prop · H203101 · 2015-04-15 00:00:00 — kommer balanstalet både att höja och sänka de årliga pensionsomräkningarna. När balansindex når inkomstindex, upphör balanseringen. Det är regeringen som fastställer både inkomst- och balansindex. Balanstalet som användes för omräkning av pensionerna var 0,9837 . var balanstalet 1,0198. Det betyder att pensions- systemet befinner sig i en balanseringsperiod. Trots att balanstalen både 2013 och 2012 översteg 1 har pensionssystemet även under dessa år befunnit sig i en balanseringsperiod eftersom balansindex inte nådde upp till nivån för inkomstindex. Utbetalning av inkomstpension och tilläggspension från AP-fonderna till pensionärerna Den inkomstgrundade ålderspensionen (in- komstpensionen, tilläggspensionen och premie- pensionen) finansieras genom en allmän pensionsavgift, en ålderspensionsavgift som ingår i arbetsgivaravgiften och egenavgiften, och en statlig ålderspensionsavgift. Den allmänna pensionsavgiften förs i sin helhet till AP- fonderna. fördelas mellan AP-fonderna, premiepensions- systemet och statens budget. Pensionsmyndig- heten fördelar de statliga ålderspensions- avgifterna mellan AP-fonderna och premie- pensionssystemet. När inkomstpension och tilläggspension betalas ut till pensionärerna hämtas medlen från AP-fonderna. administrerar hela den allmänna pensionen Inkomstpensionssystemet består av inkomst- pension och tilläggspension och belastar fördelningssystemet (AP-fonderna). En ålders- pensionär som är född eller tidigare får tilläggspension som bl.a. baseras på intjänade pensionspoäng i det tidigare ATP-systemet. En ålderspensionär som är född – 1953 får såväl inkomstpension som tilläggs- pension. Vid sidan av AP-fonderna sker en förmögenhetsuppbyggnad också inom premie- pensionssystemet. ansva- rar för hela den allmänna ålderspensionen, vilket innebär att de även administrerar premie- pensionssystemet. Tabell 2.120 Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget -0,6 AP-fonderna finansieras via ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget AP-fondernas administrationskostnader ingår i utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. De kan delas upp i tre typer av utgifter: rörelsens kostnader, provisionskost- nader och prestationsbaserade avgifter. sens kostnader för första till fjärde AP-fonderna ingår samtliga förvaltningskostnader, exklusive courtage, arvoden till externa förvaltare och depåbanksarvoden. AP-fonderna redovisar provisionskostnader som en avdragspost under rörelsens intäkter. Prestationsbaserade avgifter reducerar nettoresultatet för den tillgång som förvaltats. Förvaltararvoden ingår inte i administrations- kostnaderna i tabell 2.120. Det beror på att förvaltararvodena blir en del av köpesumman när AP-fonderna köper onoterade aktier och andelar, om det är sannolikt att man kan få tillbaka förvaltningsarvodena före vinstdelning. I övriga fall redovisas förvaltararvoden som provisionskostnader. Sjätte gemen- samma kostnader och förvaltningskostnader redovisas under posten rörelsens kostnader. Pensionsutbetalningarna blev något högre än beräknat medan administrationskostnaderna blev lägre I budgetpropositionen beräknade regeringen att utgifterna för ålderspensions- systemet vid sidan av statens budget skulle uppgå till . Utfallet uppgick till och är därmed högre än beräknat. Pensionsutbetalningarna från AP-fonderna uppgick till , vilket är högre än beräknat. Pensionsutbetalningarna består av inkomstpens- ion med och tilläggs- pension med . Utöver dessa utbetalningar överfördes från AP-fonderna till EU:s tjänste- pensionssystem för de tjänstemän inom EU som har begärt det. Denna överföring ingår också i pensionsutbetalningarna från AP-fonderna. Administrationskostnaderna för inkomst- pensionen blev , vilket är lägre än beräknat. Pensions- myndigheten, och Kronofogde- myndigheten fick tillsammans i ersättning för administration från AP-fonderna (enligt regeringsbeslut ). Indexregler medförde att pensionerna räknades ned Jämfört med 2013 blev utfallet för Ålders- (0,) högre. ökade med (0,). Ökningen beror främst på att antal ålders- pensionärer med rätt till inkomstgrundad pension ökade. På grund av indexeringsreglerna räknades inkomst- och tilläggspensionerna ned . Det är förklaringen till att utgiftsökningen mellan dessa år blev måttlig. uppbar 2 013 500 pensionärer inkomstgrundad ålders- pension, en ökning med 50 900 personer jämfört med . 2.5Underliggande saldo och engångseffekter Underliggande saldo 1990–2014 Det faktiska utfallet i statens budget påverkas av tillfälliga eller engångsvisa händelser, dvs. transaktioner av extraordinär karaktär. Före- komsten av sådana poster försvårar analysen . Genom att exkludera engångseffekterna får man ett bättre mått på saldots underliggande utveckling, det s.k. underliggande saldot. Större poster av engångskaraktär redovisas i tabell 2.121. I diagrammet visas budgetens faktiska saldo och det underliggande saldot för perioden – 2014. I början av perioden har justeringar även gjorts för vissa ändrade redovisningsprinciper för ökad jämförbarhet mellan åren. Diagram 2.1 Budgetens faktiska och underliggande saldo åren 1990–2014 uppgick det faktiska underskottet i budgeten till medan det underliggande underskottet var . Negativa engångseffekter bidrog alltså till att försämra saldot. Bland annat var EU- avgiften 2014 extra hög till följd av två negativa engångseffekter. var det faktiska budgetunderskottet , dvs. nästan dubbelt så stort som 2014. Det förklaras dock främst av betydligt större negativa engångseffekter, framför allt utökade lån i . Rensat för engångseffekter var underskotten i stort sett lika stora de båda åren. Det vanligaste är att engångseffekterna är positiva, men vissa år dominerar de negativa engångseffekterna. –uppgick engångseffekterna i genomsnitt till . Engångseffekterna var som störst 2009 med -. Förklaringen var då, liksom 2013, att lånade i för att stärka valutareserven. Engångseffekterna 2014 försämrade saldot med . Större poster kommenteras i detta avsnitt. De kommenteras även under respektive inkomst- och utgifts- område (avsnitt 2.2 och 2.4). beräknas rabatt på EU-avgiften på ett nytt sätt. Denna rabatt beräknas reducera avgiften först . Det uppstår därför negativa engångseffekter för saldot 2014 och 2015 och en motsvarande positiv effekt 2016 när rabatterna träder i kraft retroaktivt i form av en sänkt EU-avgift. beräknas denna försenade rabatt på EU- avgiften till . EU- avgift 2014 påverkades också av att avgifts- baserna reviderades retroaktivt. Det medförde en högre avgift men också en minskad betalning till EU på till följd av en korrigerad BNI och mervärdesskattebas. Denna minskade betalning periodiseras i national- räkenskaperna till 2014 och behandlas på motsvarande sätt här, som en engångseffekt för saldot 2014 och 2015. gjorde två bolag extra utdelningar till staten, vilka betraktas som engångsvisa inkomster. Det gällde som avyttrat huvuddelen av sitt stationsnät () och Vasallen (). En stor engångspost som höjde budgetens inkomster med var Centrala inbetalning av lån i för stocken av kapitaliserade räntor på studielån. Beloppet lånades upp och tillfördes inkomsttitel vid ingången av 2014 när en ny modell infördes för hantering och redovisning av studielån på budgeten. Denna engångstransaktion påverkade inte budgetsaldot men tas med här som en engångseffekt eftersom nivån höjdes på såväl budgetens inkomster som utgifter (nettoutlåning). Tabell 2.121 Statens budgetsaldo 2014 och 2013 justerat för större engångseffekter Justering för större engångseffekter EU-avgift, försenad rabatt EU-avgift, periodisering av retroaktiv BNI- Bidrag till kapitalet i Vasallen, extra utdelning CSN-lån i RGK för kapitaliserade räntor, till Nordea, aktieförsäljning (del inkomsttitel) Venantius, återbetalning av övertaget lån Övrig förvaltning av premiepensionsmedel i Lån till CSN för kapitaliserade räntor, till Nordea, aktieförsäljning (del Återbetalning av lån Swedavia Statens budgetsaldo justerat för Under nettoutlåning upp- stod 2014 såväl positiva som negativa engångs- effekter. De negativa effekterna dominerade dock. Detta främst som en följd av lån i för stocken av kapitaliserade räntor på studielån, . Posten påverkade dock inte budgetens saldo då medlen fördes till inkomsttitel, se avsnittet Inkomsttitlar. En annan betydande negativ engångseffekt under nettoutlåningen avser lån i . lånade 2009 och 2013 totalt motsvarande ca i dollar och euro för att stärka valutareserven. Det totala lånet ökade med , främst som en följd av att enskilda lån refinansierades till en högre dollar- eller eurokurs än den ursprungliga. En effekt åt motsatt håll på gällde återstående lån till som återbetalades . Enligt ursprunglig plan skulle amorteringarna pågå till 2021. kan efter krisen åter emittera på den interna- kapitalmarknaden. Som följd av omfattande investeringar i det svenska stamnätet ökade affärsverket Svenska kraftverk sina lån med . Vidare minskade Kärnavfallsfonden sin kontobehållning i med . Båda dessa poster påverkade saldot negativt. En positiv engångseffekt för nettoutlåningen var att ökade behåll- ningen på sitt konto i med . Inbetalningar av premiepensionsavgifter upp- gick 2014 till och utbetalningar av premiepensionsmedel till . En del av ålderspensions- avgiften inbetalas som premiepensionsavgift till konto i Riksgälds- kontoret. Inflödet inkluderar regleringar , vilka varierar mellan åren. Medlen placeras tillfälligt på kontot eller i obligationer i avvaktan på att pensionsrätten fastställts. Från kontot betalar ut premie- pensionsmedel (inkl. avkastning) en gång , i december året efter intjänandeåret, till de fonder som pensionsspararna valt. Myndig- hetens övriga förvaltning av premiepensions- medel medförde en ökad behållning på kontot med . Under posten Övrigt, netto (-1,) ingår nettoutlåning till övriga myndig- heter, bolag och affärsverk. ingår främst ökade lån till . 2.6Realekonomisk fördelning av anslagen i statens budget Vid analys av och information om statens budgets storlek och påverkan på samhälls- ekonomin fördelas utgifterna även på ett annat sätt än efter utgiftsområden och anslag. En sådan fördelning är den realekonomiska fördelningen, som baseras på nationalräkenskapernas definit- ioner. För att skapa jämförbarhet med andra länder upprättas nationalräkenskaperna enligt internationella principer och riktlinjer, som bl.a. EU har utarbetat. Den realekonomiska fördelning av utgifterna som redovisas här är transfereringar, konsumtion, investeringar, räntor och finansiella transaktioner. Den real- ekonomiska fördelningen av anslagsutfall baseras på myndigheternas redovisning, men måste på övergripande nivå kompletteras med för- enklingar och schabloner. Detta innebär att den realekonomiska fördelningen av ett visst anslag inte är exakt. Den fördelning som redovisas här innehåller därför en viss osäkerhet. Den real- ekonomiska fördelningen ger en kompletterande bild av hur anslagen i statens budget använts Diagram 2.2 procentuell fördelning av utgifter i statens budget 2014, realekonomiskt fördelade Tabell 2.122 Realekonomisk fördelning av statens budget Förändring 2013–2014 Procentuell förändring 2013–2014 Löner inklusive sociala avgifter -1,4 -76,1 -80,8 Transfereringar är inkomstöverföringar, dvs. till stor del utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. Som transfereringar räknas t.ex. sjukpenning och barnbidrag men även internationellt bistånd och bidrag till EU-budgeten. Syftet med transfereringar är att omfördela inkomster mellan olika grupper i samhället, mellan olika regioner i landet eller till internationell verksam- het. Transfereringarna utgjorde av utgifterna inom budgetens utgiftsområden . Transfereringarna till hushåll ökade Hushållen fick av de totala transfereringarna. Transfereringarna till hushåll ökade med (1,) jämfört med . Det berodde framför allt på att utgifterna för anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning ökade med till . Ökningen förklaras av fler sjukfall och av att sjukfallen blev längre än (se avsnitt 2.4.10). Även utgifterna för anslaget 4:4 Kostnader för statlig assistansersättning under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg ökade personer beviljades assistansersättning och att utnyttjade timmar fortsatte att öka. Anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning omfattar de största transfereringarna till hushållen. Utgifterna för anslaget minskade med till . har utgifterna för anslaget kontinuerligt minskat. Minskningen beror på att färre personer fått sjukersättning. Även utgifterna för anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv minskade jämfört med . Det berodde på att den öppna arbetslösheten minskade 2014, vilket medförde att färre fick arbetslöshetsersättning. Ökade transfereringar till kommuner som tar emot flyktingar Den kommunala sektorn omfattar kommuner, landsting och kommunalförbund. fick kommunsektorn av de totala transfereringarna och var därmed den näst största mottagaren av transfereringar 2014. Transfereringarna till kommunsektorn ökade med (5,) jämfört med . Ökningen berodde framför allt på att utgifterna för anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner, ökade med (5,). Förändringen berodde främst på ekonomiska regleringar för att kompensera kommuner och landsting för sänkt skatt för pensionärer och förändringar i systemet för kommunalekonomisk utjämning (se avsnitt 2.4.25). Även utgifterna för anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande under utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet ökade och blev högre (25,) jämfört med föregående år. Det högre utfallet beror främst på att kommunerna tog emot betydligt fler flyktingar 2014 än 2013. Ett anslag som ökat procentuellt mycket mellan åren är 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet under utgifts- område 16 Utbildning och universitetsforskning. Transfereringarna till kommuner från anslaget ökade () jämfört med föregående år. Ökningen berodde på statsbidrag till skolhuvudmän för t.ex. karriär- steg för lärare och på utgifter till följd av att kompetensutveckling av matematiklärare introducerades. Diagram 2.3 Transfereringar i statens budget, fördelade efter mottagarkategori 2014 Statlig konsumtion är förbrukning av resurser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror, inköp av varor och tjänster, underhåll och reparationer. I konsumtionsbegreppet ingår även myndigheternas köp av varor och tjänster som produceras utanför staten och som levereras direkt till hushållen (sociala naturaförmåner). Det gäller t.ex. statens utgifter för köp av arbetsmarknadsutbildning och privat tandläkar- vård. Utgifterna för konsumtion uppgick av utgifterna inom budgetens utgiftsområden. Utgiftsområdena 6 Försvar och samhällets krisberedskap, 16 Utbildning och universitetsforskning samt 4 Rättsväsendet hade de största utgifterna för konsumtion. Drygt hälften av utgifterna för konsumtion var löner inklusive sociala avgifter. Med sociala avgifter menas främst arbetsgivaravgifter och för avtalsförsäkringar för statsanställda. Ökningen av löner inklusive sociala avgifter var 2014. Den näst största posten för konsumtion är omkostnader för konsumtion. Till dessa räknas myndigheternas köp av varor och tjänster. Omkostnaderna för konsumtion ökade 2014. De största anslagen med omkostnader för konsumtion är anslagen 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur under utgiftsområde 22 Kommunikationer, samt anslagen 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap och 1:4 Vidmaktshållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar under utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. har det internationella regelverket för nationalräkenskaper, Europeiska national- räkenskapssystemet (ENS), uppdaterats från ENS95 till ENS 2010. Enligt ENS 2010 klas- sificeras inköp av krigsmateriel som investe- ringar. redovisades försvarets inköp av krigsmateriel som inte kan användas för civilt bruk som konsumtion. Eftersom national- räkenskapernas definitioner ligger till grund för den realekonomiska fördelningen redovisas därför krigsmateriel numer som investeringar. Tidsserien i tabell 2.122 har justerats retroaktivt. Investeringar är utgifter för att anskaffa infrastruktur, varaktiga materiella tillgångar såsom byggnader och maskiner, immateriella tillgångar som datorprogram, värdeföremål, finansiella tillgångar och lagerinvesteringar som är ämnade att användas i produktion. Av utgifterna inom budgetens utgiftsområden uppgick investeringarna till . Utgiftsområde 22 Kommunikationer var det utgiftsområde som hade den största andelen av de totala investeringarna inom budgetens utgiftsområden (67,). har försvarets inköp av krigsmateriel som inte kan användas för civilt bruk omklassificerats från konsumtion till investeringar. uppgick investeringar för utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap som finansierades genom anslag till 8 594 miljoner, vilket är av de totala investeringarna inom budgetens utgiftsområden. Statliga investeringar finansieras även med lån i och med finansiell leasing. Utgifterna för dessa investeringar ingår inte under utgiftsområdena utan ingår i Riksgälds- kontorets nettoutlåning. Myndigheternas amorteringar och räntor på dessa lån redovisas som finansiella transaktioner i tabell 2.122. Räntor och finansiella transaktioner I den realekonomiska gruppen räntor ingår räntor på statsskulden och övriga räntor, t.ex. Statens utgifter för studiemedelsräntor. Räntorna uppgick till av utgifterna inom budgetens utgiftsområden . De två största anslagen var 1:1 Räntor på statsskulden under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. och 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor under utgiftsområde 15 Studiestöd. Dessa svarade tillsammans för av de totala ränteutgifterna. Utgifterna för räntorna på statsskulden var 2014 de lägsta (se avsnitt 2.4.26). Utfallet för de övriga räntorna påverkades av att hanteringen av studiemedelsräntor anpassades till budgetlagen med implementeringen av en kreditmodell (diskuteras i detalj under avsnitt 2.4.15). De finansiella transaktionerna uppgick till av utgifterna inom budgetens utgiftsområden. De största anslagen 2014 var anslaget 1:1 Utveckling av statens transport- infrastruktur under utgiftsområde 22 Kommu- nikationer och anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster under utgiftsområde 15 Studie- stöd. Anslaget Avsättning för kreditförluster är även det en konsekvens av införandet av den nya kreditmodellen för studielånen. mässiga skillnaderna inom området avsåg , och Reformsamarbete med , och . För anslaget 1:6 Bidrag för sjukskrivnings- processen under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning beror skillnaden på mellan beslutat bemyndigande och utestående åtagan- 2.7Beställningsbemyndiganden den på att vissa ekonomiska åtaganden som Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får för det ändamål och med högst det belopp som beslutat, beställa varor eller tjänster och besluta om bidrag, ersättning, lån eller liknande som medför utgifter under senare budgetår än det år budgeten avser. De åtaganden som görs räknas inte som ekonomiska händelser och ska med andra ord inte redovisas mot anslag. När ett bemyndigande utnyttjas ska detta redovisas mot det av beslutade bemyndigandebeloppet. Det totala bemyndigandebeloppet var och de utestående åtagandena uppgick till . De totala utestående åtagandena var alltså lägre än det totala bemyndigandebeloppet. De högsta beslutade bemyndigandebeloppen avsåg utgiftsområde 22 Kommunikationer, utgiftsområde 6 Försvar och samhällets kris- beredskap samt utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Även de största skillnaderna mellan bemyndigandebelopp och utestående åtaganden återfanns inom dessa områden Inom utgiftsområde 22 Kommunikationer uppgick skillnaden mellan bemyndigandebelopp och utestående åtaganden till . Skillnaden var störst för anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur och berodde framför allt på att åtaganden avseende lån och räntekostnader för investeringsprojekten och bron över har budgeterats i bemyndigandet men inte ingår i redovisade utestående åtaganden. Inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets kris- beredskap uppgick skillnaden mellan bemyn- digandebelopp och utestående åtagande till . Den berodde bl.a. på anskaffningen och utvecklingen av flygplanet 39 E som var planerad att göras gemensamt med . redovisas mot bemyndigandet avser överens- kommelser mellan staten och Kommuner och Landsting och som ingicks utan stöd av beställningsbemyndigande, men med förbehåll om godkännande av kommande budgetpropositioner (se avsnitt 2.4.10). Det beslutade beställningsbemyndigandet för anslaget 3:2 : Avgifter till internationella organisationer under utgifts- område 16 Utbildning och universitetsforskning överskreds med . Skälet till överskridandet var att medlemsavgifterna som finansieras genom anslaget blev högre än beräknat. Nivån på avgifterna påverkas bl.a. av BNP-utveckling och valutakursförändringar. De utestående åtagandena för anslaget 1:6 Särskilda insatser inom skolområdet under utgiftsområde 16 Utbildning och universitets- forskning översteg det beslutade bemyndigandet med ett mindre belopp (). En specifikation av beslutade bemyndiganden och utestående åtaganden per anslag redovisas i bilaga 3. Beställningsbemyndigande och utnyttjandet per anslag finns under respektive avsnitt för utgiftsområdena. Stora skillnader mellan beslutade bemyndiganden och utfall kommente- ras i anslutning till bemyndigandetabellen i respektive avsnitt. Hälsovård, sjukvård och social Ekonomisk trygghet vid sjukdom 13 Integration och jämställdhet Kultur, medier, trossamfund och Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och Tabell 2.124 Inomstatliga lån 1Riksdagsförvaltningens investeringar som används i investeringar i fastigheter och lån exkl. finansiell leasing i mark, anläggningar och lokaler 2Riksrevisionen - anläggningstillgångar som 2Sjunde AP-fondens investeringar i anläggningstillgångar som 6Beredskapsinvesteringar inom ramen för Myndigheten för samhällsskydd och 6Beredskapsinvesteringar inom ramen för Krig, krigsfara eller andra Svenska Kraftnäts lån i och kortfristiga lån i eller utanför lån i och utanför Tabell 2.125 Övriga krediter Miljoner kronor eller annan angiven valuta Garantier till banker m.m. för Kredit för infriande av 2Kredit för infriande av garantier (ordinarie garantireserv) Sjunde AP-fondens kredit på likviditet för inrättande av - behov av likviditet i 7Kredit för infriande av kapitalgarantier till internationella finansiella Kredit för infriande av (ordinarie garantireserv) Kredit för infriande av Sidas 10Försäkringskassans behov av likviditet i utbetalning av ersättning för vård i andra av likviditet i handeln med Kredit för infriande av Resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys 3 Resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys I resultaträkningen redovisas de totala konsoliderade intäkterna och kostnaderna för de myndigheter som ingår i årsredovisningen. Konsolideringen innebär att transaktioner mellan myndigheter, t.ex. arbetsgivaravgifter för statligt anställda och bidrag mellan myndigheter, tas bort (elimineras) i resultaträkningen och att fordringar och skulder mellan myndigheter elimineras i balansräkningen. På så vis erhålls en konsoliderad redovisning för staten. Gällande principer och förutsättningar beskrivs i avsnitt 3.4 Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar. Resultaträkningen visar ett underskott på , vilket är lägre jämfört med . Intäkter av avgifter och andra Avsättningar till/upplösning av -1 181 739 -1 172 738