prop · H3035 · 2015-11-03 00:00:00 — att i lagen uttryckligen ange att tillgångsförvaltningsbolaget kan betala genom att utfärda skuldebrev. Den möjligheten finns även om det inte Prop. anges särskilt, förutsatt att det ryms inom vad som kan anses vara Det anges i krishanteringsdirektivet att ersättningen vid en överföring ska tillfalla företaget i resolution. Eftersom det även är möjligt att göra överföringar från ett broinstitut, bör detta återspeglas i bestämmelserna En bestämmelse i vilken det anges till vem ersättningen ska betalas, samt att avdrag från ersättningen får ske för att täcka resolutionsreserven när avskiljandeverktyget har använts, bör tas in i den nya lagen om resolution. Regeringens förslag: ska 1. godkänna den verkställande direktören i tillgångsförvaltnings- 2. fastställa arbetsordningen för styrelsens arbete i enlighet med 3. godkänna tillgångsförvaltningsbolagets strategiska mål och risk- ska företräda aktierna vid bolagsstämman i Utredningens förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot Skälen för regeringens förslag: I artikel 42.4 i krishanterings- direktivet anges att medlemsstaterna ska se till att resolutionsmyndig- heten godkänner innehållet i tillgångsförvaltningsbolagets stadgar, utser eller godkänner tillgångsförvaltningsbolagets ledning, godkänner ledningens ersättning samt fastställer lämpliga ansvarsområden för dem, och godkänner tillgångsförvaltningsbolagets strategi och riskprofil. Av artikel 42.13 framgår vidare att tillgångsförvaltningsbolaget inte ska ha mål som innebär några skyldigheter eller något ansvar gentemot ägare till företaget i resolution eller dess borgenärer. eller den verkställande ledningen ska inte ha någon ansvarsskyldighet gentemot sådana ägare eller borgenärer när det gäller åtgärder som de vidtagit eller underlåtit att vidta i samband med fullgörandet av sina uppgifter, såvida inte handlingen eller underlåtenheten innebär grov oaktsamhet eller allvarlig försummelse enligt nationell rätt. Medlemsstaterna får ytterligare begränsa ett tillgångsförvalt- ningsbolags och dess ledningsorgans eller verkställande lednings ansvar i enlighet med nationell rätt för åtgärder och underlåtenhet att vidta åtgärder vid fullgörandet av deras uppgifter. Krishanteringsdirektivets bestämmelser om styrning av ett tillgångs- förvaltningsbolag överensstämmer i princip med de bestämmelser som gäller för styrning av ett broinstitut. Den enda skillnaden är att det beträffande avskiljandeverktyget inte uttryckligen anges att resolutions- myndigheten ska ges befogenhet att sälja tillgångar, rättigheter eller 2015/16:5 förpliktelser som förvaltas av tillgångsförvaltningsbolaget. Det framgår dock av artikel 42.2 i krishanteringsdirektivet att tillgångsförvaltnings- bolaget står under resolutionsmyndighetens kontroll, och av artikel 42.3 att tillgångsförvaltningen syftar till att sälja eller avveckla tillgångarna. kan således sälja tillgångar, rättigheter eller förpliktelser när detta bedöms uppfylla de i krishanteringsdirektivet uppställda syftena med förvaltningen. Bestämmelserna bör genomföras på samma sätt som motsvarande bestämmelser avseende broinstitutsverktyget (se avsnitt 22.12). Av artikel 42.13 i krishanteringsdirektivet följer att medlemsstaterna får begränsa ansvaret för ett tillgångsförvaltningsbolag eller ledningen i ett sådant bolag i enlighet med nationell rätt. Enligt regeringens bedömning kräver inte den angivna artikeln några lagstiftningsåtgärder, vilket är samma bedömning som görs avseende motsvarande bestäm- melse avseende broinstitutsverktyget. Regeringens förslag: Med skuldnedskrivningsverktyget avses 1. nedskrivning av det i resolution försatta företagets skulder, eller 2. konvertering av det i resolution försatta företagets skulder till aktier eller andra äganderättsinstrument i det företaget eller dess moderföretag, ett broinstitut eller ett tillgångsförvaltningsbolag. Följande skulder får skrivas ned eller konverteras genom skuldned- 1. relevanta kapitalinstrument, och 2. kvalificerade skulder. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot Skälen för regeringens förslag: I artikel 2.1.57 i krishanterings- direktivet definieras begreppet skuldnedskrivningsverktyg som en mekanism för en resolutionsmyndighets utövande av nedskrivnings- och konverteringsbefogenheter med avseende på skulder i ett företag i resolution i enlighet med artikel 43 i direktivet. Nedskrivnings- och konverteringsbefogenheter definieras i sin tur som de befogenheter som fastställs i artikel 59.2 och artikel 63.1 e–i (artikel Dessa artiklar behandlas längre fram i detta avsnitt. ska kunna skriva ned vissa s.k. kvalificerade skulder och även kunna konvertera sådana skulder till aktier eller andra äganderättsinstrument genom att tillämpa skuldnedskrivningsverktyget. Relevanta kapitalinstrument utgör skulder som får räknas in i ett Det kan röra sig om antingen s.k. övriga primär- kapitalinstrument eller supplementärkapital (kapitalinstrument eller efter- ställda lån) enligt den definition som ges i tillsynsförordningen. samt för övriga primärkapitalinstrument och supplementärkapital- instrument är att de utgör instrument som ingår i instituts kapitalbas men I detta skiljer de sig från kärnprimärkapital- instrument, som inte kan skrivas ned. Kvalificerade skulder definieras negativt i artikel 2.71 i krishanterings- direktivet. Det handlar om skulder och kapitalinstrument som inte är vare sig kärnprimärkapitalinstrument, övriga primärkapitalinstrument eller supplementärkapitalinstrument, eller annars undantas från reglerna om nedskrivning enligt krishanteringsdirektivet. De olika typer av skulder som omfattas av undantaget behandlas närmare i avsnitt 22.22. I allmänna termer kan sägas att kvalificerade skulder är skulder som typiskt sett inte ingår i kapitalbasen och som inte heller av andra skäl bedömts olämpliga att skriva ned. Det bör i den nya lagen om resolution införas en bestämmelse som förtydligar vilka skulder som kan bli föremål för nedskrivning och konvertering. Regeringen anser, liksom utredningen, att det finns skäl att särskilja nedskrivning eller konvertering av relevanta kapitalinstrument utanför respektive i resolution. Nedskrivning eller konvertering utanför resolution behandlas i avsnitt 14. När det gäller nedskrivning eller konvertering i resolution bör detta vara en del av skuldnedskrivningsverktyget eftersom det i vissa fall kan vara värdefullt att kombinera nedskrivning eller konvertering av relevanta kapitalinstrument, som ju också är skulder, och av kvalificerade skulder i en resolutionsprocess. Skuldnedskrivningsverktyget är således en mekanism, eller ett förfarande, för att skriva ned eller konvertera kvalificerade och relevanta kapitalinstrument i ett företag i resolution. Verktyget innefattar nedskrivning eller konvertering av skulder för de ändamål och enligt det förfarande som anges i krishanteringsdirektivet. Konverteringen får ske till aktier eller andra äganderättsinstrument i företaget i resolution, i berörtmoderinstitut, i ett broinstitut eller i ett tillgångsförvaltningsbolag. Termen ”berört moderinstitut” syftar inte bara på institut utan inkluderar även sådana holdingföretag som kan bli försatta i resolution (se artikel 2.1.79 i krishanteringsdirektivet). I den nya lagen om resolution införs inte någon motsvarande definition. När det i den lagen anges ”dess moderföretag” är det dock enbart sådana moderföretag till företaget i resolution som uppräknas i artikel 2.1.79 i krishanteringsdirektivet som avses. Skuldnedskrivningsverktyget bör därför definieras som dels nedskrivning av det i resolution försatta företagets skulder, dels konvertering av det i resolution försatta företagets skulder till aktier eller andra äganderättsinstrument i det företaget eller i dess moderföretag, ett broinstitut eller ett tillgångsförvaltningsbolag. Det bör dock framhållas att när skuldnedskrivningsverktyget tillämpas ska först åtgärder vidtas som säkerställer att ägarna bär förluster före borgenärerna (se avsnitt 22.24). Regeringens förslag i den delen innebär att dessa åtgärder ska omfatta även innehavare av preferensaktier, och oavsett om de ingår i kapitalbasen eller inte. Det bör också framhållas att åtgärder som gör att ägare och borgenärer drabbas av förluster till följd av att de lämnas kvar i ett företag som försätts i konkurs som visst inkråm överförs till någon annan aktör, vilket ibland kallas för syntetisk nedskrivning, inte formellt är en del av skuldnedskrivnings- verktyget. Regeringens förslag: får använda skuldned- skrivningsverktyget för att: 1. kapitalisera ett företag i resolution i kombination med en omstrukturering av företaget, om det finns rimliga utsikter att det kommer att återge företaget dess långsiktiga livskraft, 2. konvertera skulder som överförs till ett broinstitut till aktier eller andra äganderättsinstrument eller minska skuldernas kapitalbelopp, i syfte att tillhandahålla kapital till broinstitutet, eller 3. inom ramen för försäljningsverktyget eller avskiljandeverktyget, konvertera skulder till aktier eller andra äganderättsinstrument eller minska skuldernas kapitalbelopp. För att använda skuldnedskrivningsverktyget i kombination med omstrukturering får besluta att en sparbank ska ombildas till aktiebolag. Ombildningen ska genomföras genom att rörelse överlåts till ett bankaktiebolag. Dessa aktier ska utan ersättning överlämnas till en stiftelse, som har bildats av en eller flera sparbanker och vars huvudsakliga ändamål är att främja sparsamhet i på det sätt som framgår närmare av stiftelseförordnandet. Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens Utredningen föreslår dock inga bestämmelser om ombildning av sparbank till aktiebolag i samband med användning av skuldnedskriv- Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. anser att det bör framgå av lagen huruvida bestämmelserna i sparbankslagen om ombildning är tillämpliga när en sparbank ombildas till bankaktiebolag i samband med skuldnedskrivning och konvertering. klargörande huruvida en sparbank ska gå i likvidation i dessa fall. Ackordscentralen är på ett övergripande plan positiv till skuld- nedskrivningsverktyget, men betonar att det krävs tydliga kriterier för hur och när verktyget ska användas. När broinstitutsverktyget används, bör skuldnedskrivning inte ske på ett sådant sätt att det försvårar för broinstitutet att bedriva viktig verksamhet. också vikten av att ta hänsyn till risken för spridningseffekter i det anför också att användning av skuldnedskrivningsverktyget kan medföra oönskade spridningseffekter i det finansiella systemet. Skälen för regeringens förslag får skriva ned eller konvertera skulder om detta behövs för att absorbera eventuella förluster som ägarkapitalet inte har haft kapacitet att absorbera eller för att kapitalisera det företag som driver verksamheten från det fallerade företaget vidare. Av artikel 43.2 och 43.3 i krishanteringsdirektivet framgår att skuld- nedskrivningsverktyget kan användas självständigt för att rekonstruera ett företag i resolution. Det innebär att den juridiska person som företaget i resolution utgör fortsätter sin verksamhet, men att företagets skulder skrivs ned eller konverteras som verksamheten omstruktureras enligt en omstruktureringsplan (artikel 46). Då är skuldnedskrivnings- verktyget ett från de övriga verktygen fristående verktyg. Den andra möjliga tillämpningen av skuldnedskrivningsverktyget enligt artikel 43.2 och 43.3 i krishanteringsdirektivet är att skriva ned eller konvertera skulder som överförs till ett broinstitut, till ett tillgångsförvaltningsbolag eller genom försäljningsverktyget. I detta fall används skuldnedskrivningsverktyget som ett komplement till de övriga verktygen. Av artikel 43.3 i krishanteringsdirektivet framgår att skuldnedskrivning som ett självständigt verktyg får användas endast om det finns rimliga utsikter att användningen av verktyget, tillsammans med andra relevanta åtgärder, t.ex. åtgärder som vidtas i enlighet med den omstrukturerings- plan för verksamheten som krävs enligt artikel 52, förutom att uppnå de relevanta resolutionsändamålen kommer att återställa den sunda finansiella ställningen och den långsiktiga bärkraften hos institutet eller koncernföretaget. Om dessa villkor inte uppfylls ska medlemsstaterna, enligt artikel 43.3 andra stycket, se till att resolutionsmyndigheten får tillämpa något av de övriga verktygen och den andra varianten av skuldnedskrivningsverktyget. Ackordscentralen är på ett övergripande plan positiv till skuld- nedskrivningsverktyget, men betonar att det krävs tydliga kriterier för hur och när verktyget ska användas. Ackordscentralen framhåller också vikten av att ta hänsyn till risken för spridningseffekter i det finansiella systemet vid användning av skuldnedskrivningsverktyget, och anför att möjligheten för institut att inneha nedskrivningsbara fordringar i andra institut bör begränsas. Även anför att användning av skuldnedskrivningsverktyget kan medföra oönskade spridningseffekter i det finansiella systemet, och att verktyget torde vara bättre lämpat för situationer då en enskild bank har problem. Enligt hade en större grad av handlingsfrihet varit att föredra, särskilt vid en systemkris. Det kan därför finnas skäl att inte förlita sig alltför mycket på resolutionsförfarandet utan i stället verka aktivt med makrotillsynsverk- tyg. Enligt regeringens bedömning möjliggör de nu föreslagna reglerna för att beakta riskerna för spridningseffekter i det finansiella systemet. I detta sammanhang är bl.a. möjligheten att undanta fordringar från nedskrivning och konvertering en möjlig åtgärd (se avsnitt 22.33). När det gäller frågan om vilka kriterier som kan sättas upp för när skuldnedskrivningsverktyget får användas, framgår av artikel 43.2 i krishanteringsdirektivet att verktyget får användas för att uppfylla de resolutionsändamål som anges i artikel 31 i direktivet, i enlighet med de allmänna principer för resolution som framgår av artikel 34 i direktivet. Om det i svensk lag föreskrivs mer detaljerade kriterier för när skuldnedskrivningsverktyget får användas, kan det ifrågasättas om sådana bestämmelser är direktivkonforma. Det bedöms därför inte som lämpligt att i den nya lagen om resolution ange mer detaljerade kriterier, som inte framgår av krishanteringsdirektivet, för när skuldnedskrivnings- verktyget får användas. Såvitt avser Ackordscentralens synpunkt att möjligheten för institut att inneha nedskrivningsbara fordringar i andra institut bör begränsas, skulle detta innebära en relativt ingripande åtgärd som faller utanför ramen för vad som regleras i krishanteringsdirektivet. Dessutom saknas det utrymme och underlag för att inom ramen för detta lagstiftningsärende överväga frågan om införande av en sådan begränsning. Nedskrivning eller konvertering i kombination med omstrukturering Det första alternativet innebär att skuldnedskrivningsverktyget tillämpas för att rekonstruera företaget i resolution. Typiskt sett kan det bli fråga om ett förfarande i två steg. Först skrivs skulder ned till dess att förlusterna är absorberade fullt ut, dvs. substansvärdet i företaget är noll. Därefter konverteras skulder till aktier för att ge företaget en tillräcklig kapitalisering. Inget hindrar att dessa två steg görs . Det kan dock noteras att vid nedskrivning för förlustabsorbering ska ingen ersättning till borgenären utgå. Däremot ska full ersättning utgå för den del av skulden som konverteras till aktier eller något annat instrument, dvs. de instrument som ges ut vid konverteringen ska tillfalla borge- närerna. Krishanteringsdirektivet ställer också krav på att en omstrukturerings- plan ska upprättas i samband med att skuldnedskrivningsverktyget tillämpas för att rekonstruera företaget i resolution (se avsnitt 22.21). Detta alternativ får endast utnyttjas om det finns rimliga utsikter att användningen av verktyget, tillsammans med andra relevanta åtgärder, t.ex. åtgärder som vidtas i enlighet med omstruktureringsplanen, förutom att uppnå de relevanta resolutionsändamålen kommer att återge företaget i resolution dess långsiktiga livskraft. Såväl kravet på upprättandet av en omstruktureringsplan som förutsättningen för detta alternativ behöver framgå av lag. Att det handlar om den långsiktiga livskraften torde vara ett uttryck för att denna i många fall inte kan återges utan att andra omstruktureringsåtgärder av verksamheten genomförs och att dessa kan ta tid. Regeringen anser, i likhet med utredningen, att detta villkor bör framgå av den nya lagen om resolution. Villkoret bör uttryckas som att det finns rimliga utsikter att de åtgärder som vidtas kommer att återge företaget dess långsiktiga livskraft. Nedskrivning eller konvertering i samband med användning av försäljningsverktyget Skuldnedskrivningsverktyget kan även kombineras med försäljnings- verktyget. Det är dock i dessa fall inte möjligt att skriva ned eller konvertera skulder som redan har överförts till en privat köpare. Däremot skulle det kunna uppkomma en situation där en användning av skuldnedskrivningsverktyget är nödvändig för att kunna genomföra en försäljning. Det kan exempelvis vara så att det fallerande företaget har ett negativt substansvärde, dvs. dess skulder överstiger dess tillgångar. Om verksamheten ska säljas i sin helhet torde det i ett sådant läge vara svårt att hitta en köpare som är villig att överta företaget ens utan krav på Prop. 2015/16:5 ersättning. Genom en nedskrivning av skulder skulle substansvärdet kunna återställas till noll och en försäljning eventuellt kunna genomföras. Dessutom kan förluster på det här sättet absorberas av företagets ägare och tidigare finansiärer och osäkerheten kring det fallerande företagets finansiella ställning minska. Av krishanteringsdirektivet följer att finansieringsarrangemanget (resolutionsreserven) inte får användas för att direkt eller indirekt absorbera förluster. Om det skulle vara nödvändigt att betala en förvärvare för att överta verksamhet som drivits av ett företag i resolution, måste skulderna därför först skrivas ned eller konverteras. I en sådan situation kan dock i stället broinstitutsverktyget vara ett alternativ. Nedskrivning eller konvertering i samband med användning av broinstitutsverktyget Enligt artikel 43 i krishanteringsdirektivet är det möjligt att använda skuldnedskrivningsverktyget avseende sådana skulder som överförs till ett broinstitut i syfte att tillhandahålla kapital till broinstitutet och minska kapitalbeloppet för skulder som överförs. Åtgärderna ska alltså endast avse sådana skulder som har uppkommit före resolutionsbeslutet och som överförs från ett företag i resolution. Tillämpningen av verktyget kan precis som i fallet med för- säljningsverktyget innebära att kapitalbeloppet av de skulder som förs över minskas. Det kan vara nödvändigt då krishanteringsdirektivet anger att beloppet på skulderna inte får överstiga värdet på tillgångarna som överförs. Viss hänsyn kan tas till bidrag från andra källor. Generellt gäller dock att krishanteringsdirektivet inte tillåter att förluster direkt eller indirekt förs över på finansieringsarrangemanget (resolutionsreserven). Detta skulle kunna bli följden om skulder förs över utan någon nedskrivning. Först måste förlusterna absorberas fullt ut genom nedskrivning innan en kapitalisering, och i detta fall överföring, genomförs. När skuldnedskrivningsverktyget kombineras med broinstituts- verktyget, kan det också användas för att kapitalisera broinstitutet genom att borgenärer i utbyte mot sina skulder erhåller aktier i broinstitutet. Borgenärerna bidrar alltså genom konverteringen till att finansiera kapitaliseringen av broinstitutet, men ska då få kompensation för detta precis som vid konvertering till aktier i företaget i resolution. Ackordscentralen framhåller att skuldnedskrivning inte bör ske på ett sådant sätt att det försvårar för broinstitutet att bedriva viktig verksamhet. Enligt regeringens bedömning möjliggör de nu föreslagna reglerna för resolutionsmyndigheten att, utifrån omständigheterna i det enskilda fallet, genomföra nedskrivning och konvertering i samband med användning av broinstitutsverktyget på ett sådant sätt att broinstitutet kan driva verksamhet vidare i enlighet med resolutionsändamålen. 2015/16:5 Nedskrivning och konvertering i samband med användning av avskiljandeverktyget Det är även möjligt att använda skuldnedskrivningsverktyget tillsammans med avskiljandeverktyget. Genom att t.ex. överföra skulder till ett tillgångsförvaltningsbolag och sedan skriva ned eller konvertera de skulderna kan tillgångsförvaltningsbolaget kapitaliseras. Det bör nämnas att det även är möjligt att använda avskiljandeverktyget för att ta hand om vissa tillgångar och skulder som överförs inom ramen för en omstrukturering genom skuldnedskrivningsverktyget. I det fallet är det dock frågan om en användning av skuldnedskrivningsverktyget för att omorganisera det fallerande företaget i syfte att det ska kunna fortsätta bedriva sin verksamhet. Även om många av de företag i vilka skuldnedskrivningsverktyget kan användas är aktiebolag, ska skuldnedskrivningsverktyget kunna användas även på sparbanker och medlemsbanker. För dessa företagsformer kommer skuldnedskrivningsverktyget framför allt att användas i samband med en inkråmsöverlåtelse till ett broinstitut eller en privat aktör. I broinstitutsfallet kan man då också tänka sig att skulderna konverteras till aktier i broinstitutet. För att öka möjligheterna att använda skuldnedskrivningsverktyget på sparbanker bör det, som framhåller, i den nya lagen om resolution anges att ska få besluta att en sparbank i resolution ska ombildas till bankaktiebolag. För ett sådant beslut ska inte bestämmelserna om ombildning till bankaktiebolag i 8 kap. sparbankslagen (1987:619) gälla. Av bestämmelsen bör det framgå att om myndigheten använder skuldnedskrivningsverktyget för att rekonstruera en sparbank som är försatt i resolution, får besluta att ska ombildas till aktiebolag. Ombildningen ska genomföras genom att rörelse överlåts till ett bankaktiebolag. Dessa aktier ska utan ersättning överlämnas till en stiftelse, som har bildats av en eller flera sparbanker och vars huvudsakliga ändamål är att främja sparsamhet i på det sätt som framgår närmare av stiftelseförordnandet. efterfrågar ett klargörande huruvida en sparbank ska gå i likvidation i dessa fall, och – om så inte är fallet – är upplöst. Även om inte hela det regelverk som föreskrivs i 8 kap. sparbanks- lagen bör tillämpas vid ombildning av sparbank till bankaktiebolag i samband med resolution, framstår det som lämpligt att utgångspunkten även i detta fall är att den sparbank som ombildas inte går i likvidation. I stället bör det föreskrivas att en anmälan om verkställd ombildning ska sändas in till för registrering. När anmälan registrerats är upplöst (jfr 8 kap. 7 § sparbankslagen). När ombildningen har skett kan nedskrivning eller konvertering ske. Regeringens förslag: När skuldnedskrivningsverktyget används för att rekonstruera ett företag ska företagets styrelse, eller en eller flera personer som utsetts av , upprätta en omstruktu- Planen ska beskriva de åtgärder som ska vidtas för att återge företaget dess långsiktiga livskraft. ska efter samråd med pröva om planen ska godkännas. Planen ska genomföras i enlighet med vad som överenskommits med och . Vidtagna åtgärder och effekterna av åtgärderna ska rapporteras minst var sjätte månad. Om planen inte godkänns får företaget ges möjlighet att ändra den. Om det bedöms att det inte finns några förutsättningar för att godkänna planen, får besluta att använda något Om skuldnedskrivningsverktyget, eller motsvarande verktyg i ett annat land inom EES, ska användas för att rekonstruera två eller flera