prop · H3031d7 · 2015-09-21 00:00:00 — Det är emellertid fortfarande låg tillgänglighet på viss utrustning, vilket föranleder Försvarsmakten och att fortsätta det gemensamma arbetet med att åtgärda bristerna. har två stycken Tp 84 i enlighet med Försvarsmaktens planering för flygsystemets fortsatta vidmakthållande tagits ur drift. Antalet operativa Tp 84 har som en konsekvens av beslutet nedgått från åtta till sex. Regeringen har inte fattat beslut om några anskaffningar till flygförbanden . Försvarsmakten har heller inte lagt några beställningar av större betydelse. har bl.a. följande materiel tillförts flygförbanden: –ytterligare flygplan uppgraderade från JAS 39A/B till JAS 39C/D (prop. 2006/07:100, bet. 2006/07:FiU21, rskr. 2006/07:222), –gångtidsförlängning av 15, –avionikmodifierade Sk 60. Mot bakgrund av den uteblivna försäljningen av JAS 39E till föreslog regeringen engångvisa förstärkningar av anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar om sammantaget . Regeringen bedömer att åtgärden till del reducerat de negativa konsekvenserna för den operativa balansen i Försvarsmakten som annars hade riskerat att uppstå. Förmågan och tillgängligheten ökar allt eftersom helikoptersystemen införs och blir operativa. Dock har förseningarna av och den sjöoperativa konfigurationen fått negativa konsekvenser för den operativa förmågan. Regeringen följer utvecklingen och införandet av helikopter 14-systemet och den sjöoperativa förmågan allt eftersom systemet införs under kommande period. Totalt har nio markoperativa helikoptrar i den interimistiska (ej kontrakterade) konfigurationen levererats till Försvarsmakten. Helikopterförbanden har avslutat insatsen i med . Stödet till Isaf har innefattat en sjukvårdshelikopterenhet och förbandet har löst sina beredskapsuppgifter enligt plan och måluppfyllnad. Regeringen delar Försvarsmaktens bedömning att bidraget har inneburit en utveckling av den operativa förmågan och ledningsförmågan för helikopterförbandet. Uppbyggandet av stödet till polisen avseende beredskap med medeltung helikopterkapacitet har fortsatt enligt plan. Verksamhet i form av övningar och förberedelser har skett i nära samarbete med och nödvändiga förutsättningsskapande processer är framtagna. Stödets inverkan på andra uppgifter beror på den valda ambitionsnivån, där beredskapstid och startberedskap är faktorer som påverkar Försvarsmaktens förmåga att hantera andra uppgifter. Regeringen har inte fattat beslut om några anskaffningar till helikopterförbanden . Försvarsmakten har heller inte lagt några beställningar av större betydelse. har bl.a. fyra levererats till Försvarsmakten i en interimistisk (ej kontrakterad) konfiguration. Sammantaget förfogade Försvarsmakten därmed över nio i olika konfigurationer Grunderna för Försvarsmaktens personalförsörjning i perioden –2015 angavs i inriktningsbeslut och beslut (prop. 2009/10:160, bet. 2009/10:FöU8, rskr. 2009/10:269) om utformningen av den reformerade totalförsvarsplikten, frivillig rekrytering och frågor kopplade till grundläggande militär Regeringen följer kontinuerligt upp reformen av personalförsörjningen. Utöver resultatindikatorn rörande antalet rekryterade GSS i förhållande till Försvarsmaktens planering och målbild följer regeringen även förändringar i personalstrukturen, veteranpolitiken och frivilligverksamheten. I tabell 3.3 redovisas hur antalet anställda har förändrats till och med . Tabell 3.3 Personella förändringar i Försvarsmakten 7 837 (1 7 576 (2 1) Varav cirka 2 900 placerade på befattningar för specialistofficerare. 2) Varav cirka 2 800 placerade på befattningar för specialistofficerare. Genomsnittsåldern för yrkesofficerare (officerare och specialistofficerare) ligger kvar . För civilanställda ligger genomsnittsåldern kvar . Andelen yrkesofficerare som är kvinnor har endast ökat marginellt och är . I gruppen officerare är andelen kvinnor medan andelen män är . Bland specialistofficerare har andelen kvinnor minskat något från till medan andelen män är . I gruppen kontinuerligt tjänstgörande soldater har det skett en marginell ökning av andelen kvinnor, från till . Andelen män är . P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 ramen för regeringens uppdrag jämställdhetsintegrering i myndigheter (JiM) myndigheter, har Försvarsmakten uppdragits att implementera den handlingsplan för jämställdhetsintegrering som fastställdes . har myndighetens styrning och uppföljning, utbildningar samt materielförsörjning granskats och reviderats ur ett jämställdhetsperspektiv. Myndighetens styrdokument har reviderats, kursinnehållet i officersutbildningarna i Försvarsmakten och vid har setts över. Inom materielförsörjningen har vikt lagts vid att materielleverantörer särskilt ska beakta Försvarsmaktens krav på att materielen ska passa all personal oavsett kön och storlek. I tabell 1.5 redovisas hur Försvarsmaktens personalkostnader har utvecklats . Personalkostnaderna anges i löpande priser. Tabell 3.4 Personalkostnader i Försvarsmakten Miljoner kronor (löpande priser) 1)Lönekostnader exklusive arbetsgivaravgifter, pensionspremier och andra avgifter enligt lag och avtal. 2)Sociala avgifter enligt lag och avtal samt pensionskostnader 3)Övriga personalkostnader Lönekostnaderna relativt 2013 har minskat något på grund av att färre personer har deltagit i internationella insatser, detta har dock i huvudsak balanserats av en tillväxt av gruppbefäl, soldater och sjömän samt av kostnader för löneökningar. Övriga personalkostnader har minskat något på grund av lägre kostnader för kompetenshöjande utbildning. Antalet rekryterade gruppbefäl, soldater och sjömän i förhållande till Försvarsmaktens målbild och planering Den frivilliga personalförsörjningen har i olika grad utvecklats i enlighet med Försvarsmaktens planering. Försvarsmaktens planering har också förändrats liksom målbilden för antalet GSS/K respektive GSS/T i krigsförbanden. Rekryteringen av GSS/K har utvecklats i stort enligt Försvarsmaktens planering och i vissa fall överstigit planeringsmålen. P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 Försvarsmakten rekryterat 5 570 GSS/K i förhållande till 5 400 som var målet och målbilden på totalt 6 500. Vid halvårskiftet 2015 var antalet 5 730. Diagram 3.3 Tillväxten av GSS/K relativt Försvarsmaktens målbild och planering Antal rekryterade GSS/K Källa: Försvarsmakten. redovisar Försvarsmakten en högre personalomsättning av GSS/K, definierad som avbruten anställning på egen begäran med mera, än vad myndigheten utgått från i sina planeringsantaganden. avbröt av GSS/K anställningen tidigare än planerat. –2014 har avgångarna fluktuerat mellan . Den prognosticerade medelanställningstiden var 2014 i stället för de som myndigheten planerat för. Försvarsmakten redovisar ett ökande men inte tillräckligt återflöde till andra personalkategorier från de som avbryter sin anställning som GSS/K. väljer av dem att fortsätta sitt engagemang inom Försvarsmakten i en annan personalkategori, främst som GSS/T eller officersaspiranter. Försvarsmakten har redovisat som sin bedömning att personalomsättningen är en naturlig del, givet åldersstrukturen för GSS/K och att försök med att reducera avgångarna ytterligare torde rendera i orimligt stora resurs- och kraftansträngningar. Myndigheten redovisar vidare att det är positivt att den genomsnittliga anställningstiden för de GSS/K som avslutar sin anställning har ökat från till . Rekryteringen av GSS/T har varit mindre framgångsrik än för GSS/K vilket påverkar förutsättningarna för att säkerställa uppfyllnad i krigsförbanden. successivt justerat ned rekryteringsmålen. Försvarsmakten hade 2014 rekryterat 3 462 GSS/T i förhållande till 3 800 som var målet 2014 och målbilden på totalt 10 000. var antalet cirka 3 530. För GSS/T var avgångarna . Diagram 3.4 Tillväxten av GSS/T relativt Försvarsmaktens målbild och planering Antal rekryterade GSS/T Källa: Försvarsmakten. Antalet ansökningar till den grundläggande militära utbildningen har varit fortsatt stort. Det totala antalet ansökningar har dock minskat något till cirka 29 800 från att ha uppgått till cirka 33 2013. Diagram 3.5 Antal sökande till grundläggande militär utbildning Källa: Försvarsmakten och Totalförsvarets rekryteringsmyndighet. Försvarsmakten har reducerat antalet platser till GMU genom beslut grundade på produktionsförutsättningar. Det har resulterat i att planering (BU) om 4 500 individer inte har uppnåtts. Totalt har cirka 2 300 rekryter påbörjat GMU 2014, jämfört med cirka 3 800 . Av dessa har cirka 1 500 fullföljt utbildningen och ingått anställning som GSS/T eller K, påbörjat utbildning mot officer eller specialistofficer eller tecknat avtal med hemvärnet, jämfört med cirka 2 300 . Andelen kvinnor som valt att ta anställning eller att teckna avtal efter genomförd grundutbildning var jämfört . Krigsförbanden är fortfarande till stor del uppfyllda av tidigare utbildade värnpliktiga. Då de värnpliktiga inte har repetitionsutbildats sedan grundutbildningen sjunker deras användbarhet successivt som de inte kan användas till insatser i fredstid. Användbarhet och förmåga höjs i takt med att värnpliktiga byts ut mot frivillig personal. Även de som utbildas men som inte fullföljer sin anställning bidrar vid sin krigsplacering till att höja förmågan. Försvarsmakten är därmed fortfarande till stor del beroende av krigsplacerad men ej anställd totalförsvarspliktig personal för att fullt ut bemanna alla krigsförband. Med anledning av detta samt mot bakgrund av det försämrade omvärldsläget beslutade regeringen om att åter aktivera den del av pliktlagstiftningen som ger Försvarsmakten möjlighet att med stöd av lagen om totalförsvarsplikt kalla in även den krigsplacerade personal som inte är anställd i Försvarsmakten till repetitionsutbildning. Därigenom förbättras Försvarsmaktens möjligheter att öva hela krigsförband vilket i sin tur verkar positivt för krigsdugligheten hos dessa förband. Det införda flerbefälssystemet medför ett pågående förändringsarbete inom Försvarsmakten. har 335 yrkesofficerare anställts, varav kvinnor. Av de nyanställda yrkesofficerarna var cirka 200 specialistofficerare och cirka 130 officerare. Andelen kvinnor bland officerarna uppgick till , bland specialistofficerarna var andelen kvinnor . Den antalsmässiga obalansen mellan officersbefattningar och officerare samt mellan officerare och specialistofficerare kvarstår. Antalet officerare har dock fortsatt minskat medan specialistofficerarna har ökat, vilket följer myndighetens personalförsörjningsplan. Till dess att antalet grundutbildade specialistofficerare svarar mot P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 myndighetens behov fortsätter Försvarsmakten att placera officerare på de vakanta specialistofficersbefattningarna. är cirka 2 800 officerare och cirka 1 450 grundutbildade specialistofficerare placerade på specialistofficersbefattningar. har 24 yrkesofficerare lämnat Försvarsmakten med hjälp av myndighetens karriärväxlingsverktyg. har reservofficerssystemet haft ett begränsat inflöde, resultatet av detta är en ogynnsam ålders- och kompetensstruktur. Medelåldern är och andelen kvinnor är . har myndigheten anställt cirka 150 reservofficerare, varav andelen kvinnor uppgick till . Cirka 140 reservofficerare har avslutat sin anställning . Försvarsmakten har påbörjat ett arbete för att komma i balans mellan tillgång och behov av reservofficerare. Försvarsmakten erbjuder regelmässigt en avgången yrkesofficer en ny anställning som reservofficer, för att skapa bättre förutsättningar att tillföra kompetenser och erfarenheter till den samlade volymen av reservofficerare. Utveckling och genomförande av grundläggande reservofficersutbildning av blivande reservofficerare har även fortsatt . Försvarsmakten har planerat för att påbörja en kortare inomverksutbildning av såväl specialist- som taktiska reservofficerare. De elever som har eller kommer att ha en civil högskoleexamen om 180 högskolepoäng kommer genom utbildningen att examineras som taktiska reservofficerare. Utbildningen kommer att fortsatt utvecklas . har Försvarsmakten etablerat Försvarsmaktens veteranenhet (FM VeteranE) genom en sammanslagning av de resurser som tidigare fanns i Högkvarteret och i Försvarsmaktens HR-centrum. Enhetens huvuduppdrag är bl.a. att utgöra myndighetens för veteran- och anhörigverksamheten. Frivillig försvarsverksamhet är en viktig del av Försvarsmaktens förmåga. De frivilliga försvarsorganisationerna arbetar fortsatt för att enlighet med vad som P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 försvarsorganisationerna påvisar bättre resultat avseende uppfyllnad än vad som rapporterades föregående år. De som Försvarsmakten disponerade för uppdragsersättning till de frivilliga försvarsorganisationerna för deras utbildningsverksamhet m.m. har förbrukats. har 24 stycken grundläggande soldatutbildning för frivilliga (GU-F) och 22 stycken rekryteringshelger genomförts. Elevvolymen på GU-F har ökat och antalet godkända elever uppgick till cirka 430 vilket är en ökning då motsvarande siffra var cirka 380. Antalet kvinnor uppgick till och en tydlig majoritet av eleverna är . De frivilliga försvarsorganisationerna har fått organisationsstöd (organisations- och verksamhetsbidrag) inom ramen för anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap. Organisationsstödet uppgick till och gick bl.a. till administrativ basverksamhet, rekrytering syftande till nuvarande och kommande uppdrag samt till verksamhetsutveckling. , miljö och fysisk planering Försvarsmaktens totala hyreskostnader uppgick till . var den totala hyreskostnaden . Anledningen till att kostnaderna har reducerats var varmt väder, förändrat ränteläge samt att Försvarsmakten har haft ett minskat behov av extern förhyrning av lokaler. Försvarsmakten har samlat myndighetens interna miljöbestämmelser i ett dokument, . Den nya handboken är en viktig del av Försvarsmaktens miljöledningssystem och innehåller bestämmelser för Försvarsmaktens interna miljöarbete. Av den framgår det att miljöhänsyn ska vara en naturlig del i myndighetens strategiska processer. Det har bl.a. lett till att miljökrav, exempelvis krav på strategisk miljöbedömning vid upphandlingar, har införts i den nya Försvarslogistikplanen . Försvarsmaktens miljöpolicy, som tar sin utgångspunkt i de av beslutade miljökvalitetsmålen och generationsmålet (prop. 2009/10:55, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377), har integrerats i myndighetens styrdokument, bl.a. i Försvarsmaktens strategiska inriktning. har Försvarsmakten fortsatt att göra framsteg när det kommer till myndighetens arbete med att nå miljökvalitetsmålen. Myndigheten har fortsatt att vidareutveckla sitt miljöledningssystem och sin miljöledningsinstruktion. Det har även bildats en samarbetsgrupp inom Försvarssektorn som utvecklar fokusområden, projekt och insatser för att hantera miljöaspekter inom försvarssektorn. Med utgångspunkt i luftfartsförordningens bestämmelser om höga objekt och flyghinder gör Försvarsmakten en så kallad hinderprövning. Prövningen görs med utgångspunkt i övnings- och skjutverksamhet, militär luftfart och kommunikations- och sensorsystem som Försvarsmakten och andra myndigheter i försvarssektorn har. I vindkrafthanteringen gäller att Försvarsmakten i av ärendena inte har något att erinra. fick Försvarsmakten cirka 300 vindkraftremisser, vilket är cirka 350 färre än 2013. fick Försvarsmaken inga remisser om vågkraft, 2013 inkom endast en remiss. Resultatindikatorernas och bedömningsgrundens utveckling Materiel- och logistikförsörjning är medel för att stödja krigsförbanden i uppbyggnaden av deras operativa förmåga och möjliggöra för krigsförbanden att utföra sina uppgifter i fred och vid höjd beredskap. Målet för materiel- och logistikförsörjningen är följaktligen att krigsorganisationen ska ha en tillräcklig god försörjning för att kunna lösa ålagda uppgifter. För att följa upp resultatet inom materiel- och logistikförsörjningen bedömer regeringen materieluppfyllnadsgraden i krigsorganisationen. Därutöver redovisar regeringen två resultatindikatorer för att belysa dels i vilken utsträckning materielen förnyas i tillräcklig utsträckning (återinvesteringskvot), dels statens effektivitet i materielförsörjningen (materielförsörjningskostnader). fortsatte återinvesteringskvoten att utvecklas positivt. översteg värdet 1, vilket innebär att värdet av leveranserna av beredskapsinventarier till Försvarsmakten översteg storleken på avskrivningarna. ökade materielförsörjningskostnaderna något jämfört med föregående år. Detta, i kombination med att redovisat att leveransförmågan undersked verkets interna målsättning, indikerar att såväl effektiviteten som produktiviteten inom materielförsörjningen kan utvecklas. Regeringen kan vidare konstatera att flera beslutade materielinvesteringar inte genererat något ekonomiskt utfall (se stycket Redovisning av pågående materielprojekt nedan). Mot denna bakgrund har regeringen påbörjat ett arbete för att analysera avvikelserna i investeringsplaneringen, syftande till att säkerställa att krigsförbanden tillförs nödvändig materiel. I det följande redovisas resultatet vad gäller materiel- och logistikförsörjning utifrån de resultatindikatorer och den bedömningsgrund som presenterades i avsnitt 3.3.2 Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder. Regeringen följer upp utvecklingen av krigsorganisationen, bl.a. vad avser krigsförbandens tillgång till materiel. Materieluppfyllnadsgraden utgör en samlad bedömning av i vilken utsträckning krigsorganisationen över lag förfogar över den materiel som krävs för att lösa ålagda uppgifter. Bedömningen av materieluppfyllnadsgraden baseras på Försvarsmaktens värdering av krigsorganisationen. Materieluppfyllnadsgraden varierar mellan krigsförbanden. medförde brister i tillgången till materiel att det, i likhet med föregående år, fanns begränsningar i flera krigsförbands förmåga att lösa sina uppgifter. En marginell förbättring kunde emellertid skönjas. Brister fanns inom såväl dimensionerande materiel som inom förnödenhetsförsörjningen. Återinvesteringskvoten beskriver i vilken utsträckning den förslitning av beredskapsinventarierna som representeras av P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 avskrivningarna i Försvarsmakten som ersätts av åter- eller nyanskaffade beredskapsinventarier. Kvoten bör vara större än 1 men kan under något eller sjunka under 1 givet att materiel med lång avskrivningstid anskaffats. Utvecklingen är positiv och kvottalet har ökat från 0,82 till 1,11. översteg därtill värdet av leveranserna av beredskapsinventarier till Försvarsmakten storleken på avskrivningarna. kostnader för anskaffning av varor/materiel och materielförsörjningstjänster i förhållande till fakturerade intäkter från kunder är ett mått på effektiviteten i materielanskaffningen. Slutsatser kring indikatorn behöver dras för en period då det som faktureras mot kund kan ha upparbetats . Över perioden – 2014 är kvoten cirka 0,88. Det är en liten minskning jämfört med perioden –2013, då kvoten var cirka 0,91. omkostnader uppgår således till och har ökat något. Underlaget är dock för litet för att det ska vara möjligt att bedöma en mer långsiktig trend. Strategisk styrning av materielförsörjningen Regeringen har i ett flertal budgetpropositioner utvecklat resultatredovisningen i materielförsörjningen genom en gradvis utvecklad materielredovisning. I betänkandet Investeringsplanering för försvarsmateriel (SOU 2014:15) föreslog utredaren hur regeringen i budgetpropositionen ytterligare kan förbättra redovisningen till . Även Försvarsberedningen framhöll betydelsen av att utredningens förslag omhändertas. Syftet är att skapa goda förutsättningar för att utöva sin finansmakt. Dessa förslag genomförs nu bl.a. genom att Försvarsmakten har fått i uppdrag att inkomma med ett förslag till en 12- årig investeringsplan inom materielområdet. gav regeringen i uppdrag att föreslå hur en renodling av Försvarsmaktens anslag kan åstadkommas. Detta i syfte att tydliggöra och effektivisera dess användning enligt den inriktning som anges i (SOU P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 skulle även utreda konsekvenserna av en eventuell höjning av anslagskrediten till på anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar, efter den föreslagna renodlingen av anslaget. Analysen skulle även omfatta en bedömning om varför renodlingen av anslagen skulle motivera en höjning av anslagskrediten. Uppdraget har remissbehandlats och bereds i . Redovisning av pågående materielprojekt Anskaffningen av korvett typ omfattar fem multifunktionella fartyg som kan verka mot hot i luften samt på och under ytan. Syftet med anskaffningen är att vidmakthålla en kvalificerad förmåga till sjöstrid. Korvetterna tillförs korvettdivisionerna. Utvecklingen av systemet påbörjades och har vid ett flertal tillfällen försenats och fördyrats. Nuvarande projektplan togs fram 2009. Fyra fartyg har levererats i version 5, vilket inkluderar sjömålsrobot. Det sista fartyget levererades till Försvarsmakten . har Försvarsmakten upparbetat i anslagsmedel inom projektet. Inga ekonomiska avvikelser jämfört med gällande plan har redovisats. Efter godkännande (prop. 2009/10:99, bet. 2009/1:FiU21, rskr. 2009/10:348) beslutade regeringen om modifiering och livstidsförlängning av två befintliga ubåtar av Gotlandsklass. Regeringen redovisade i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2013/14:99) att det inte var möjligt att nå avtal om halvtidsmodifiering av ubåt typ inom ramen för de pågående kontraktsförhandlingarna. Regeringen upphävde i samband med det anskaffningsbeslutet . Halvtidsmodifieringen bedömdes dock alltjämt vara nödvändig för att vidmakthålla Försvarsmaktens förmåga till undervattensstrid och underrättelseinhämtning. Modifieringen fullföljs därför i enlighet med beslut, men genom en annan industriell lösning. Mot denna bakgrund slutredovisades projekt typ i samband med budgetpropositionen (prop. 2014/15:1). fattade regeringen ett nytt beslut om att bemyndiga Försvarsmakten att beställa halvtidsmodifiering av två ubåtar typ . har Försvarsmakten upparbetat i anslagsmedel inom projektet. Inga ekonomiska avvikelser har redovisats. Efter godkännande (prop. 2010/11:1, bet. 2010/11:FöU1, rskr. 2010/11:103) har regeringen beslutat om att ersätta det nuvarande lätta torpedsystemet. Vapensystemet planeras att införas i korvettdivisionerna, i helikopterflottiljen samt i ubåtflottiljen. Vapensystemet syftar till att vidmakthålla en kvalificerad väpnad förmåga. Avsikten var att projektet skulle beställas av Försvarsmakten . Projektet är dock försenat och beställning avses göras . Anskaffning och införande av torpedsystemet på ytstridsfartyg och ubåtar planeras vara genomförd . har Försvarsmakten inte upparbetat några anslagsmedel inom projektet. Halvtidsmodifiering av dykfartyg typ Spårö Regeringen har beslutat att anskaffa halvtidsmodifiering av två röjdykfartyg typ Spårö som ingår i minröjningsdivisionerna. Modifieringen syftar till att förlänga fartygens tekniska och operativa livslängd. Anskaffningen var planerad att beställas men är försenad. Avsikten är nu att beställa halvtidsmodifieringen . har Försvarsmakten inte upparbetat några anslagsmedel inom projektet. Regeringen har beslutat om en uppgradering av stridsbåt 90. Uppgraderingen omfattar bl.a. motorer och framdrivningssystem samt lednings-, sambands- och navigationssystem i syfte att förlänga båtarnas tekniska och operativa livslängd. Båtarna ingår i amfibiebataljonen. Uppgraderingen var planerad att beställas och slutföras . har dock bara förberedelser inför kommande beställning skett varför beställningen nu är planerad att ske . förseningar av slutleverans har dock rapporterats av Försvarsmakten. har Försvarsmakten inte upparbetat några anslagsmedel inom projektet. Regeringen beslutade om anskaffning av ett nytt signalspaningsfartyg.