prop · H203100 · 2015-04-15 00:00:00 — Utgiftstaket medger då en utgiftsökning un- der mandatperioden som möjliggör regeringens prioriterade reformer i såväl propositionen Vårändringsbudget som kommande budgetpropositioner . Genomförandet av reformer på utgiftssidan kan ske efter avstämning mot målnivån för det finan- siella sparandet och den höjning av skatteuttaget som reformerna kan komma att kräva. Tabell 3.5 Utgiftstakets nivåer 2015–2019 Miljarder kronor om inget annat anges utgiftstak, procent av offentlig sektor, procent -1,4 -0,7 -0,4 1 Regeringens bedömning av utgiftstakets nivåer i denna proposition. Källa: Egna beräkningar. Regeringens proposition Vårändringsbudget innehåller förslag som har budgeteffekter bortom 2015 på såväl utgiftssidan som inkomst- sidan av statens budget. Propositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna och . Utgångspunkten för de för- slag som lämnas är den ekonomiska politik som regeringen presenterade i budgetpropositionen . Regeringens politiska prioriteringar från det budgetförslaget ligger fast. De återstå- ende förslag som inte läggs fram i propositionen Vårändringsbudget kommer att genom- föras i ett senare skede. I propositionen Vårändringsbudget finns vidare förslag som, till följd av den korta tid som föreligger för en ny regering efter ett riksdagsval, inte var möjliga att bereda till budgetpropositionen . I propositionen finns därutöver förslag avsedda att hantera hän- delser som inte kunde förutses vid tiden för be- slutet om statens budget . Regeringens skattepolitiska prioriteringar från budgetpropositionen kvarstår. Vissa av dessa förslag lämnas i propositionen Våränd- ringsbudget . Ändringar av bl.a. in- komstskatter behöver dock som regel göras i samband med ett årsskifte. Regeringen avser därför att återkomma till med förslag på skatteområdet som kan träda i kraft . Det finns ingen reglering av vilka förslag som får lämnas i en proposition om ändringar i sta- tens budget. Enligt förarbetena till riksdags- ordningen (prop. 2013/14:173 s. 33 och 34) är dock syftet med förslag till ändringar i budgeten framför allt att komplettera den av beslutade budgeten med anledning av för- ändringar som vid beslutstillfället inte var möj- liga att förutse. Reformer med varaktiga budget- ära konsekvenser bör som huvudregel föreslås i budgetpropositionen och beslutas i samband med budgetbehandling . Om de lämnas i ett förslag till ändring av statens budget bör det motiveras varför förslaget lämnas vid det aktuella tillfället. Omfattningen av re- former i förslagen till ändring av statens budget har varierat mycket . föreslogs inga refor- mer alls med effekter bortom budgetåret. Samti- digt har exempelvis förslagen till ändring av sta- tens budget omfattat ett rela- tivt stort antal reformer med effekter bortom budgetåret. Vid behandling av budgetproposit- ionen frångicks den praxis som tidigare tillämpats vid budgetomröstningar, vilket fick som konsekvens att röstade för ett annat budgetförslag än regeringens. Regeringen står bakom principen att förslag till ändringar i statens budget framför allt ska begränsas till kompletteringar av den beslutade budgeten, men gör bedömningen att den unika situation som uppstått motiverar ett mer omfattande förslag till ändringar av budgeten än under normala för- hållanden. De politiska förutsättningarna i gör att det är sannolikt att kommer att styras av minoritetsregeringar även men att det blivit svårare . Mot den bak- grunden träffade regeringspartierna tillsammans med , , och den s.k. decemberöverenskommelsen. I överenskommel- sen behandlas frågor kring riksdagsomröstningar om rambeslut samt riktlinjer för den ekono- miska politiken, men också beslut om ändrings- budget och vårproposition (inklusive riktlinjer för den ekonomiska politiken). Enligt överens- kommelsen ska en minoritetsregering kunna få igenom sin budget. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 pas i samband med att rege- ringen lägger fram vårpropositionen. Full finansiering av reformer En god hushållning med statens medel ger ut- rymme för offensiva satsningar för jobb och tillväxt. I propositionen Vårändringsbudget finns förslag som är hänförliga till regering- ens politiska prioriteringar i budget- propositionen och till prioriteringar som inte hann beredas till budgetpropo- sitionen. Dessa är finansierade fullt ut. Finansieringen utgörs främst av förslag om skattehöjningar, däribland ett stegsvis slopande av nedsättningen av socialavgifter för unga. Där- utöver anser regeringen att vissa skatte- förändringar som låg till grund för den beslutade budgeten inte ska genomföras. Regeringen bedömer även att vissa aviseringar i beslutad budget bör utgå. I propositionen Vårändringsbudget före- slår regeringen vidare att vissa förslag i den be- slutade budgeten slopas. Detta innebär i regel inte några neddragningar av medel som redan kommit verksamheter till del. Det finns även flera åtgärder i den beslutade budgeten som ges en annan inriktning i och med regeringens förslag i propositionen Vårändringsbudget . Propositionen i fråga innehåller även i vanlig ordning förslag om engångsvisa anlagsförstärk- ningar på budgeten för att hantera oförutsedda händelser som uppkommit under pågående bud- getår. För dessa fall har det inte bedömts rimligt att göra motsvarande utgiftsminskningar. Lägst arbetslöshet i EU 2020 Regeringen anser att det är centralt att männi- skors kompetens och vilja att arbeta tas tillvara på bästa sätt. Att ha ett jobb att gå till är viktigt för att individen ska få en lön att leva på och på så vis ha frihet att bestämma över sitt liv. Ett jobb att gå till skapar gemenskap. Arbetslöshet medför också risk för försämrad hälsa. Att män- niskor arbetar bidrar till samhällets finansiering av välfärden. Arbetslösheten har varit alltför hög och långtidsar- betslösheten har bitit sig fast. En av regeringens viktigaste uppgifter är P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 därför att minska arbetslösheten varaktigt och öka sysselsättningen. Målet för regeringens sysselsättningspolitik är att arbetslösheten ska minska och 2020 vara lägst i EU. Ett sysselsätt- ningspolitiskt ramverk med ett tydligt mål är en viktig del för att nå resultat och tydliggöra prio- riteringarna för den ekonomiska politiken. Regeringen har höga ambitioner när det gäller att sänka arbetslösheten. Sysselsättningsgraden och arbetskraftsdeltagandet är bland de högsta i EU, främst till följd av den relativt höga sysselsättningsgraden och arbetskrafts- deltagandet bland kvinnor. har arbets- lösheten länge varit högre än i många jämförbara länder. Regeringen anser att den bör kunna sän- kas väsentligt. Arbetslösheten ska minska genom att antalet personer som arbetar och antalet arbe- tade timmar i ekonomin ökar. Fler människor ska ha ett jobb att gå till och färre ska vara del- tidsarbetslösa. Se även avsnitt 10 Utmaningar för sysselsättningspolitiken. Strategi för ett framgångsrikt klimatmöte i Klimatfrågan är vår tids ödesfråga. Om tempera- turen fortsätter att stiga i den takt som forskarna ser och förutspår kommer det att leda till myck- et allvarliga konsekvenser för livet på jorden. Det krävs ett sammanhållet globalt och nationellt politiskt arbete för att säkra en god miljö även . Klimatförändringarnas effekter på- verkar alla länder men fattiga och sårbara länder som inte har resurser att anpassa sig till föränd- ringarna drabbas särskilt hårt. Alla länder måste ställa om till ett hållbart samhälle med låga ut- släpp och hög motståndskraft mot klimatföränd- ringarnas effekter. ska vara ett föregångs- land i detta avseende. Regeringen anser att ett nytt klimatavtal un- der FN är avgörande för det internationella kli- matarbetet. Avtalet bör vägledas av vetenskapen och omfatta utsläppsåtaganden som kan begränsa den globala uppvärmningen så långt under två grader som möjligt. För att möjliggöra detta behövs ökade ambitionsnivåer för ut- släppsminskningar samt nya och förstärkta ini- tiativ i alla världens länder och bland centrala aktörer, inklusive inom och EU. Stärkta allianser och samarbeten behövs för ett ambitiöst avtal. Framsteg behövs både avseende utsläpps- minskningar och klimatanpassning. siering kommer att bli en av flera avgörande frå- gor för om världen kan enas om ett nytt kli- matavtal i . Skatterna finansierar den gemensamma välfärden Skattepolitikens främsta syfte är att finansiera den gemensamma välfärden, som fungerar ut- jämnande, olika samhällsfunktioner och andra offentliga utgifter. Därutöver kan skatter styra konsumtion och resursanvändning. Vidare ska skattepolitiken användas för att uppnå de över- gripande målen för regeringens ekonomiska politik. Skatteförändringar bör bidra till en gene- rellt och rättvist fördelad välfärd, goda villkor för företagande och investeringar, samt en ända- målsenlig styrning mot att uppfylla mål för miljö och folkhälsa. Skatternas miljöstyrande effekt ska öka. Skattesystemet ska även skapa förut- sättningar för en högre sysselsättning och bidra till ökad jämställdhet mellan kvinnor och män. Vidare har skatte- och utgiftssystemet en om- fördelande roll. Enkla, tydliga och hållbara regler med få undantag, samt breda skattebaser är grundläggande principer. I avsnitt 5.5 presente- rar regeringen sitt förslag till generella riktlinjer för skattepolitiken. Insatser för jämställdhet prioriteras Regeringens jämställdhetspolitik bygger på det övergripande målet att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Jämställdhet bidrar till ekonomisk utveckling genom att både kvinnors och mäns potential tillvaratas. Den ekonomiska politiken ska därför präglas av en feministisk grundsyn. För att nå de jämställdhetspolitiska målen krävs kraftfulla insatser. Det är bl.a. mot denna bakgrund som rege- ringen har inlett ett arbete med att jämställdhets- integrera budgetprocessen utifrån en genusana- lys, i regeringsförklaringen benämnd genusbud- getering. Det tydliggör att budgeten analyseras utifrån ett genusperspektiv för att se mönster och vidta åtgärder som främjar jämställdhet. Jämställdhetsintegrering utgår från insikten om att jämställdhet skapas där resurser fördelas och beslut fattas. Regeringens ambitioner för ökad jämställdhet vilar på att jämställdhetsperspekti- vet ska finnas med i politikens utformning på alla I genomförandet av en feministisk politik är jämställdhetsbudgetering (genusbud- getering) ett strategiskt redskap för att uppnå de målsättningar regeringen har om ett mer jäm- ställt samhälle. Ekonomisk självständighet är en förutsättning för jämställdhet. Det är när kvinnor deltar i ar- betslivet på samma villkor och förutsättningar som män som detta fullt ut kan uppnås. Kvinnor och män ska ha lika hög sysselsättningsgrad. Att minska ofrivilligt deltidsarbete och att öka kvin- nors arbetskraftsdeltagande är en viktig del i att skapa en mer jämställd arbetsmarknad. Insatser inom dessa områden är därför särskilt angelägna. Heltid ska vara med deltid som en möj- lighet. Kvinnor tar i genomsnitt ut av den totala föräldraledigheten under barnets första . Många kvinnor arbetar sedan deltid under småbarnsåren och utför en större del av det obe- talda hemarbetet. På samhällsnivå bidrar den skeva fördelningen av föräldraledighet och del- tidsarbete till att försämra kvinnors situation på arbetsmarknaden, t.ex. avseende löne-utveckling och karriärmöjligheter. Kvinnors dubbelarbete kan också leda till ökad risk för sjukskrivning. Det generella mönstret i samhället där kvin- nor är föräldralediga och arbetar deltid i högre utsträckning än män kan påverka arbetsgivarnas förväntningar på hur män och kvinnor beter sig på arbetsmarknaden. Detta kan få konsekvenser för i vilken mån kvinnor får de mest attraktiva tjänsterna och karriär-möjligheterna, oavsett om de tänker vara föräldralediga eller inte. För att förbättra den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män vill regeringen, som aviserades i budgetpropositionen , införa en tredje reseverad månad för vardera föräldern inom föräldraförsäkringen. Regeringen aviserade redan i budgetproposit- ionen att den avsåg att avskaffa det kommunala vårdnadsbidraget (prop. 2014/15:1 utg. omr. 12 avsnitt 3.6). beslutade dock att kommunerna skulle få behålla möjlig- heterna att bevilja bidraget (bet. 2014/15:SfU3, rskr. 2014/15:48). Eftersom det främst är kvin- nor som tar emot vårdnadsbidraget förlänger bidraget framför allt kvinnors förvärvsavbrott i samband med att de blir föräldrar och bidrar dessutom till en ojämn fördelning av hemarbetet och barnomsorgen. Bidraget kan också fördröja etableringen för nyanlända då utrikes födda kvinnor är överrepresenterade som mottagare. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Regeringen har därför för avsikt att återkomma till med en proposition om att avskaffa vårdnadsbidraget. I propositionen Vårändringsbudget föreslås fler insatser för att motverka ojämställd- het. För att förbättra förlossningsvården och för att stärka insatserna för kvinnors hälsa aviserar regeringen att ska avsättas 2016–2019. föreslår regeringen att avsätts. De ideella kvin- nojourerna utför ett betydelsefullt arbete med stöd till kvinnor som har utsatts för våld. Rege- ringen föreslår i propositionen Vårändringsbud- get att stödet till kvinnojourer förstärks med . Förstärkningen beräk- nas till 2016–2019. Stödet ska bidra till ökad långsiktighet och bättre planeringsförutsättningar för dessa kvinnojou- rer. Kvinnor tar ofta ett större ansvar för att vårda anhöriga, barn och äldre, och många kvinnor går ned i arbetstid för att göra detta. Ingen ska be- höva gå ned i arbetstid för att välfärden inte hål- ler tillräckligt god kvalitet. I propositionen Vårändringsbudget föreslår regeringen att generella medel, tillsammans med ytterligare förstärkningar, används för en satsning fokuse- rad på ökad bemanning i äldreomsorgen. Sats- ningen föreslås uppgå till 2015. –2018 beräknas satsningen uppgå till . Regeringen föreslår också riktade resurser för att stimulera tillgäng- ligheten av barnomsorg på obekväm arbetstid. Ensamstående föräldrar, oftast kvinnor, har vanligen en svagare ekonomi än föräldrar som är gifta eller sambor. Underhållsstödet är inte knu- tet till prisutvecklingen i samhället och har inte höjts . Dagens underhållsstöd täcker inte längre hälften av normalkostnaden för bar- net efter det att hänsyn tagits till barnbidraget. Därför föreslår regeringen en höjning av under- hållsstödet med per barn och månad. Bostadstillägget till pensionärer är en in- komstprövad förmån som lämnas till pension- ärer som, när hyran är betald, har små ekono- miska marginaler. Bostadstillägget fyller därför en väsentlig funktion för pensionärer med låga inkomster, ofta kvinnor. För att förbättra för dessa pensionärer föreslår regeringen en höjning av bostadstillägget för dem som har fyllt . Vidare är det angeläget att förbättra situationen för personer med sjuk- och aktivitetsersättning, som har relativt sett låga inkomster. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 slås att den inkomstrelaterade ersättningen höjs från av antagandeinkomsten. Det finns flera förslag i propositionen Vårändringsbudget som påverkar hus- hållens inkomster. Sammantaget bidrar förslagen till att stärka den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män. 3.3Fler jobb och stärkt konkurrenskraft För att ska ha en god ekonomisk ut- veckling och vara ett samhälle som håller ihop måste fler kvinnor och män ha ett jobb att gå till. Den ekonomiska politiken ska bidra till att uppnå regeringens målsättning om att minska den höga arbetslösheten. För individen innebär egen försörjning frihet och gemenskap. Med fler i jobb och fler arbetade timmar skapas också förbättrade förutsättningar att utveckla den svenska välfärden, minska inkomstklyftorna och säkerställa ett fortsatt ökat välstånd. Detta krä- ver åtgärder på en rad områden. Regeringens politik för fler jobb vilar på tre ben: en aktiv näringspolitik, kunskapsreformer för förbättrad matchning och investeringar för framtiden som också bidrar till en hållbar om- ställning. En aktiv näringspolitik, ökad export och of- fensiva framtidsinvesteringar ökar efterfrågan på arbetskraft och säkrar tillväxten. För att bygga starkt och möta en ökad internationell konkurrens behövs kreativitet, entreprenörskap och innovation. En näringspolitik som bidrar till att inte minst små och medelstora företag ges möjlighet att växa ger förutsättningar för en hög efterfrågan och fortsatt tillväxt. För att stärka ekonomins tillväxpotential är det vidare av stor vikt att bostadsbyggandet, som legat på alltför låga nivåer, ökar. Med längre globala produktionskedjor och allt kortare ledtider ställs krav på ett effektivt och modernt transportsystem för såväl gods som arbetskraft. För många svenska företag är också en god och säker försörjning av energi av stor vikt för att kunna bibehålla och expandera sin verksamhet. Det krävs också kunskapsreformer för för- bättrad matchning. Utbildning ger individen en starkare ställning på arbetsmarknaden. Genom att rusta medborgarna med de kunskaper som arbetslivet efterfrågar minskar inte bara indivi- dens risk för arbetslöshet, utan nödvändig struk- turomvandling i ekonomin underlättas. En väl- utbildad arbetskraft är dessutom en förutsätt- ning för att säkra näringslivets konkurrenskraft. Därför behövs satsningar på människors kompe- tens. Fler unga måste påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning och gymnasieskolan måste ge de unga de färdigheter som arbetsmarknaden efterfrågar. Det är särskilt viktigt att de unga som lämnar skolan och varken arbetar eller studerar får stöd för att återuppta studierna. För vuxna måste det finnas möjligheter till om- skolning och livslångt lärande. som arbetslösheten är hög (se dia- gram 3.7) är antalet lediga jobb på historiskt höga nivåer och många arbetsgivare har svårt att hitta rätt kompetens. Regeringen anser att denna utveckling måste mötas med en rad insatser, såväl i form av riktade satsningar inom bl.a. vux- enutbildningen och folkhögskolan som genom ett tydligare matchningsuppdrag inom arbets- marknadspolitiken. För att arbetsgivare lättare ska hitta rätt kompetens är det viktigt att under- lätta den geografiska och yrkesmässiga rörlighet- en. Det ställer krav på att det finns tillräckligt med bostäder i de regioner där tillväxten är som störst samt väl fungerande pendlingsmöjligheter. Genom offentliga framtidsinvesteringar i infra- struktur och välfärd skapas en god grund för att fler ska få jobb och för en stärkt tillväxt. Diagram 3.7 Arbetslöshet 15–1990–2014 1990 1992 1994 1996 1998 2000 2002 2004 2006 2008 2010 2012 2014 Anm.: Säsongsrensad data. Trots att sysselsättningsgraden i ett internation- ellt perspektiv är hög i är arbetslösheten och långtidsarbetslösheten hög. Dessutom är arbetslösheten och arbetskraftsdeltagandet ojämnt fördelade. En viktig utmaning är därför att höja sysselsättningsgraden för personer med svag förankring på arbetsmarknaden och under- lätta för långtidsarbetslösa att komma i arbete. Genom att ta krafttag mot ungdomsarbetslöshet skapas förutsättningar för en högre sysselsätt- ning. Det är också viktigt med åtgärder för en inkluderande arbetsmarknad för personer med funktionsnedsättning. Kvinnor har lägre sysselsättningsgrad än män och arbetar i genomsnitt färre timmar. Att minska ofrivilligt deltidsarbete och öka kvinnors arbetskraftsdeltagande är en viktig del i att skapa en mer jämställd arbetsmarknad. Heltid ska vara med deltid som möjlighet. Vidare är en utbyggnad av välfärdssektorn en grundläggande faktor för kvinnors villkor på arbetsmarknaden. Könssegregeringen på arbetsmarknaden behöver brytas. I ett modernt arbetsliv krävs också goda arbetsvillkor och en god arbetsmiljö. Visstids- anställningar kan fylla en funktion för att han- tera arbetstoppar, men den stora utbredningen av visstidsanställningar har flera negativa effekter för den enskilda. Regeringens mål med näringspolitiken är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag. Genom att företag växer och antalet personer som arbetar ökar, bidrar en aktiv nä- ringspolitik till regeringens övergripande syssel- sättningspolitiska mål. är ett exportberoende land och företa- gens globala konkurrenskraft är helt avgörande för ekonomi och tillväxt. Att fler företag expor- terar och hittar nya marknader är av stor vikt. Nya innovationer och förmågan att kommersia- lisera och sälja dessa på en global marknad blir allt viktigare i den ökande internationella kon- kurrensen. Klimat- och miljöutmaningar kan utgöra en drivkraft för innovation och utveckl- ing av t.ex. ny teknik. har goda förutsätt- ningar att vara ett föregångsland i utvecklingen och spridningen av avancerad energi- och miljö- teknik. Digitaliseringen skapar också nya möj- ligheter och utmaningar för svenska företag. För att stärka det svenska innovations- systemet krävs ett helhetsperspektiv och ett väl utvecklat samarbete mellan politik, näringsliv, den offentliga sektorn, fackliga organisationer och intresseorganisationer. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 för inrättat ett nationellt innovationsråd under ledning av statsministern. I propositionen Vårändringsbudget föreslår regeringen att avsätts inom ramen för för innovationsfrämjande in- satser. Regeringen avser därutöver att ta fram särskilda samverkans- program inom, till en början, life science. Sek- torn life science präglas av relativt stort kapital- behov och långa ledtider. Ytterligare områden kommer att tillkomma. Redan i denna proposit- ion aviseras för åren 2016–2019. I syfte att säkerställa att villkoren för entre- prenörskap och innovationer i är ända- målsenliga, effektiva och fortsatt internationellt konkurrenskraftiga har regeringen tillsatt utred- ningen Utveckling av innovations- och entre- prenörskapsklimatet (dir. 2015:10) som ska lämna sitt slutbetänkande . Utredningen ska bl.a. se över centrala ram- villkor för entreprenörskap, innovation och om- ställningsförmåga; hinder för rörlighet mellan olika sektorer och anställningsformer samt möj- ligheterna att utveckla lösningar på samhälls- utmaningar genom innovation och entreprenör- skap. En väl fungerande kapitalförsörjning är en viktig del av ett företagsklimat som understödjer innovation och tillväxt. Regeringen vill verka för en mer sammanhållen och långsiktig politik inom kapitalförsörjningsområdet. Regeringen tillsatte en utredning som behandlar statens finansieringsinsatser, in- klusive lånegarantier och inkubatorer, riktade till små och medelstora företag (dir. 2015:21). Stat- ligt riskkapital förmedlas av ,7 , , Industrifonden, Norrlandsfonden och . Med utredningen som underlag avser regeringen återkomma med förslag inom kapitalför- sörjningsområdet inklusive en översyn av bola- gens kapitalstruktur och ett nytt system för riskdelning mellan staten och privat sektor inom innovationsfinansiering. Syftet är att tydliggöra och förenkla dagens system för statliga finansie- 7 bedriver riskkapitalverksamhet inom ramen för . P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 ringsinsatser och säkerställa en marknadskom- tillkännagav dock att möjligheten till pletterande roll, särskilt i tidiga skeden. gruppregistrering skulle slopas. Via AB:s () verk- fortfarande att möjligheten till gruppregistrering samhet får företag runt om i landet hjälp med till mervärdesskatt ska behållas. rådgivning, lån och riskkapital. I syfte att stärka bedömning redovisas i propositionen Våränd- verksamhet i tidiga skeden, den s.k. sådd- finansieringen, föreslår regeringen en förstärk- ning av företaget. budget föreslår regeringen att tillförs , inklusive 20 miljoner kronor till rådgivning till företagare med Energipolitiken är en fundamental del av byg- utländsk bakgrund, den s.k. IFS-rådgivningen. gandet av ett hållbart samhälle. Satsningen byggs ut och beräknas 2018–2019 sysselsättningen i beroende av att det finns en god och tillförlitlig tillgång till el till föreslår regeringen i samma proposition en för- stärkning av i syfte att stärka