kerna och inte medför oproportionerligt negativa effekter på hela eller delar av det finansiella systemet i andra medlems stater eller i unionen som helhet, som på så sätt skulle utgöra eller skapa ett hinder för den inre marknadens sätt att fungera. d)Frågan berör endast en medlemsstat. e)Riskerna inte redan har hanterats genom andra åtgärder i denna förordning eller i direktiv /36/EU. Rådet ska i sin bedömning beakta ESRB:s och EBA:s yttranden och grunda sig på de belägg som lagts fram i enlighet med punkt 1 av den myndighet som utsetts i enlighet med punkt 1. Om rådet inte antar någon genomförandeakt för att avvisa de föreslagna nationella åtgärderna inom efter att ha mottagit kommissionens förslag, får medlemsstaten anta åtgär derna och tillämpa dem för en period eller tills makrotillsynsrisken eller systemrisken upphör att existera, om detta sker tidigare. Europeiska unionens officiella tidning L 176/267 5.Andra medlemsstater kan erkänna de åtgärder som fast ställts i enlighet med denna artikel och tillämpa dem på natio nellt auktoriserade filialer som är belägna i den medlemsstat som har fått tillstånd att tillämpa åtgärderna. 6.Om medlemsstaterna erkänner de åtgärder som fastställts i enlighet med denna artikel ska de underrätta rådet, kommissio nen, , ESRB och den medlemsstat som har fått tillstånd att tillämpa åtgärden. 7.När medlemsstaten beslutar om huruvida den ska erkänna de åtgärder som fastställts i enlighet med denna artikel, ska den beakta de kriterier som anges i punkt 4. 8.Den medlemsstat som har fått tillstånd att tillämpa åtgär derna kan begära att ESRB utfärdar en rekommendation enligt artikel 16 i förordning (EU) nr 1092/2010 till en eller flera medlemsstater som inte erkänner åtgärderna. 9.Innan det tillstånd som utfärdats i enlighet med punkt 4 löper ut ska medlemsstaten, i samråd med ESRB och , se över situationen och får i enlighet därmed, enligt det förfarande som avses i punkt 4, anta ett nytt beslut om förlängning av tillämpningsperioden för de nationella åtgärderna med ytterli gare varje gång. Efter den första förlängningen ska kom missionen i samråd med ESRB och minst se över situationen. 10.Utan hinder av förfarandet enligt punkterna 3–9 ska medlemsstaterna tillåtas att öka riskvikterna så att de överstiger dem som fastställs i denna förordning , för de exponeringar som anges i punkt 2 d vi och vii i denna artikel, och skärpa den gräns för stora exponeringar som fastställs i artikel 395 för en period eller tills makrotillsynsrisken eller systemrisken upphör att exi stera, om detta sker tidigare, förutsatt att villkoren i och kraven på underrättelse enligt punkt 2 i den här artikeln är uppfyllda. Kommissionen ska ges behörighet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 462 för att införa strängare tillsynskrav för exponeringar, om detta krävs för att hantera förändringar i intensiteten i mikrotillsyns- eller makro tillsynsrisker som uppstår till följd av marknadens utveckling i unionen eller utanför unionen med inverkan på samtliga med lemsstater och om instrumenten i denna förordning och i di rektiv 2013/36/EU inte är tillräckliga för att hantera dessa ris ker, särskilt efter en rekommendation eller ett yttrande av ESRB eller om a) nivån på kapitalbasen enligt artikel 92, b)kraven avseende stora exponeringar enligt artikel 392 och artiklarna 395–403, c)kraven på offentliggörande enligt artiklarna 431–455. Kommissionen ska med biträde av ESRB minst en gång översända en rapport till och rådet om så dan marknadsutveckling som eventuellt kan kräva att denna artikel tillämpas. 1.Kommissionen ska ges befogenhet att anta en delegerad akt i enlighet med artikel 462 för att i detalj specificera det allmänna krav som anges i artikel 412.1. Den delegerade akt som antas i enlighet med den här punkten ska grundas på de poster som ska rapporteras i enlighet med del sex avdelning II och bilaga III, och ska specificera under vilka omständigheter behöriga myndigheter ska ålägga kreditinstituten specifika in- och utflödesnivåer för att fånga upp de specifika risker de är exponerade för och ska respektera de trösklar som anges i punkt 2. 2.Kravet på likviditetstäckning i artikel 412 ska införas en ligt följande infasning: a)av likviditetstäckningskravet . I detta syfte ska kommissionen beakta de rapporter som avses i artikel 509.1, 509.2 och 509.3 och de internationella standar der som utvecklats av internationella forum samt unionens särdrag. Kommissionen ska anta den delegerade akt som avses i punkt 1 . Den ska träda i kraft , men inte tillämpas före . Översyn av infasningen av kravet på likviditetsteckning ska efter att ha samrått med ESRB rapportera till kommissionen om huruvida infasningen av kravet på likviditetstäckning enligt artikel 460.2 bör ändras. En sådan analys ska vederbörligen beakta utvecklingen på mark naden och inom internationell lagstiftning samt unionens särd rag. L 176/268 Europeiska unionens officiella tidning ska i sin rapport i synnerhet bedöma en uppskjutning av införandet av den 100-procentiga bindande minimistandarden till . Rapporten ska beakta de årliga rap porter som avses i artikel 509.1, relevanta marknadsdata och rekommendationer från alla behöriga myndigheter. Om utvecklingen på marknaderna och annan utveckling så kräver ska kommissionen ges befogenhet att anta en delege rad akt i enlighet med artikel 462 om ändring av den infasning som beskrivs i artikel 460 och uppskjutande av införandet av den 100-procentiga bindande minimistandarden för kravet på likviditetstäckning enligt artikel 412.1, samt till lämpande av en 90-procentig bindande minimi standard för kravet på likviditetstäckning. Vid bedömningen av nödvändigheten av ett uppskjutande ska kommissionen beakta den rapport och bedömning som avses i punkt 1. En delegerad akt som antas i enlighet med denna artikel ska inte tillämpas före och ska träda i kraft . 1.Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissio nen med förbehåll för de villkor som fastställs i denna artikel. 2.Den befogenheter att anta delegerade akter som avses i artiklarna 456–460 ska ges kommissionen på tills vidare . 3.Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 456–460 får när som helst återkallas av eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt