prop · H3031d25 · 2015-09-21 00:00:00 — Av måltidscheferna ansåg 76 pro- cent att i hög grad ger stöd då det gäller utveckling av de offentliga måltiderna. Däremot har verket inte nått ut lika bra till grupper som lärare och vård- och omsorgs- personal. har på rege- ringens uppdrag inventerat studier och projekt om måltidskvalitet för äldre, och lämnat förslag på hur måltidskvaliteten för äldre personer och personer med funktionsnedsättning kan utveck- las och höjas. har inom ramen för ett annat uppdrag tagit fram ett kostnadsfritt 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 arbetsmaterial med övningar där skolmaten kan användas som ett pedagogiskt verktyg. Det ska underlätta för skolan att ta tillvara skolmåltiden i undervisningen. Materialet har tre teman: Maten i våra liv, Hälsa och Miljö. fick ansvar för stödet till offentlig upphandling. Verket har haft ett uppdrag att genomföra kompetenshöjande insatser inom området offentlig upphandling av livsmedel, med särskilt beaktande av miljö- och djurskyddsaspekter. Insatserna fokuserade på att förbättra uppföljning av upphandling på livs- medelsområdet. Vidare har myndigheten i en rapport kartlagt marknaden för offentligt upp- handlade livsmedel och måltidstjänster, samt identifierat konkurrensrelaterade problem vid offentlig upphandling av livsmedel. Den 1 sep- tember inrättas dit upphandlingsstödet flyttas. Analys och slutsatser livsmedel Det finns stora variationer i hur väl den svenska livsmedelskontrollen fungerar. Positivt är att antalet kontroller på regional och lokal nivå har ökat . Även om förbättringar kan ses så visar resultaten års revisioner att det krävs fortsatta insatser för att nå de nationella målen för livs- medelskontrollen. Viktigt i sammanhanget är att det finns kommuner som i allt väsentligt upp- fyller kraven, som det finns kommuner som uppvisar allvarliga brister i sin kontroll. Fortsatta ansträngningar för att skapa en effektiv och likvärdig kontroll i hela landet är därför nödvändiga. Likaså är det fortsatt angeläget med ett aktivt arbete för att öka konsumenternas förtroende för redligheten i livsmedelsproduk- tionen och stärka samordningen mellan kon- trollmyndigheterna för att likrikta och ytter- ligare riskbasera kontrollen. Det finns skäl att förvänta sig fortsatta förbättringar på området. Ett gemensamt strategiskt arbete pågår vid berörda myndigheter för att utveckla kontrollen i livsmedelskedjan. har genom särskilda satsningar under ett flertal år utvecklat ledningen och samordningen av livsmedels- kontrollen. Regeringen har vidtagit ett antal åtgärder och följer utvecklingen. Sammantaget finns förutsättningar för att kontrollen i högre grad ska motsvara de krav som ställs. Framtagna vägledningar och kontroll- handböcker, de exportfrämjande insatserna, de bedömda branschriktlinjerna och annan råd- givning torde förenkla för företagen. Livsmedel på den svenska marknaden är med dagens kunskap generellt sett säkra, men det är fortsatt angeläget att vara uppmärksam på före- komst av eventuella farliga ämnen i livsmedel. Det gäller särskilt inom de tre områden som avser att prioritera inom ramen för handlingsplanen för en giftfri vardag: expo- neringsuppskattningar, hormonstörande ämnen och kombinationseffekter. Situationen avseende antibiotikaresistens hos bakterier från såväl människor som djur är gynnsam i ett interna- tionellt perspektiv vilket bekräftar att den svenska strategin att verka för ansvarsfull användning av antibiotika och att förebygga sjukdomar är effektiv. Trots det fördelaktiga läget ses resistensökningar i . har fynd av två typer av resistenta stafylokocker, MRSA och MRSP, samt av ESBL-bakterier hos flera djurslag gjorts. har EUs lägsta antibiotikaanvändning till djur och resistensläget är gynnsamt. Risken att smit- tas av antibiotikaresistenta ESBL-bakterier från livsmedel i är låg. Den myndighets- gemensamma handlingsplanen blir en viktig pusselbit i det pågående arbetet med att ta fram en strategi för regeringens arbete mot antibioti- karesistens. matvaneundersökningar visar att det fortfarande finns ett stort behov av att förbättra matvanorna, särskilt i vissa grupper. Nyckelhålet förenklar för konsumenten att göra medvetna hälsosamma matval och satsningen på en ökad information om Nyckelhålsmärkningen är där- för fortsatt angelägen. Informationsinsatser kring bra matvanor riktade mot specifika yrkes- kategorier, främst inom vården, är fortsatt ange- lägna. Arbetet med att utveckla måltiderna inom offentlig sektor är också en mycket betydelsefull del i arbetet för bättre matvanor och matglädje. Den offentliga upphandlingen av livsmedel är av stor vikt för kvaliteten på måltiderna inom offentlig sektor. De upphandlande myndig- heterna har ett fortsatt behov av stöd, informa- tion och vägledning för att kunna genomföra upphandlingar av livsmedel av önskvärd kvalitet. 2.5.9Resultat friska djur och sunda växter –Antalet djurskyddskontroller som läns- styrelserna har genomfört och hur stor an- del av dessa som var genomförda utifrån riskvärdering. är den myndighet som har det centrala ansvaret för djurskyddsfrågor. Läns- styrelserna ansvarar för den operativa kontrollen av att djurskyddsbestämmelserna efterlevs. En viss del av djurskyddskontrollen utförs även av de officiella veterinärerna på slakterierna. har uppdaterat, förenklat och förbättrat flera av sina djurskydds- bestämmelser för att göra det enklare för djur- hållarna att veta hur reglerna ska tolkas och för att underlätta för kontrollmyndigheterna att göra sinsemellan likartade bedömningar. Vissa av ändringarna förbättrar även företagarnas kon- kurrenskraft som de tar hänsyn till djurens välfärd. Ändringarna har t.ex. gällt social kontakt för nötkreatur, belysning och dagsljus- insläpp för fjäderfä och grisar, slopat krav på mekanisk utgödsling i stallar för avelsdjur inom kycklingproduktionen, nya boxmått för suggor, bestämmelser kring avel och semin för hästar och nya bestämmelser om hållande av kanin för kött-, päls- eller ullproduktion. För att ytterligare stärka kompetensen och öka samsynen i frågor om djurskydd för fjäderfä har ordnat en kalibrerings- utbildning för fjäderfä. I enlighet med bedömning vid behandlingen av proposition 2013/14:41 Änd- ringar i djurskyddslagen gav regeringen i uppdrag att inleda inrättandet av ett för 3R-frågor. I uppdraget ingår bl.a. att beskriva hur 3R-centret kommer att organiseras i fråga om t.ex. bemanning och arbetsuppgifter liksom hur samarbetet med relevanta parter vid univer- sitet och högskolor, forskningsbeviljande myn- digheter och organ, övriga myndigheter, näringslivet och berörda organisationer kommer att bedrivas. Uppdraget ska redovisas . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Nationellt centrum för djurvälfärd (SCAW) samordnar och utvecklar verksamhet inom djurskyddsområdet, särskilt avseende lant- brukets djur och försöksdjur. SCAW har lett en pilotstudie om ett koordinerat Europeiskt djurskyddsnätverk (EUWelNet). Förslaget till ny förordning om offentlig kon- troll som har förhandlats inne- håller ett förslag om inrättande av referenscent- rum för djurskydd. SCAW fullgör sina uppdrag på EU-nivå som nationell kontaktpunkt i enlig- het med förordningen om skydd av djur vid avlivning och direktivet om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål i fråga om validering av alternativa metoder till djurförsök. SCAW har tagit initiativ till ett utökat samarbete med djurvälfärdscentra i de nordiska länderna. Såväl regeringen som myndigheterna har, sedan ansvaret för djurskyddskontrollen förstat- ligades 2009, arbetat kontinuerligt och på olika sätt för att stärka och förbättra djurskydds- kontrollen. Bland annat har myndigheterna fort- satt det pågående arbetet med att skapa en gemensam målbild, med underliggande delmål, för djurskyddskontrollen. I Rådet för djurskyddskontroll, som är ett av regeringen inrättat samverkansråd mellan och länsstyrelserna, följs de olika delmålen upp och revideras för att ytterligare föra utvecklingen av kontrollen framåt. Den risklassificerings- modell för djurskyddsobjekt som Jordbruks- verket i samarbete med länsstyrelserna har tagit fram, och som syftar till att göra det möjligt att rikta kontroller dit de behövs som bäst, togs i drift . En ny vägledning för hur de officiella veterinärerna på slakterierna ska bedöma djurskyddet är under framtagande. Vägledningen förtydligar hur veterinärerna ska hantera brister och handlägga avvikelser i djur- skyddet och hur informationsutbytet mellan veterinärerna och djurskyddshandläggarna på länsstyrelserna bör gå till. Tillsammans med och Lantbruksuniver- sitet har även genomfört utbildningar för veterinärerna på slakterierna. Åtgärderna bedöms innebära en ökad likriktning och effektivisering av djurskyddskontrollen samt bidra till att förbättra djurskyddet på lång sikt. har ett tvåårigt forskningsprojekt om bemötande och kommunikation vid djurskydds- kontroller initierats av . Kom- munikation och bemötande har en stor betydelse för genomförandet av själva kontrollen men 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 också för efterlevanden av regelverket. Läns- styrelserna har även tagit fram nya och mer avancerade kompetensutvecklingsplaner för respektive myndighet. På uppdrag av regeringen har myndigheterna analyserat resursanvändningen för djurskydds- kontrollen och om det finns möjligheter till effektiviseringar. Av analysen framgår att myn- digheterna prioriterar djurskyddsarbetet högt och att mer resurser används för djurskydds- arbetet än de som tillförts länsstyrelserna med anledning av förstatligandet av djurskydds- kontrollen 2009. Som en del i analysen utarbe- tades ett nytt indexsystem för att bättre kunna bedöma effektiviteten i kontrollarbetet. Syste- met visar att effektiviteten i kontrollarbetet har ökat något 2014 jämfört med föregående år. Länsstyrelserna har utfört fler djurskyddsåtgär- der, t.ex. fysiska kontroller och beslut, per års- arbetskraft jämfört med . Resultatet visar dock också att det finns stora skillnader mellan länsstyrelserna i såväl förutsättningarna att bedriva kontrollarbetet som i effektiviteten i arbetet. Det saknas entydiga kopplingar mellan utfallet och djurtätheten i länet, storleken på länet och andra geografiska förutsättningar. Antalet genomförda kontroller har ökat något 2014 jämfört med föregående år. Myndigheter- nas mål om att av kontrollerna ska vara riskbaserade uppfylldes i några län men inte för landet som helhet. För landet som helhet sjönk den genomsnittliga andelen riskbaserade kontroller något jämfört med , vilket fram- för allt bedöms bero på den stora mängden anmälningsärenden, vilka tar stora resurser i anspråk. Även om antalet genomförda kontroller har ökat något samt kvaliteten, effektiviteten och rättssäkerheten i kontrollen bedöms ha förbättrats kontinuerligt, utförs det fort- farande alltför få kontroller. Vid ett stort antal av de kontroller som utförs till följd av anmälningar finner kontrollmyndigheterna inte några djur- skyddsbrister. Tabell 2.32 Djurskyddskontrollen 2011–2014 baserade (%) 1 Sättet att beräkna antalet kontroller har justerats år2014 i jämförelse . För att kunna göra en jämförelse mellan åren har samma beräknings- sätt tillämpats även för åren 2011–2013. inkluderade uppgifterna om genomförda kontroller även sådana kontroller som skett i samband med ansök- ningar om tillstånd enligt 16§ djurskyddslagen och vid ansökningar om tillstånd för offentlig förevisning. Dessa kontroller är inte inkluderade i årets redovisning. samverkade branschorgani- sationer, företag, myndigheter och Landsbygds- departementet för att ta fram en handlingsplan i syfte att långsiktigt stärka den svenska gris- produktionen. Handlingsplanen presenterades och innehåller en rad åtgärdsförslag inom områdena marknad, export och produk- tion. Det slås fast att hög produktivitet måste gå hand i hand med god djurvälfärd och produk- tionsformer som tilltalar konsumenten. ligger på en relativt hög nivå vad gäller smågris- dödlighet. Att reducera smågrisdödligheten är viktigt av såväl djurskyddsskäl som av produk- tivitetsmässiga skäl. Detta ställer högra krav på kunskapsförsörjning och rådgivning. I hand- lingsplanen ingår därför åtgärdsförslag för att öka rådgivningsinsatser till grisproducenter. Ökade aktiviteter för att nuvarande regelverk för uppfödning av gris inom EU ska tolkas och till- lämpas på samma sätt i alla medlemsstater och proaktivt arbete för att höja nivån på EU:s regel- verk är också åtgärdsförslag för att öka djur- välfärden som ingår i planen. Inom EU är målsättningen att kirurgisk kastrering av grisar ska upphöra helt och i kommer endast bedövade grisar att få kastreras från . finns det, för att underlätta omställningen, möj- lighet för grisproducenter att få ersättning för kostnader i samband med bedövning och smärt- lindring vid kastrering av grisar eller för vaccine- ring mot galtlukt. utbetalades ersättning till av alla besätt- ningar (knappt 70 besättningar, varav bedövning och smärtlindring till drygt 104 000 grisar och vaccination mot galtlukt till drygt 8 000 grisar). Inom ramen för Landsbygdsprogrammet har avsatt medel för utbild- ningar i bedövningsteknik, så att djurhållare har kunnat gå den obligatoriska utbildningen utan kostnad. Totalt har ca 1 000 personer genomgått utbildningen, vilket innebär att ungefär två tredjedelar av aktuella besättningar har möjlighet att bedöva grisarna före kastrering. –Andelen slaktkycklingar med campylo- bakter. –Antalet utbrott av smittsamma djursjuk- domar. –Antal utbrott av salmonella. har ett fortsatt gott djurhälsoläge. Såväl epizootiska sjukdomar som zoonoser visar på en nedåtgående trend. drabbades tre värp- hönsgårdar i av fjäderfäsjukdomen Newcastlesjuka. Utbrottet kunde snabbt bekämpas genom avlivning av fåglar, sanering, smittspårning m.m. Det ledde dock till att flera länder stoppade all import av fåglar och en rad fjäderfäprodukter från . Import- restriktionerna hävdes först efter förhandlingar mellan respektive lands myndigheter och Jord- bruksverket. Utbrottet ledde av detta skäl till ett stort merarbete och höga kostnader för Jord- bruksverket. blev fritt från nötkrea- turssjukdomen bovin virusdiarré (BVD). Detta var ett resultat av ett arbete som pågått först i form av ett frivilligt bekämpnings- program och genom föreskrifter om obligatorisk bekämpning. Tabell 2.33 Slaktkycklingsflockar med campylobakter 2012–2014 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 2.34 Antalet fall/besättningar med epizootisk sjukdom 2010–2014 Antalet nyinfektioner av salmonella hos livs- medelsproducerande djur har minskat, dock har 9 salmonellasmittade nötkreatursbesättningar påträffats och spärrats . Tabell 2.35 Nyinfektion av salmonella i djurbesättningar och anläggningar 2010–2014 Gäss, ankor, –Antalet påträffade fall av allvarliga växt- skadegörare. Vissa allvarliga växtskadegörare omfattas enligt växtskyddslagen av krav på kontroller och bekämpning med målsättning utrotning. I svensk produktion låg antalet fall med sådana växtskadegörare på samma nivå . Antalet påvisade fall i samband med importkontroller var fler . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 2.36 Antalet påträffade fall av allvarliga växtskadegörare 2012–2014 Antalet påträffade fall av allvarliga I sändningar av växter och växtprodukter från andra länder Källa: Statens jordbruksverks årsredovisning 2014. Bemisia tabaci är en art av bomullsmjöllus som är vektor för ett stort antal virussjukdomar på tomater och det är därför angeläget att hindra dess etablering i landet. Trots att är en skyddad zon för denna skadegörare påträffade denna skadegörare vid kontroll i företag vid sju tillfällen , vilket ligger på ungefär samma nivå som 2013. Ett fall av sjukdomen gulbakterios och två fall av Impatiens Necrotic Sport Virus har hittats i växthus- odlingar. Päronpest, Ervinia amylovora, hittades i en plantskola och i fem företag konstaterades svampsjukdomen Phytophtora ramorum. Potatiscystnematod har konstaterats vid fem tillfällen. Några andra fall av växtskadegörare har inte hittats i . har även hittat skadegörare som inte får före- komma vid importkontroll av växter och växt- produkter från länder utanför EU. Bland annat hittades levande insekter i träemballage . och har redovisat ett regeringsuppdrag om riskvärdering avseende allvarliga växtskadegörare. Regeringen har lämnat ett uppdrag till att ta fram en strategi avseende undersökning och övervakning av förekomst av växtskadegörare. har deltagit aktivt i EU-samarbetet inom området. Beslut har fattats om tillfälliga importförbud avseende vissa varor från och citrusfrukt från . Ett omfattande arbete har genomförts avseende vilka skade- görare som ska omfattas av växtskyddslagstift- ningen och vilka villkor som ska gälla vid exem- pelvis förflyttning av växter och växtprodukter för att hindra att skadegörarna sprids. EU:s särskilda kontrollsatsning avseende träemballage från har fortsatt. I har förhandlingarna fortsatt om kommissionens förslag till ny förordning om skyddsåtgärder mot växtskadegörare. Analys och slutsatser friska djur och sunda växter Hälsoläget i svenska djurbesättningar är generellt gott men kan snabbt förändras av omvärlds- faktorer. Såväl epizootiska sjukdomar som zoo- noser visar på en nedåtgående trend. Provtagningen för salmonella på slakterier och styckningsanläggningar bekräftar att de insatser som görs i tidigare led resulterar i att det är mycket ovanligt med salmonella hos levande djur och i svenskt nöt-, gris- och fjäderfäkött. Djurskyddsläget i är i huvudsak gott. I förslag – Ny djur- skyddslag (SOU 2011:75) föreslås flera änd- ringar för att ytterligare stärka djurskyddet, bl.a. föreslås ett förtydligande av kravet på naturligt beteende. Utredningens förslag bereds för när- varande inom . Arbetet med att begränsa antalet djur som används i djursförsök har förstärkts genom att fått i uppdrag att inleda inrättandet av ett kompetens- centrum för 3R-frågor. Vidare har Nationellt centrum för djurvälfärd (SCAW) genom en pilotstudie (EUWelNet) om ett koordinerat Europeiskt djurskyddsnätverk lagt grunden för ett deltagande i ett framtida nätverk av referens- centrum för djurskydd inom EU. Djurskydds- kontrollen har kontinuerligt förbättrats men behöver fortsatt utvecklas för att den stora mängden anmälningsärenden ska kunna hanteras på ett effektivt sätt. Eftersom få reglerade växtskadegörare har påträffats vid kontroll och inventering 2014 är bedömningen att sundhetsläget för växter i huvudsak är gott. Det finns dock svårigheter i att utföra systematiska kartläggningar, vilket inne- bär att det finns en risk för att allvarliga växt- skadegörare sprids i landet utan att de upptäcks. 2.5.10 Resultat samiska näringar finns inte någon tillförlitlig statistik för att kunna mäta resultatet för målet med hjälp av indikatorer. Renskötsel tillsammans med framför allt samisk besöksnäring, samiskt mathantverk, duodji (samisk slöjd och konsthantverk) och småskalig slakteri- och förädlingsverksamhet utgör viktiga 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Rennäring, jakt, fiske och duodji utgör bärande delar av det traditionella samiska kulturarvet. beslutade om ett näringspolitiskt program med syfte att tydliggöra ansvar och ambitioner i arbetet med näringspolitisk utveckling. I pro- grammet lyfts en rad övergripande mål och insatser för att nå målen fram i syfte att stärka samiskt näringsliv. /14 var vinterrenhjordens storlek 256 000 jämfört med 248 000 renar föregående vinter. Svängningar i renhjordens storlek beror till största delen på variationer i naturbetet och förändringar i rovdjursförekomst. fanns det 4 669 renägare, varav 1 812 kvinnor och 2 857 män, och antalet renar per renägare är i medeltal 55 stycken. Tabell 2.37 Antal renar, slaktuttag och genomsnittlig i kronor per kilo Källa: årsredovisning 2014. ska medverka i samhällsplaneringen och bevaka att samiska behov beaktas. Same- tinget besvarar därför många remisser, med koppling till markexploatering som vindkrafts- utbyggnad, vägar och grus- och bergtäkter. Myndigheten producerar och uppdaterar planeringsunderlag i bl.a. databasen iRenmark, som hanterar uppgifter om renskötselns markanvändning. och same- byarna har tillsammans fortsatt arbeta med att ta fram s.k. renbruksplaner som beskriver rensköt- selns markanvändning. Renbruksplaner har bl.a. som syfte att underlätta dialogen mellan same- byar och andra markanvändare och fungera som underlag vid samrådsmöten mellan skogs- näringen, gruv- och mineralindustrin och vind- kraft. har föreslagit att ansvaret för arbetet med renbruksplanerna ska flytta till som har ett särskilt intresse i frågan. arbetar löpande med att försöka skapa förutsättningar för en märkbar positiv förändring i de samiska företagens vardag. redovisade arbetet med förenkling enligt uppdrag i regleringsbrevet. I rapporten redovisar bl.a. att de har arbetat mycket med förenkling genom utveck- ling av it-system för prisstöd, renmärkeshante- ring och rovdjursersättningar. När det gäller markanvändning och samhälls- planering framhålls arbetet med iRenmark och renbruksplaner som viktiga för att förenkla planering och samråd i renskötselområdet. Vidare bedriver ett statistikprojekt i syfte att ta fram basstatistik om de samiska näringarna. kommer fortsatt ha ett särskilt ansvar för samiska närings- och landsbygds- utvecklingsfrågor inom landsbygdsprogrammet 2014–2020. har arbetet med att för- bereda den nya programperioden intensifierats. Viktiga delar i förberedelsearbetet har varit att ta fram regionala handlingsplaner och att formera partnerskapet. fyller en viktig funktion för att uppnå målet om en levande samisk kultur, bl.a. genom att bevaka att samiska behov beaktas i samhällsplaneringen och att arbeta för förenk- ling för de samiska företagarna. Utvecklade och uppdaterade renbruksplaner ger förutsättningar att skapa förbättrade sam- rådsförfaranden och är en viktig del i den fort- satta dialogen mellan rennäringen och skogs- bruket samt med andra markanvändare. har fått allt fler uppdrag, remisser samt samrådsuppdrag kopplade till samhälls- planering. Ökningen av slaktuttaget av renar kan bl.a. förklaras av den naturliga variationen, betes- förhållanden, ändrade förutsättningar för renar till följd av ett förändrat klimat och av rovdjurs- förekomst. Fler renskötselföretag än tidigare kombinerar turism med renskötsel. Diversifiering och kom- binationsverksamhet kan bidra till stärkt lön- samhet samt att minska sårbarheten för ren- näringsföretagen, som det bidrar till glesbygdens attraktionskraft och tillväxt mer generellt. Det är betydelsefullt att samiska intressen tillvaratas inom turismområdet och i det sammanhanget har den samiska turism- organisationen en viktig funktion. Andra samiska verksamheter såsom småskalig 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 slakteri- och vidareförädling samt duodji fort- sätter att utvecklas positivt. Bland annat Lands- bygdsprogrammet har bidragit till en positiv utveckling för samiska näringar. 2.5.11Resultat utbildning, forskning och innovation För att mäta resultatet för målet används indi- katorerna: –Antal helårsstudenter. –Antal sökande och antagna. –Andel disputerade lärare. –Vetenskaplig publicering. –Externa medel. Utvärdering av vissa examina av Universitets- kanslersämbetet. () utbildar, forskar och bedriver miljöanalys om människans förvaltning och hållbara nyttjande av de biolo- giska naturresurserna. Det övergripande målet är att utbildning och forskning ska hålla en inter- nationellt sett hög kvalitet och bedrivas effektivt. Ett genomgripande förändringsarbete har implementerats efter några internt initierade utredningar för att stärka SLU:s konkurrens- kraft i Framtidens SLU. har föränd- ringar skett vad gäller en ny fakultetsstruktur, ledningsstruktur och harmonisering av administ- rativa rutiner. Med utgångspunkt i förändrings- arbetet har också en omfattande översyn av utbildningsutbudet inom den nya organisationen . Utvecklingen och förtätningen av campus fortsätter. Flera av de äldre byggnaderna, varav vissa arbetsmiljömässigt undermåliga, har kunnat lämnas.