prop · H3031 · 2015-09-21 00:00:00 — En stor del av dessa skattskyldiga, , bedöms ha möjlighet att i stället låta en partner göra avdrag för överskjutande del. Förslaget att matlagning och vissa städ- och rengöringstjänster inte ska omfattas av RUT- avdraget påverkar de skattskyldiga som köper sådana tjänster inom ramen för skatte- reduktionen. Uppskattningsvis rör det sig om ett mindre antal hushåll som kommer att på- verkas av denna begränsning då merparten av de städtjänster som utförs inom ramen för RUT-avdraget torde vara tjänster av mindre avancerad karaktär. Det finns ingen information om hur många skattskyldiga som har gjort RUT-avdrag för matlagning. Sannolikt är det relativt få. Begränsningen av subventionsgraden i ROT- avdraget påverkar nästan samtliga ca 1,1 miljoner skattskyldiga som beräknas göra ROT-avdrag . Undantaget är de fåtal procent som bedöms ha så stora arbetskostnader, dvs. , att ROT-avdraget uppgår till den maximala reduktionen om även med 30 procents subventionsgrad. beräknas (ca 80 000 skattskyldiga) göra det maximala avdraget med 50 procents subventionsgrad, dvs. de har en arbetskostnad om eller mer för ROT-tjänster. För anställda som får förmån av RUT- eller ROT-tjänster av en arbetsgivare innebär för- slaget om ändrad metod för beräkning av skatteavdrag att den omedelbara skattelättnadens storlek, utom i undantagsfall, blir korrekt oavsett marginalskattens storlek. Detta minskar de skattskyldigas behov av att begära ändrad beräkning av skatteavdrag. efterlyser en redovisning av storleken på berörda företag och av förslagens effekter för små företag. anser vidare att prome- redovisning av förslagens påverkan på företagens administrativa kostnader är bristfällig. påpekar att förslagen innebär en ökad administration för företagen. tillhandahöll knappt 70 000 före- tag ROT-berättigande tjänster. En sänkt subven- tionsgrad bedöms minska efterfrågan på dessa företags tjänster. I vilken utsträckning företagen påverkas är dock oklart. En undersökning från indikerar att efterfrågan på ROT- tjänster är relativt prisokänslig80, något som dock ifråga- sätter. Vidare indikerar konjunkturbarometer att det redan innan för- slaget offentliggjordes rådde en tydlig brist på arbetskraft inom branschen. Detta indikerar att företagen inte kan möta den stora efterfrågan på tjänsterna.81 En minskad efter- frågan kan således leda till att företagens utbud av tjänsterna överlag bättre motsvarar efterfrågan snarare än att företagens aktivitet minskar. Att begränsa ROT-avdragets omfattning har bedömts nödvändigt av offentligfinansiella skäl. 80Se ”Om och och och ”, Rapport , SKV 2011:1. I undersökningen uppger av de tillfrågade att de skulle köpa vita tjänster i samma utsträckning som om subventionsgraden minskade till . 81Se Konjunkturbarometern , . Vid en avvägning har en sänkning till 30 procents subventionsgrad bedömts vara det bästa alterna- tivet (jfr avsnitt 6.2.5). tillhandahöll knappt 20 000 före- tag RUT-berättigande tjänster. Förslaget att halvera taket för RUT-avdraget för personer som inte har fyllt påverkar de företag som tillhandahåller tjänster till de berörda individerna i den utsträckning det leder till minskad efter- frågan på tjänsterna. Förhållandevis få personer gör RUT-avdrag för mer än . Vidare kan förslaget om att matlagning och vissa städ- och andra rengöringsarbeten inte ska omfattas av RUT-avdraget påverka de företag som tillhandahåller sådana tjänster inom ramen för skattereduktionen. Det finns ingen statistik över exakt hur många företag det rör sig om. Enligt FRIDA-databas uppgick antalet företag inom restaurang-, bar- och cateringbranschen som 2012 utfört arbete med godkänt RUT-avdrag till 123 stycken. Detta motsvarar av det totala antalet företag som enligt begärt utbetalning för RUT-avdrag 2012. Om samma tillväxt antas för dessa företag som för antalet företag inom RUT-branschen i dess helhet beräknas antalet berörda företag uppgå till omkring 140 stycken 2014. I den mån företag inom andra branscher tillhandahållit RUT- avdragsberättigad matlagning kommer fler företag att beröras. Vad gäller slopandet av RUT-avdrag för mer avancerad rengöring görs bedömningen att få företag kommer att påverkas av förslaget och att omsättningen för berörda företag kommer att påverkas i liten utsträckning. Bedömningen grundar sig på att merparten av de städtjänster som utförs inom ramen för RUT-avdraget torde vara tjänster av mindre avancerad karaktär. som är speciali- serade inom någon form av mer avancerad städ- ning kan dock komma att påverkas i stor ut- sträckning. Begränsningarna av RUT-avdragets omfattning har motiverats av främst fördelnings- politiska skäl. Det nya taket för avdraget är satt med detta som utgångspunkt (jfr avsnitt 6.2.4). När det gäller slopandet av RUT-avdrag för matlagning har alternativet att behålla avdraget men begränsa det till enklare matlagning bedömts vara ett sämre alternativ ur tillämp- ningsperspektiv (se avsnitt 6.2.3). Ändringen av RUT-avdraget för städ- och annat rengörings- arbete är enligt regeringens mening ett mer ändamålsenligt alternativ än att mer detaljerat reglera vilka specifika tjänster som ska omfattas. I den utsträckning de tjänster som berörda företag tillhandahåller exkluderas ur skatte- reduktionen för hushållsarbete eller antalet köp av tjänster minskar till följd av det sänkta taket för RUT-avdraget eller den sänkta subventions- graden för ROT-avdraget, minskar den administrativa börda som tillämpning av den s.k. fakturamodellen för skattereduktionen innebär. Tidsbesparingen för detta kan upp- skattas med utgångspunkt i databas . I databasen anges tidsåtgången för exempelvis lämnande av uppgifter om fulla arbetsgivaravgifter och tids- åtgången för lämnande av information om sammanlagda avgifter till i genomsnitt en minut per tillfälle. Mot bakgrund av detta uppskattas tidsbesparingen till per köp, under förutsättning att företagens uppgifts- hantering är anpassad till uppgiftslämnandet. Kostnadsbesparingen per köp beräknas då till ca (vid en genomsnittlig timlön för administratören på enligt upp- gifterna i ). har registrerat över 3 miljoner köp inom ramen för husavdraget. registrerades närmare 4 miljoner köp och registrerades ca 4,5 miljoner köp. Varje anlitande av utförare för en viss omfattning av RUT- eller ROT-arbete kan resultera i ett eller flera köp, beroende på bl.a. typ av arbete, avtals- utformning och antalet utförare som anlitas. Det totala antalet uteblivna köp till följd av förslagen är således beroende av flera olika faktorer och därför inte möjligt att beräkna. För arbetsgivare som tillhandahåller förmån av RUT- eller ROT-arbete till anställda innebär förslaget om ändrad metod för beräkning av skatteavdrag en marginell ökning av den admini- strativa bördan. Ändringen bedöms dock vara det minst komplicerade alternativet, givet de skillnader som föreslås i fråga om tak och subventionsgrader för RUT- respektive ROT- avdrag, som det innebär en fördel för berörda arbetstagare. Förslagen att begränsa RUT- och ROT- avdragen kan i viss mån förbättra konkurrensen mellan företag som tillhandahåller tjänster inom ramen för dessa avdrag och företag som till- handahåller motsvarande eller närliggande tjäns- ter utanför ramen för avdragen samt företag i andra delar av tjänstesektorn. bedömning av enskilda branscher är inte möjlig att göra. Det kan noteras att inte har haft något att erinra mot konsekvens- analysen. i anför att det är bra att husavdraget får en bättre fördelningsprofil. anför att ROT-avdra- get även med den föreslagna ändringen har fördelningspolitiska brister men att de förbätt- ras. anför att ROT-avdragets andel av arbetskostnaden torde ha en större betydelse för personer med lägre inkomster. Det är vanligare att personer med högre inkomster gör husavdrag. De genomsnittliga avdragsbeloppen är också större bland dem med högre inkomster. I diagram 6.1 visas den genomsnittliga procentuella förändringen av ekvivalerad disponibel inkomst per inkomst- grupp till följd av de föreslagna begränsningarna i husavdraget. Den ekvivalerade disponibla inkomsten minskar mest, , för de två grupperna med högst disponibel inkomst och minst, , för de två grupperna med lägst disponibel inkomst. Diagram 6.1 Procentuell förändring av ekvivalerad disponibel inkomst 2016 till följd av förslaget om förändrat husavdrag -0,05 -0,15 -0,25 -0,35 -0,45 Anm.: Ekvivalerad disponibel inkomst är hushållets totala disponibla inkomst justerad för försörjningsbörda. Information om den del av underlaget för ROT- avdraget som överstiger det maximala beloppet saknas. I diagrammet är denna del uppskattad så väl som dess fördelning. Källor: och egna beräkningar. Konsekvenser för sysselsättning och antalet arbetade timmar , och Måleriföretagen i anser att sysselsätt- ningen påverkas negativt. anför att myndigheten tidigare bedömt att ROT-avdraget endast har små, positiva varaktiga effekter på sysselsättningen och menar att den ökade efterfrågan till följd av ROT-avdraget leder till ökad sysselsättning i branschen, men att detta till stor del sker på bekostnad av minskad sysselsättning i andra branscher. delar regeringens bedömning att de förslagna förändringarna av husavdraget endast får begränsade negativa effekter på sysselsätt- ningen på . politisk utvärdering (IFAU) bedömer även de att den föreslagna nedsättningen av RUT-avdraget respektive det sänkta taket i RUT-avdraget inte leder till betydande negativa sysselsättnings- effekter. Arbetsförmedlingen menar att de nega- tiva sysselsättningseffekterna i ROT-branschen sannolikt blir begränsade, åtminstone i stor- städer, men att konsekvenserna kan bli mer negativa för områden med ett sämre arbetsmark- nadsläge. Det finns flera anledningar till att den före- slagna begränsningen av ROT-avdraget för- väntas ha en liten effekt på sysselsättningen i ekonomin i sin helhet. Den ökning av sysselsättningen som skett i ROT-sektorn, till följd av ROT-avdraget, bedöms på lång sikt till stor del ske på bekostnad av sysselsättningen i andra sektorer eller genom en ökad arbetskrafts- invandring av byggarbetare. Att ökad efterfrågan i en sektor generellt sett förväntas leda till att sysselsättningen i övriga sektorer minskar förklaras av att ökad efterfrågan på arbetskraft leder till högre löner och därmed högre arbets- kraftskostnader, vilket i sin tur leder till minskad efterfrågan på arbetskraft i övriga sektorer. Att lönerna stiger vid ökad efterfrågan på arbetskraft kan t.ex. vara en följd av att löntagarnas förhand- lingsposition relativt arbetsgivarna förbättras då arbetslösheten temporärt sjunker. Efterfråge- ökningar förväntas endast ge varaktiga syssel- sättningsökningar i ekonomin som helhet i den mån de riktar sig till personer med svag anknyt- ning till arbetsmarknaden. Inom ROT-sektorn bedöms en stor del ha god anknytning till arbetsmarknaden. En undersökning från Skatte- verket indikerar vidare att efterfrågan på ROT- tjänster är relativt prisokänslig och att minskad subventionsgrad därför kan ha en förhållandevis liten effekt på efterfrågan.82 Sammantaget bedöms den negativa sysselsättningseffekten av begränsningar av ROT-avdraget vara liten. ROT-avdraget är dock lämpligt att använda för att stimulera sysselsättningen vid lågkon- junktur. I samband med en lågkonjunktur kan ROT-avdraget stimulera efterfrågan och hålla uppe sysselsättningen i ekonomin som helhet, eftersom efterfrågan vid en lågkonjunktur kan öka utan att det fullt ut vältras över till högre priser och löner. i anser att ROT- avdraget är en effektiv konjunkturpolitisk åtgärd och IFAU menar att det är rimligt att koppla ROT-avdraget till konjunkturutvecklingen i branschen. Svensk ekonomi befinner sig för när- varande i en återhämtningsfas och sysselsätt- ningen bedöms öka i god takt . Inom byggsektorn är efterfrågeläget högt och det råder brist på arbetskraft. Givet nuvarande prognoser finns det således inget tydligt konjunkturellt skäl att bibehålla ROT-avdraget i sin nuvarande omfattning, vilket är en uppfatt- ning som delas av . Inom byggbranschen råder en tydlig brist på arbetskraft. angav mer än hälften av företagen i husbyggarbranschen i Konjunkturbarometer att brist på arbetskraft var det främsta hindret för ökat byggande.83 En begränsning av ROT- avdraget kan därför snarare leda till att efter- frågan på byggtjänster bättre motsvarar utbudet av arbetskraft inom byggbranschen, än att sysselsättningen i branschen minskar. Vad gäller RUT-avdraget påverkar de föreslagna förändringarna relativt få köpare och följaktligen bedöms den negativa sysselsätt- ningseffekten av förslagen vara liten. Inte heller arbetade timmar bland köpare förväntas påverkas i någon större utsträckning. Många av de arbeten som utförs inom ramen för ROT-avdraget kräver mer kvalificerad arbets- kraft och hade därmed inte utförts av köparen själv, även om ROT-avdraget inte funnits. 82 Se ”Om och och och ”, Rapport , SKV 2011:1 för effekt på efterfrågan av minskad subventionsgrad. I undersökningen uppger av de tillfrågade att de skulle köpa vita tjänster i samma utsträckning som om subventionsgraden minskade till . 83 Konjunkturbarometern , . arbeten som utförs inom ramen för RUT- avdraget kan i större utsträckning utföras av köparna själva. RUT-avdraget förväntas således bidra till att frigöra tid som kan spenderas på arbetsmarknaden. Den föreslagna halveringen av taket för RUT-avdraget förväntas dock inte påverka detta val för många familjer, då relativt få familjer köper RUT-tjänster för belopp över det nya taket. Att utesluta mer avancerad städning, och anlitandet av kvalificerad kock eller barten- der, bedöms vidare ha liten påverkan på arbets- utbudet då denna typ av tjänster i mindre ut- sträckning kan utföras av köparna själva. Förslagets effekter bör ställas mot de positiva effekter på sysselsättning och antalet arbetade timmar som kan uppkomma när skatte- intäkterna används till andra reformer. Ovan analys är endast en partiell analys, dvs. ingen hänsyn tas till eventuella effekter av förändringar på t.ex. utgiftssidan. En samlad bedömning av effekterna av regeringens politik på BNP, syssel- sättning och arbetslöshet finns i avsnitt 4.6. Konsekvenser för jämställdheten hänvisar till en forsk- ningsstudie, enligt vilken gifta kvinnor som ut- nyttjar RUT-tjänster använder av fri- gjord tid till ökat arbetsutbud. Måleriföretagen i påpekar att förslaget om sänkt subven- tionsgrad för ROT-avdraget påverkar både kvinnor och män då måleribranschen har en förhållandevis stor andel kvinnliga medarbetare och ROT-sidan till skillnad från entreprenad- sidan tycks attrahera yngre kvinnor som söker sig till branschen. Av köparna av ROT-tjänster är män. Av det totala antalet köpare av RUT- tjänster är kvinnor, men av dem som gör RUT-avdrag för mer än är kvinnor. Könsfördel- ningen mellan ROT- och RUT-avdrag kan spegla ansvarsfördelningen inom hemmet, men även männens generellt sett större avdrags- möjligheter (p.g.a. högre inkomster) då ROT- avdrag ofta uppgår till större belopp än RUT- avdrag. Som framgår av diagram 6.2 kommer de föreslagna begränsningarna av husavdraget att påverka både kvinnors och mäns disponibla inkomst negativt i samtliga åldersgrupper. För samtliga åldersgrupper, förutom för personer , minskar mäns disponibla inkomst något mer än kvinnors. ökar således den ekonomiska jämställdheten något med förslaget. Män tar i större utsträckning än kvinnor ansvar för de arbeten i hemmet som är berättigade till ROT-avdrag, medan kvinnor generellt sett tar större ansvar för de arbeten i hemmet som är RUT-avdragsberättigade.84 Eventuella förändringar av antalet arbetade timmar bland köparna förväntas uppkomma hos den som tar störst ansvar för sysslan i hemmet. Vad gäller sysselsättning och företagande är män överrepresenterade inom ROT-branschen, medan kvinnor är överrepresenterade inom RUT-branschen.85 Som nämnts tidigare bedöms dock effekterna av de föreslagna förändringarna av ROT- och RUT-avdraget på företagande, antalet arbetade timmar och den varaktiga sysselsättningen i ekonomin i sin helhet vara begränsade. till dessa variabler förväntas förändringarna inte påverka jämställdheten i stor utsträckning. Sammanfattningsvis förväntas förändringarna av husavdraget bidra till en marginell ökning av den ekonomiska jämställdheten. 84Se till exempel På tal om kvinnor och män-Lathund om jämställdhet 2014 (2014). 85Uppgifter om sysselsättning och enskilda näringsidkare är hämtade från FRIDA- och LISA-databaserna 2010 och 2011. Diagram 6.2 Procentuell förändring av individuell disponibel inkomst 2016 till följd av förslaget om förändrat husavdrag, efter kön och åldersgrupp -0,10 -0,20 -0,30 -0,40 Anm.: Information om den del av underlaget för ROT-avdraget som överstiger det maximala beloppet saknas. I diagrammet är denna del uppskattad så väl som dess fördelning. Källor: och egna beräkningar. Konsekvenser för svartarbete , , , Företagarna, , vars yttrande Föreningen och ansluter sig till, Svenska Bad- branschen, Byggindustrier, och Måleriföretagen i förutspår ökat svartarbete. anser dock beträffande förslaget om sänkt subven- tionsgrad för ROT-avdraget att svartarbetet inte självklart kommer att öka. Det kan noteras att inte har haft något att erinra mot konsekvensanalysen. Begränsningarna av ROT- och RUT-avdraget innebär att relativpriset på vita gentemot svarta tjänster ökar. För RUT-avdraget får de som gör köp över det nya taket samt de som köper matlagning eller mer avancerade städtjänster en stor relativprisförändring medan för ROT- avdraget får i princip alla en mindre relativ- prisförändring. Relativprisförändringen förvän- tas leda till att köp av svarta tjänster ökar som andra skäl, såsom brist på garantier och försäkring vid svartarbeten, allt- jämt kan leda till att den som överväger att köpa svart avstår. Svartarbete kan dock inte ensamt vara skäl för en skattesubvention. Vad gäller RUT-avdraget förväntas relativt få personer beröras av förändringarna och således bedöms effekten på köp av svarta RUT-tjänster till följd av förslaget vara liten. Vad gäller ROT-tjänster uppger i en undersökning utförd av att de skulle fortsätta köpa vitt i samma utsträckning om ROT-avdraget inte funnits, medan av de tillfrågade upp- gav att de skulle köpa svart.86 De föreslagna förändringarna innebär inte ett slopande av ROT-avdraget och således borde andelen per- soner som väljer att köpa fler tjänster svart vara mindre. Andelen som skulle köpa fler svarta tjänster kan å andra sidan vara underskattad i då undersökningen bygger på intervjuer gjorda på uppdrag av . En ytterligare dimension som talar för att ökningen av svartarbete inom byggbranschen som helhet skulle bli mindre är att det fr.o.m. införs personalliggare i bygg- branschen. , och Bygg- industrier lyfter fram att skyldigheten att föra personalliggare inte omfattar en byggherre som är en fysisk person som inte i näringsverksamhet utför eller låter utföra arbeten. Införandet av personalliggare bidrar dock till att försvåra möjligheterna till svartarbete i byggbranschen som helhet. Regeringen förstärker anslag för att myndigheten successivt ska kunna bygga upp kompetens och öka resurserna för kontroll av skattefusk och skatteuppläggsinsatser. Regerin- gen har också gett i uppdrag att utreda möjligheten att utveckla systemet med personalliggare till att omfatta fler branscher i syfte att motverka svartarbete och social dump- ning. Dessutom har uppgett att myndigheten kommer att lämna ett förslag om redovisning på individnivå i arbetsgivardeklarationen. anser att effekterna för svart- jobb och illojal konkurrens bör utvärderas innan förändringar beslutas. Att låta förslaget föregås av en sådan särskild utvärdering kan mot bak- grund av ovanstående bedömningar inte anses behövligt. Halveringen av taket för RUT-avdraget för skattskyldiga som inte har fyllt vid beskattningsårets ingång och sänkningen av subventionsgraden för ROT-avdraget innebär 86 Se ”Om och och och ”, Rapport , SKV 2011:1, s. 76–77. att måste anpassa sina system så att RUT- och ROT-avdragen särskiljs och så att särskilda begränsningar gäller för respektive avdrag inom den gemensamma ramen för hus- avdraget. Vidare krävs ändringar av blanketter, formulär och upplysningsmaterial till såväl köpare som utförare samt till arbetsgivare som tillhandahåller förmån av RUT- eller ROT- arbete till anställda. Även slopandet av RUT- avdraget för matlagning och ändringen av RUT- avdraget för städarbete eller annat rengörings- arbete kräver vissa ändringar. Dessa förändringar kommer att ingå i den anpassning som görs med anledning av ny eller förändrad lag- stiftning. Engångskostnaderna kan uppskattas till ca och de årliga löpande kostnaderna till ca . Tillkom- mande utgifter för ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Konsekvenser för de allmänna förvaltningsdomstolarna Förslagen innebär bl.a. viss ökad komplexitet i husavdragslagstiftningen och en begränsning av omfattningen av RUT-avdraget för städ- och annat rengöringsarbete. Dessa ändringar kan komma att innebära en viss mindre ökning av antalet mål, framför allt i ett inledningsskede. Förslagen bedöms dock inte påverka de allmänna förvaltningsdomstolarnas arbetsbörda eller kostnader annat än marginellt. begärt att jobbskatteavdraget ska utvidgas till att även inkludera sjuk- och aktivitetsersättning till personer som omfattas av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (dnr Fi2014/04517/S1). Regeringen föreslog i budgetpropositionen att jobbskatteavdraget skulle trappas av (prop. 2014/15:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor, avsnitt 6.1). beslutade dock att avslå förslaget (bet. 2014/15:FiU1, rskr 2014/15:29). Regeringen anser alltjämt att förslaget bör ge- nomföras. I detta avsnitt behandlas därför för- slaget samt ovan nämnda hemställan. beslutade i samband med riksdagsbehandlingen av budget- propositionen (prop. 2014/15:1) att in- hämta Lagrådets yttrande över bl.a. det lag- förslag rörande avtrappat jobbskatteavdrag som finns i bilaga 5, avsnitt 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5, avsnitt 5. Lagrådets synpunkter behandlas i författningskommentaren till förslaget om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, avsnitt 6.40. I förhållande till lagrådsremissens lagförslag har vissa förändringar gjorts i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna. 6.3Avtrappat jobbskatteavdrag för och har utökats fyra gånger – senast 6.3.1Ärendet och dess beredning Inom har promemorian Vissa inkomstskatte- och socialavgiftsfrågor inför budgetpropositionen tagits fram (dnr Fi2014/03347/S1). En sammanfattning av promemorians förslag finns i bilaga 5, avsnitt 1. Promemorian har remissbehandlats och inne- håller bl.a. förslag om avtrappning av jobbskatte- avdraget. Promemorians lagförslag i denna del finns i bilaga 5, avsnitt 2. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 5, avsnitt 3. En remissammanställning finns tillgänglig i Finans- departementet (dnr Fi2014/03347/S1). Vidare har i en hemställan till Jobbskatteavdraget är en skattereduktion för arbetsinkomster. Bestäm- melserna om jobbskatteavdraget finns i 67 kap. IL. För dem som vid beskattningsårets ingång inte har fyllt beräknas jobbskatteavdraget på följande sätt för . Vid beräkning av jobbskatteavdraget avrundas arbetsinkomsten nedåt till närmsta hundratal kronor. På arbetsinkomster – vilka även omfattar inkomster av aktiv näringsverksamhet – som efter att de avrundats är högst är jobbskatteavdraget skillnaden mellan arbetsinkomsterna och grundavdraget, multi- plicerad med skattesatsen för inkomstskatt. Detta innebär att vid dessa inkomstnivåer kommer jobbskatteavdraget att motsvara inkomstskatten. Om arbetsinkomsten efter avrundning över- stiger eller är lika med 40 500 men inte överstiger är underlaget för jobb- skatteavdraget , med tillägg för av den del av arbetsinkomsten som överstiger detta belopp, minskat med grund- avdraget. Detta underlag multiplicerat med skattesatsen för inkomstskatt ger jobbskatteavdraget.