prop · H20347 · 2015-01-22 00:00:00 — 2013/14:1, Budgetproposition , utgiftsområde 16 s. 78, bet. 2013/14:UbU1, rskr. 2013/14:104. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET om hur regeringen arbetar med uppföljning av denna fråga. Ytterligare intervjuer har genomförts med företrädare för och för att få bakgrundsinformation till granskningen. Fallstudier av fem lärosäten har genomfört fallstudier vid fem lärosäten.22 Lärosätena har valts utifrån att de har examenstillstånd som spänner över ﬂera olika ämnen, att de är olika stora och har olika sammansättning på sin utbildning samt att de ligger geograﬁskt spridda över landet. Fallstudierna har syftat till att få en förståelse för hur lärosätena i praktiken arbetar med dimensionering. Syftet med fallstudierna har varit att ﬁnna olika sätt på vilka lärosäten arbetar med dimensionering och vilken tyngd som ges till arbetsmarknadens behov respektive studenternas efterfrågan när beslut fattas om antal platser. Syftet har också varit att studera hur samverkan mellan lärosätena samt mellan lärosätena och skolhuvudmännen fungerar. har genomfört tre enkäter. Enkäterna syftade till att få generaliserbar information om hur lärosätena arbetar med dimensionering av lärarutbildningen samt hur skolhuvudmännens kontakter med lärosätena i denna fråga ser ut. En enkät har skickats ut till alla 28 lärosäten som bedriver lärarutbildning. i denna del av empiriinsamlingen. De är dock, som enskilda utbildningsanordnare, inte föremål för granskning. Enkäten innehåller frågor som handlar om hur lärosätet fattar beslut om vilka lärarutbildningar det vill erbjuda och antalet platser på respektive utbildning, vilka underlag det använder i sitt arbete för att dimensionera utbildningarna, eventuella rekryteringsinsatser, samarbete med skolhuvudmän, samarbete med andra lärosäten samt hur kontakterna med regeringen () fungerar. För en detaljerad beskrivning av enkätens konstruktion och svarsfrekvens på enskilda frågor se elektronisk bilaga. En enkät har skickats ut till landets 290 kommuner i deras roll som skolhuvudmän samt till enskilda skolhuvudmän. När det gäller de enskilda skolhuvudmännen har utgått ifrån förteckning över enskilda grund- och gymnasieskolor. Enkäten har skickats till samtliga dessa och nådde 765 enskilda skolhuvudmän. Enkäten innehåller frågor som 22Umeå universitet, , , samt . STATENS DIMENSIONERING AV LÄRARUTBILDNINGEN – UTBILDAS RÄTT ANTAL LÄRARE? rör skolhuvudmännens kunskap om tillgång till verksamma behöriga lärare samt framtida behov av lärare, hur eventuella samarbeten med lärosäten med lärarutbildning fungerar, hur de uppfattar att lärosätena arbetar med att dimensionera lärarutbildningen För en detaljerad beskrivning av dessa två enkäter, se elektronisk bilaga. Några särskilda frågor angående KPU har skickats ut till de lärosäten som ordnar sådan utbildning. Syftet var att få en bättre bild framför allt av hur många studenter som tar del av KPU samt hur lärosätena prioriterar bland sökande studenter när det är konkurrens om utbildningsplatserna. Rapporten består av åtta kapitel. Kapitel 2 beskriver den generella styrningen av högskolan, särskilt den som gäller dimensioneringen av högre utbildning. Kapitel 3 handlar om arbetsmarknadens behov av lärare. Där ges en kort beskrivning av var lärarutbildning bedrivs och med vilka volymer, samt hur intresset för lärarutbildning ser ut bland sökande till högskolan. Kapitel 4 berör regeringens speciﬁka styrning och uppföljning av dimensioneringen av lärarutbildningen. Kapitel 5 handlar om lärosätenas arbete med att besluta om antalet utbildningsplatser. Kapitel 6 beskriver lärosätenas system för att inhämta kunskap om skolhuvudmännens behov. Kapitel 7 behandlar lärosätenas samarbete med varandra om lärarutbildningen. Kapitel 8 innehåller rapportens slutsatser och rekommendationer. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Kapitlet ger en kort bakgrund till hur högskolesektorn styrs. Kapitlet behandlar lärosätenas ansvar och uppdrag, resurstilldelningssystemet och dimensioneringen av utbildningsplatser. 2.1Lärosätenas ansvar och uppdrag beslutar vilka statliga högskolor som ska ﬁnnas.23 I bilaga 1 till högskoleförordningen ﬁnns en förteckning över de lärosäten som staten är huvudman för.24 Regeringen kan ge enskilda utbildningsanordnare examenstillstånd som ger dem rätt att bedriva högskoleutbildning och examinera.25 Lärosätenas övergripande uppdrag är enligt högskolelagen att anordna utbildning som vilar på vetenskaplig eller konstnärlig grund samt på beprövad erfarenhet. De ska också arbeta med forskning och konstnärlig forskning samt utvecklingsarbete. I högskolornas uppgift ingår dessutom att samverka med det omgivande samhället och informera om verksamheterna samt verka för att forskningsresultat tillkomna vid högskolan kommer till nytta.26 Vidare reglering av alla inom högskolan förekommande examina ﬁnns i högskoleförordningen, bilaga 2.27 har ansvar för att bestämma lärosätets interna organisation, utöver att styrelse och rektor ska ﬁnnas.28 I högskolelagen och högskoleförordningen ﬁnns också regler som ska säkra en hög grad av akademisk frihet hos universitet och högskolor. beslut som kräver en bedömning av uppläggning, genomförande eller kvalitet i utbildningen, respektive organisation av eller kvalitet i forskningen och det konstnärliga utvecklingsarbetet, fattas av personer med vetenskaplig eller 232 kap. 1 § högskolelagen (1992:1434). 24Bilaga 1 till högskoleförordning (1993:100). 256 § lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina. 261 kap. 2 § högskolelagen (1992:1434). 27Högskoleförordningen (1993:100). 282 kap. 5 § högskolelagen (1992:1434). STATENS DIMENSIONERING AV LÄRARUTBILDNINGEN – UTBILDAS RÄTT ANTAL LÄRARE? 29 Vidare följer av högskoleförordningen att rektor ska ha meriter som uppfyller behörighetskraven för professor eller lektor.30 till lärosätena består av ett gemensamt regleringsbrev samt speciﬁka regleringsbrev till respektive lärosäte. Det gemensamma regleringsbrevet är relativt kortfattat och fokuserar på några särskilt utvalda återrapporteringskrav och i övrigt reglerar det den ekonomiska redovisningen. hänvisar till de övergripande mål som ﬁnns för sektorn i högskolelagen.31 Den modell som valts för styrning av högskolan innebär att universitet och högskolor självständigt ska agera inom de ramar som lagts fast av riksdag och regering. Inom de institutionella ramar som skapas av regeringens styrning ska varje lärosäte, utifrån sina speciﬁka förutsättningar, bedriva verksamheten mot de övergripande målen och använda resurserna e-ektivt. I skollagen slås fast att endast den som har legitimation som lärare och är behörig för viss undervisning får bedriva undervisning i skolväsendet.32 ska efter ansökan meddela legitimation till en lärare som har en behörighetsgivande examen. Lärares behörighet regleras närmare i förordningen (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare. I förordningen anges vilken utbildning som är behörighetsgrundande för viss undervisning. De behörighetsgrundande utbildningarna regleras i bilaga 2 till högskoleförordningen.33 Sådan utbildning anordnas vid statliga universitet och högskolor samt hos enskilda utbildningsanordnare. De fyra olika lärar- och förskollärarexamina som ﬁnns är samtliga yrkesexamina och för att få utfärda yrkesexamina krävs examenstillstånd. Alla utbildningsanordnare, oavsett om de är statliga eller inte, måste söka sådant tillstånd hos UKÄ för att få utfärda någon typ av lärarexamen.34 En viktig faktor som påverkar dimensioneringen av utbildningarna, och i övrigt också är styrande, är resurstilldelningssystemet. 292 kap. 6 § högskolelagen (1992:1434). 302 kap. 11 § högskoleförordningen (1993:100). 31Regleringsbrev för avseende universitet och högskolor. 322 kap. 13 § skollagen (2010:800). 332 kap. 16 § skollagen (2010:800); förordningen (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare. 341 kap. 11, 12, 14 och 15 §§ högskolelagen (1992:1434); 7 § lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina; 2 § p. 2 förordning (2012:810) med instruktion för . GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET ﬁnansieras på samma sätt som övrig högre utbildning. Grundutbildningen vid universitet och högskolor ﬁnansieras främst med statliga medel. Nuvarande resurstilldelningssystem kännetecknas av en från statsmakternas sida omfattande decentralisering. Systemet infördes i samband med att styrningen av universitet och högskolor reformerades 1993. Genom systemet skulle regeringens detaljreglering av högskolornas verksamhet och utbildningsutbud minska och ett mål- och resultatinriktat styrsystem införas. Regeringen skulle göra övergripande prioriteringar men överlämna ansvaret för e•ektiv resursanvändning och kvalitetssäkring till lärosätena själva. Systemet var tänkt att leda till en bättre anpassning av utbildningsutbudet utifrån studenternas efterfrågan. Regeringen slog fast att studenternas val skulle få genomslag på utbildningsutbudet. Studenternas valmöjligheter sågs även som en form av kvalitetssäkring.35 För grundutbildningen fastställer regeringen en för varje lärosäte förväntad utbildningsvolym i form av ett så kallat takbelopp. Takbeloppet är den maximala summa som lärosätet kan erhålla för att utbilda studenter inom olika utbildningsområden. Takbeloppet består av ersättning för helårsstudenter () respektive för helårsprestationer (HPR). Om lärosätet producerar ﬂer HST och HPR än takbeloppet medger kan produktion över takbeloppet sparas till framtida år när utbildningsvolymen underskrider takbeloppet. Lärosätena kompenseras alltså i efterhand vid överproduktion. Helårsstudenter beräknas på basis av antalet studenter som påbörjat en kurs.36 Helårsprestationer beräknas på basis av antalet godkända poäng för samtliga studenter på en kurs.37 Eftersom inte samtliga studenter som påbörjar en kurs godkänns, kommer kursens HPR att vara lägre än kursens HST och lärosätena ersätts för samtliga HST och en andel HPR. På en kurs där av helårsstudenterna blir godkända blir den totala ersättningen av den potentiella ersättningen från statsmakterna. Vilken ersättning som utgår för en kurs styrs av vilket utbildningsområde kursen tillhör. Samtliga kurser klassiﬁceras i ett eller ﬂera utbildningsområden utifrån kursens ämnesinnehåll och det är den enskilda högskolan som gör klassiﬁceringen och beslutar vilket utbildningsområde respektive kurs ska tillhöra. Ersättningsnivåerna fastställdes i och med högskolereformen 1993. Ersättningen ska täcka undervisningens kostnader för bland annat undervisningsform, utrustning och lokaler. 1992/93:169 s. 8, bet. 1992/93:UbU14. 36Helårsstudenter är antalet studenter som påbörjat en kurs multiplicerat med kursens poäng dividerat med 60 (Regleringsbrev för avseende universitet och högskolor, bilaga 1). 37Helårsprestationer beräknas på basis av antalet godkända poäng för samtliga studenter på en kurs dividerat med 60. studier på heltid motsvarar 60 poäng (Regleringsbrev för avseende universitet och högskolor, bilaga 1). 381 HST plus 0,7 HPR. STATENS DIMENSIONERING AV LÄRARUTBILDNINGEN – UTBILDAS RÄTT ANTAL LÄRARE? helårspresterande naturvetarstudent med , medan motsvarande samhällsvetarstudent ersätts med . Inom lärarutbildningen ﬁnns utbildningsområdena undervisning och verksamhetsförlagd utbildning men också andra ämnesspeciﬁka Vilka utbildningsområden som används beror på vilken inriktning på lärarutbildningen studenterna valt och hur lärosätena har klassiﬁcerat sina kurser. För en helårspresterande student inom området undervisning ersätts lärosätet med . För verksamhetsförlagd utbildning ersätts lärosätet med . fördelas en viss del av resurserna till utbildning på grundnivå och avancerad nivå utifrån en indikator som baseras på UKÄ:s utbildningsutvärderingar.39 Tabell 2.1 Ersättningsbelopp per utbildningsområde Humanistiskt, teologiskt, juridiskt, Naturvetenskapligt, tekniskt, farmaceutiskt Källa: Regleringsbrev för avseende universitet och högskolor. 2009/10:139, bet. 2009/10:UbU20, rskr 2009/10:320-321. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Den ersättning som lärosätena får för helårsstudenter och helårsprestationer kan lärosätena omfördela internt. ska enligt 2 kap. 2 § högskoleförordningen (1993:100) bland annat besluta i viktigare frågor om verksamhetens övergripande inriktning samt om den interna resurstilldelningen och uppföljningen av denna. Det innebär att lärosätena har möjlighet att fritt fördela medel mellan olika utbildningsområden och därmed ansvar för att resursanvändningen vid det enskilda lärosätet är e-ektiv.40 På grund av hur resurstilldelningssystemet är utformat och lärosätenas interna redovisningssystem, är det svårt att beräkna exakt vad en enskild högre utbildning kostar.41 Inom lärarutbildningen används dessutom ﬂera olika ersättningsnivåer för olika utbildningsområden, se avsnittet ovan. Det innebär att lärarstudenter till stor del ﬁnansieras av HST och HPR som avräknas från olika utbildningsområden. Vilka områden som ﬁnansierar utbildningen beror på vad lärarstudenterna studerat . Utbildningsområdena undervisning och verksamhetsförlagd utbildning utgjorde tillsammans av den totala ersättning som lärosätena ﬁck för samtliga helårsstudenter.42 För en helårsstudent inom området undervisning ersattes lärosätet med 32”och för en helårsstudent inom området verksamhetsförlagd utbildning ersattes lärosätet med 42”. Den största delen av lärarutbildningarna består dock av kurser som klassiﬁceras som något av alla andra utbildningsområden. 2.3Dimensionering av högre utbildning Riksdag och regering har valt att ge lärosätena ansvar för dimensioneringen av antalet utbildningsplatser. Studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov ska styra vilka utbildningar som erbjuds och i vilken utsträckning.43 I systemet ﬁnns således en tydlig tanke om tillgång och efterfrågan och att dessa faktorer ska påverka studenternas val. Denna grundtanke har funnits med sedan den senaste större reformeringen av högskolan 1993.44 40För ytterligare beskrivning av resurstilldelningssystemet se exempelvis UKÄs Årsrapport för universitet och högskolor 2014. 41För mer information se RiR 2009:25, Resursstyrning i högskolans grundutbildning. 42UKÄ Årsrapport för universitet och högskolor 2014. 43Regleringsbrev för avseende universitet och högskolor. 1992/93:1, bet. 1992/93:UbU3, rskr. 1992/93:103. STATENS DIMENSIONERING AV LÄRARUTBILDNINGEN – UTBILDAS RÄTT ANTAL LÄRARE? 2.3.1Tidigare dimensionering av lärarutbildningen Dimensioneringen av högre utbildning har generellt utvecklats från ett system med centralplanering av antalet utbildningsplatser för respektive lärosäte till att lärosätena själva beslutar om antalet platser på olika utbildningar. Lärarutbildningen var dock något mer styrd än högre utbildning generellt, även om det också efter att den nya lärarutbildningen infördes 2011 förekommit att lärosäten fått i uppdrag att anta minst ett visst antal nya studenter på exempelvis förskollärarutbildning.45 var styrningen av antalet lärarexamina som lärosätena förväntades leverera tydligare. utformade i samråd med universitet och högskolor mål avseende antal examina i treårsperioder, vilka skrevs in i regleringsbrevet för respektive lärosäte.46 De centrala myndigheterna, och , hade tydliga uppdrag och roller i systemet för att dimensionera den högre utbildningen i och med att de skulle bistå universitet och högskolor inför dimensioneringen av lärare. Inför införandet av den nya lärarutbildningen konstaterades i utredningen hållbar lärarutbildning att dimensioneringen av lärarutbildningen historiskt sett aldrig hade fungerat särskilt väl. I samband med den senaste förändringen av lärarutbildningen berörde regeringen hur dimensioneringen av antalet platser på utbildningen ska gå till. Några mål för antalet examina inom lärarutbildningen sätts inte utan universitet och högskolor ansvarar för att i samverkan med det omgivande samhället dimensionera utbildningen. Regeringen framhöll dock att staten har ett övergripande ansvar för att lärarkompetensen säkerställs.47 I propositionen Ökad frihet för universitet och högskolor skrev regeringen att det är viktigt att prognoser och underlag ﬁnns tillgängliga såväl för lärosäten att utgå från i sina beslut om dimensionering som för blivande studenter att utgå från när det gäller att välja inriktningar med goda arbetsmarknadsutsikter.48 Regeringen konstaterade i propositionen Bäst i klassen – en ny lärarutbildning att problemen med lärarbrist inom vissa inriktningar eller ämnen oftare handlar om ett svagt intresse från studenternas sida än om att universiteten och högskolorna inte prioriterar att erbjuda utbildningarna. Regeringen påpekade också att det ﬁnns starka incitament för ett lärosäte att inom tilldelat anslag ge de utbildningar som studenterna efterfrågar. Regeringen avsåg att ange 45Regleringsbrev för budgetåren 2013 och 2014 avseende , , samt . 46Mål fanns ofta för civilingenjörsexamen, sjuksköterskeexamen, röntgensjuksköterskeexamen samt lärarexamen med inriktning mot och lärarexamen med inriktning mot senare år. 2009/10:89, bet. 2009/10:UbU16, rskr. 2009/10:248. 2009/10:149 sid. 101, bet. 2009/10:UbU23, rskr. 2009/10:337. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET tydliga viljeriktningar angående dimensioneringen av lärarutbildningen i till exempel budgetproposition eller regleringsbrev. Regeringen noterade också att samarbetet mellan lärosätena och skolhuvudmännen ofta brister. Inom ramen för dagens dimensioneringssystem har de nationella myndigheterna främst i uppdrag att bidra med prognoser och o•ciell statistik. är ansvarig myndighet för den o•ciella statistiken över skolväsendet och har ansvaret för registret över pedagogisk personal (lärarregistret).50 har också enligt förordningen (2011:268) om lärar- och förskollärarregister i uppdrag att föra ett register över legitimerade och tidigare legitimerade lärare och förskollärare. har 2014 fått i uppdrag att tillsammans med UKÄ göra prognoser över det framtida behovet av olika lärarkategorier.51 UKÄ har ansvar för den o•ciella statistiken över högskoleväsendet.52 Myndigheten beviljar även lärosätena examenstillstånd. UKÄ ska förse studenter och lärosäten med information om arbetsmarknadens behov och följa upp studenters etablering på arbetsmarknaden efter olika utbildningar. i regleringsbrevet fått ett nytt uppdrag att senast i samband med årsredovisningen studera lärosätenas arbete med dimensionering generellt sett. Myndigheten ska även sprida resultaten av uppföljningen till universitet och högskolor och föreslå eventuella åtgärder för att förbättra arbetet.53 Universitets- och högskolerådet administrerar antagningen till lärarutbildningen. Myndigheten producerar statistik över antalet sökande till och med andra antagningsomgången.54 Det är de enskilda lärosätena som ansvarar för dokumentera uppgifter om studenter i ett studieregister.55 UKÄ:s o•ciella statistik över till exempel sökande, antagna, registrerade, nybörjare och examina baseras på lärosätenas studieregister. 2009/10:89, bet. 2009/19:UbU16, rskr. 2009/10:248. 50Förordningen (2001:100) om den o•ciella statistiken, förordningen (2011:555) med instruktion för . 51Regeringsbeslut, Uppdrag om prognos över behovet av olika lärarkategorier, dnr U2014/4128/S, . 52Förordningen (2001:100) om den o•ciella statistiken. 53Regleringsbrev för avseende , förordningen (2012:810) med instruktion för . 54Förordningen (2012:811) med instruktion för Universitets- och högskolerådet; Regleringsbrev för avseende Universitets- och högskolerådet. 552 kap. förordningen (1993:1153) om redovisning av studier m.m. vid universitet och högskolor. STATENS DIMENSIONERING AV LÄRARUTBILDNINGEN – UTBILDAS RÄTT ANTAL LÄRARE? Högskolelagen stipulerar att den myndighet regeringen bestämmer beslutar om tillstånd att utfärda examina.56 UKÄ är den myndighet som i sin instruktion ålagts ansvaret att pröva och bevilja lärosäten examenstillstånd för lärarutbildning.57 De kriterier som används för att bedöma om ett lärosäte kan beviljas examenstillstånd utgår från högskolelagen och högskoleförordningen.58 Utgångspunkten för examenstillstånd är sju aspekter som UKÄ granskar. De sju aspekterna är lärosätenas undervisning, kurslitteratur och examination säkring av utbildningens kvalitet. Det som, enligt UKÄ, brukar vara utslagsgivande i prövningen är lärarresurser och undervisning, kurslitteratur och examination. Det uppfattas av UKÄ inte ligga i myndighetens uppdrag att ta dimensioneringsaspekter i beaktande när det beviljar nya examenstillstånd. menar dock att det ﬁnns en koppling mellan examenstillstånd och dimensionering. Det ﬁnns bestämmelser i högskolelagen59 som eventuellt skulle kunna tillämpas dimensionerande. Regeringen förutsätter att myndigheten som utfärdar examenstillstånd tillämpar gällande regelverk.60 Lärosäten som fått examenstillstånd ska utvärderas inom ramen för UKÄs utvärderingssystem. En sådan utvärdering kan, som sista åtgärd, resultera i att ett lärosäte förlorar sitt examenstillstånd. Examensarbeten har varit en mycket viktig del i UKÄ:s utvärderingar under den senaste utvärderingsomgången som omfattade andra utbildningar. Lärarutbildningarna har ännu inte utvärderats eftersom studenterna inte hunnit så långt i utbildningen att de gjort examensarbeten. Lärarutbildningarna ska ingå i den utvärderingsperiod som enligt plan ska starta tidigast januari 2016.61 561 kap. 12 § högskolelagen (1992:1434). 572§ förordningen (2012:810) med instruktion för . 581 kap. 13–14§§ högskolelagen (1992:1434). 591 kap. 13§ p 2 högskolelagen (1992:1434). 60Intervju med tjänstemän vid , . 61http:///download/18.4149f55713bbd91756380002491/vagledning-lararexamen- ht-2011.pdf; Intervju UKÄ, . GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET I detta kapitel ges en beskrivning av hur efterfrågan på lärare ser ut på arbetsmarknaden. Studenternas intresse för att bli lärare avspeglas i söksi rorna till lärarutbildningen och därför presenteras uppgifter om antalet studenter som sökt till en lärarutbildning. Det råder brist på behöriga lärare och den förväntas bli större, särskilt inom vissa områden. Stora pensionsavgångar är att vänta eftersom var fjärde nu aktiv lärare kommer att fylla . Det motsvarar drygt 18•000 lärartjänster.62 Enligt beräkningar är åldersfördelningen bland lärare i jämn. I gymnasieskolan är emellertid en större andel av lärarna i moderna språk och i teknik närmare pensionsåldern jämfört med lärare i andra ämnen. () har bedömt att det 2020 kommer fattas 43•000 lärare.63 Arbetsförmedlingens prognos över arbetsmarknadsutsikter –2015 visar också på brist på ett antal kategorier av lärare.64 Det är viktigt att notera att bristen på lärare varierar mellan olika kategorier av lärare. UKÄ:s föregångare, , utvecklade de beräkningar som SCB gjorde i rapporten och prognoser 2011. Prognoserna ﬁnns illustrerade i Figur 3.1. analyser visar att det framför allt skulle behöva utbildas ﬂer yrkeslärare, speciallärare/specialpedagoger samt lärare för senare årskurser (årskurs 7–9) och gymnasieskolan för att undvika en framtida lärarbrist. Utbudet av speciallärare/specialpedagoger bedöms understiga efterfrågan eftersom många verksamma lärare går i pension och stora elevkullar tar plats i skolan. Det har också varit brist på utbildade yrkeslärare och pensionsavgångarna är höga. Sammantaget bedömde dåvarande att antalet utbildade yrkeslärare inte kommer att motsvara rekryteringsbehovet . När det gäller lärare med 62Skolverket, Beskrivande data 2012. 63Lärarförbundet med hänvisning till SCB, Trender och prognoser 2011. 64Arbetsförmedlingen, Arbetsmarknadsutsikterna – prognos för arbetsmarknaden –2015. STATENS DIMENSIONERING AV LÄRARUTBILDNINGEN – UTBILDAS RÄTT ANTAL LÄRARE? inriktning mot senare år och gymnasieskolan ﬁnns skillnader inom kategorin beroende på lärarnas ämnesinriktning.