prop · H3031d16 · 2015-09-21 00:00:00 — Politiken bygger på en ansvarsfördelning mellan staten och arbetsmarknadens parter, där statens roll är att genom ändamålsenliga regelverk och andra styrmedel säkerställa goda arbetsvillkor och underlätta tillkomsten av nya jobb, som förutsättningar skapas för arbetsmarknadens parter att i kollektivavtal ta ansvar för villkorens närmare utformning. Den svenska arbetsmarknadsmodellen ska skapa goda förutsättningar för trygghet, utveckling, tillväxt och konkurrenskraft. För en väl fungerande modell, som kan utvecklas, behövs en bra dialog och en fungerande ansvarsfördelning mellan staten och arbetsmarknadens parter. Modellen förutsätter en hög kollektivavtalstäckning och en hög organisationsgrad i både arbetstagar- och arbetsgivarorganisationer. Nya anställningsformer och nya sätt att organisera arbetet, har tillsammans med en ökad rörlighet över nationsgränserna, av både arbetskraft och tjänster, påverkat den svenska modellens förutsättningar och medför nya utmaningar. Även om det finns positiva indikationer måste de senaste årens negativa utveckling inom arbetsmiljöområdet tas på allvar. Regeringens utgångspunkt är att ingen ska riskera att dö eller skadas i sitt arbete. Fortsatta insatser för att 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 förebygga den arbetsrelaterade ohälsan, särskilt den psykosociala, är viktiga för att uppnå ett hållbart arbetsliv. arbete med att ta fram nya föreskrifter om organisatorisk och social arbetsmiljö är ett positivt exempel på arbete som pågår. De grundläggande kraven på arbetsmiljön och arbetsmiljöarbetet läggs fast i lagstiftningen. Genom denna tydliggörs vilka krav som ställs på alla företag och verksamheter som verkar inom landets gränser. Alla arbetstagare omfattas i princip av samma regelverk och arbetsmiljökraven måste upprätthållas på hela arbetsmarknaden. Tillsyn av arbetsmiljön är viktig för att upprätthålla skyddet för arbetstagarna och för att rättvisa konkurrensförhållanden ska kunna råda på arbetsmarknaden. Arbetet för att hindra företag från att på olika sätt bryta mot arbetsmiljöregelverket för att uppnå konkurrensfördelar är viktigt. En bristfällig arbetsmiljö får aldrig vara ett konkurrensmedel på marknaden, vare sig nationellt eller inom EU:s gemensamma marknad. Regeringen noterar en större rörlighet mellan olika länder liksom en ökning av utstationerad arbetskraft. I EU-samarbetet bör höga arbetsmiljökrav fortsatt värnas och de initiativ som tagits bör uppmuntras och stödjas, exempelvis ett europeiskt forum för att bekämpa odeklarerat arbete. I tillägg till lagstiftningen och tillsynen har arbetsmarknadens parter viktiga uppgifter för att främja en god arbetsmiljö. Arbetsmiljöarbetet måste ha en fast och tydlig förankring ute på arbetsplatserna. I detta arbete har skyddsombud och regionala skyddsombud en viktig funktion. Det är viktigt med en balans mellan det statliga åtagandet och det lokala arbetsmiljöarbetet. En god och väl utvecklad tillsynsverksamhet möjliggör att skyddsorganisationen på arbetsplatserna kan fungera som avsett. En viktig del i en väl fungerande arbetsmiljöpolitik är också en dialog mellan staten och arbetsmarknadens parter om hur politiken kan utvecklas och vilka insatser som bör göras. Regeringen bedömer att det hos arbetsmarknadens parter finns en vilja och ett engagemang för att ta sig an de utmaningar som finns inom arbetsmiljöområdet. Om människor ska orka jobba ett helt arbetsliv krävs bättre arbetsmiljöförhållanden i psykiskt och fysiskt slitsamma arbeten. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 moderna arbetslivet medför nya utmaningar, ofta av psykosocial art, som mer traditionella arbetsmiljöproblem, ofta av teknisk eller fysisk art, kvarstår. Den globala konkurrensen ställer ständiga krav på produktivitets- och effektivitetshöjningar. Dessa får inte ske på bekostnad av arbetstagares hälsa och välmående. Vissa grupper är mer utsatta än andra för risken att bli utslitna och arbetsmiljöpolitiken måste beakta att arbetsmiljöproblemen ser olika ut i olika sektorer och för olika människor. Arbetslivsforskningen kan bidra med ny och viktig kunskap, exempelvis vad gäller arbetsmiljön inom de kvinnodominerade sektorerna. Områden för fortsatta insatser Den vidareutveckling av arbete angående särskilda förebyggande insatser för kvinnors arbetsmiljö som initierades 2015 fortsätter även i oförändrad omfattning (utg.omr. 13 avsnitt 5). I Vårändringsbudgeten 2015 gjordes en rad satsningar som föreslås fortsätta : –anslag ökas ytterligare fr.om. –Staten ger ett bidrag till den regionala skyddsombudsverksamheten. Bidraget ökas ytterligare något fr.om. –Arbetslivsforskningen behöver stärkas. Regeringen avsätter särskilda medel under utgiftsområde 14 – 2018, till Forte och , för att finansiera forskning om bl.a. arbetsmiljön i kvinnodominerade sektorer samt kvinnors arbetsrelaterade ohälsa. –För att främja kompetensförsörjningen inom företagshälsovården avsätter regeringen särskilda medel fr.om. Regeringen återkommer angående utformningen av detta stöd. Regeringens ambition är att presentera en ny arbetsmiljöstrategi. Strategin arbetas fram i nära samråd med arbetsmarknadens parter och ska bygga på relevant forskning. Strategin ska utgå från det moderna arbetslivets utmaningar och möjligheter och bl.a. kunna omfatta en nollvision för dödsolyckor i arbetslivet. Regeringen har redan i detta skede identifierat frågor att analysera närmare, såsom fortsatt hur arbete med kunskap och utvärdering av arbetsmiljö ska samlas och spridas. Utifrån den rapportering som finns gällande brister i arbetsmiljön inom hushållsnära tjänster, avser regeringen att göra en kartläggning av branschens arbetsmiljö och arbetsvillkor. Regeringen avser även att ge ett uppdrag om tillsyn av arbetsmiljön inom äldreomsorgen vad gäller stress samt möjligheter till inflytande och delaktighet inom ramen för det systematiska arbetsmiljöarbetet. Det är önskvärt att arbetsmarknadens parter så långt som möjligt tar ansvar för vilka närmare arbetsrättsliga villkor som ska gälla i arbetslivet. Det gäller för alla som arbetar i , oavsett varifrån man kommer. Om parterna tar ett sådant ansvar, kan långsiktig stabilitet uppnås, som parterna själva förfogar över möjligheterna att anpassa villkoren till de förutsättningar som råder i respektive bransch. Statens uppgift är att skapa förutsättningar för parterna att ta ett sådant ansvar och säkerställa vissa grundläggande villkor. Regeringen vill arbeta på flera fronter för att stärka och utveckla den svenska arbetsmarknadsmodellen, både nationellt och internationellt. Kollektivavtalens ställning måste värnas. Svenska löner och villkor ska gälla för alla som arbetar i . Det är viktigt att lagstiftningen utformas så att den främjar tillämpningen av sådana villkor som arbetsmarknadens parter kommit överens om i kollektivavtal. Mot denna bakgrund avser regeringen fortsätta det igångsatta arbetet med att se över och skärpa utstationeringslagen samt genomföra det s.k. tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet inklusive införandet av ett entreprenörsansvar. ska vara en konstruktiv medlem av EU. Frågor om ordning och reda på arbetsmarknaden är här av särskilt intresse. Principen bör vara lika lön för lika arbete enligt tillämpliga lagar och kollektivavtal i arbetslandet, med respekt för den fria rörligheten. För att uppnå denna målsättning har regeringen påbörjat ett påverkansarbete som syftar till en revidering av utstationeringsdirektivet. Detta påverkansarbete är ett led i regeringens arbete för att stärka grundläggande rättigheter och kollektivavtalens ställning på EU-nivå. Lagstiftningen ska också skapa förutsägbarhet och trygghet. Utvecklingen på arbetsmarknaden har skapat en ökad otrygghet för vissa grupper. Ett lagstiftningsarbete har påbörjats och regeringen avser att återkomma till med förslag som ytterligare begränsar möjligheterna att visstidsanställningar staplas på varandra . Regeringen har för avsikt att ratificera ILO- konvention 94. Ett arbete i detta syfte pågår (se utg.omr. 2 avsnitt 6.3.2 och 6.4). 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 regeringen att kvinnors arbete ska värderas lika som mäns arbete och att det är fortsatt angeläget att andelen kvinnliga chefer och styrelseledamöter ökar. Statens roll är att skapa förutsättningar för en väl fungerande lönebildning. Centrala delar i detta är regelverket för medling vid tvister på arbetsmarknaden och att bistå med verktyg för att motarbeta osakliga löneskillnader. Regeringen avser att återkomma med en proposition gällande förändringar i diskrimineringslagen angående bl.a. lönekartläggning (se vidare utg.omr. 13 avsnitt 4). En väl fungerande lönebildning kännetecknas av att mål som hög sysselsättning, prisstabilitet, god konkurrenskraft och ökade reallöner blir möjliga att förena. Parternas ansvar för lönebildningen är en grundpelare i den svenska modellen. Överenskommelser som kommit till stånd i förhandlingar mellan parterna ger legitimitet och stabilitet som i förlängningen är en förutsättning för arbetsfred och en god konkurrenskraft. Den svenska lönebildningsmodellen baseras på att den internationellt konkurrensutsatta sektorn är lönenormerande. Denna modell har bidragit till en varaktig reallönetillväxt och regeringens avsikt är att denna positiva utveckling ska fortsätta. Regeringen anser att löneskillnaderna mellan kvinnor och män är oacceptabla. De måste successivt minskas. Huvudansvaret för lönebildningen ligger hos parterna på arbetsmarknaden, men staten har ett övergripande samhällsekonomiskt ansvar. Löneskillnader kan minskas genom att föräldraledighet och ledighet för vård av sjukt barn blir mer jämställt mellan könen. För att öka jämställdheten avseende det obetalda hem- och omsorgsarbetet och på arbetsmarknaden har regeringen därför föreslagit att en tredje reserverad månad per förälder införs för föräldrapenningen (se vidare utg.omr. Arbetsmarknaden behöver bli mindre könsuppdelad och heltidsarbete ska vara norm med deltid som möjlighet oavsett kön. Här har såväl arbetsmarknadens parter som myndigheterna inom utbildnings- och arbetsmarknadspolitiken viktiga uppgifter i att främja arbete inom icke-könstraditionella yrken. Tabell 4.10 Anslagsutveckling 2:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 702 216 tkr prisnivå. 3Motsvarar 701 512 tkr prisnivå. 4Motsvarar 701 512 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter samt för utgifter för statsbidrag till de centrala arbetstagarorganisationerna för den regionala skyddsombudsverksamheten. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Uppdragsverksamheten omfattar huvudsakligen den särskilda informationsverksamheten, men även försäljning från informationssystemet om arbetsskador (). Den särskilda informationsverksamheten består främst av försäljning av verkets föreskrifter. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 2:1 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017. Skälen för regeringens förslag: beslutar om bidrag under anslaget för den regionala skyddsombudsverksamheten som medför utgifter kommande budgetår. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 2:1 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 4.12 Beställningsbemyndigande för anslaget 2:1 Erhållet/föreslaget bemyndigande Den satsning som regeringen inledde och beräknade i Vårändringsbudget genomförs. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:1 . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 4.13 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 2:1 Förändring till följd av: 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Tabell 4.14 Anslagsutveckling 2:2 Arbetsdomstolen 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 32 167 tkr prisnivå. 3Motsvarar 32 168 tkr prisnivå. 4Motsvarar 32 168 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Arbetsdomstolens förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:2 Arbetsdomstolen . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 4.15 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 2:2 Arbetsdomstolen Förändring till följd av: 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Tabell 4.17 Anslagsutveckling 2:4 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 58 124 tkr prisnivå. 3Motsvarar 58 124 tkr prisnivå. 4Motsvarar 58 124 tkr prisnivå. 4.8.32:3 Internationella arbetsorganisationen () Tabell 4.16 Anslagsutveckling 2:3 Internationella arbetsorganisationen () 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för medlemsavgift till Internationella arbetsorganisationen (). Högst får användas för utgifter för deltagande i verksamhet och för . Medlemsavgiften i svenska kronor bestäms av den svenska kronans växelkurs mot schweizerfrancen vid utbetalningsdagen . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:3 Internationella arbetsorganisationen () . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till respektive år. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:4 . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 4.18 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 2:4 Förändring till följd av: 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 4.19 Anslagsutveckling 2:5 Arbetslivspolitik 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för att finansiera forskning om arbetsliv. Anslaget omfattar också vissa utgifter för stöd till företagshälsovårdens kompetensförsörjning. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:5 Arbetslivspolitik . beräknas anslaget till och beräknas anslaget till . Tabell 4.20 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 2:5 Arbetslivspolitik Förändring till följd av: 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 2:5 Arbetslivspolitik ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018. Skälen för regeringens förslag: Forskningsmedel utlyses normalt för projekt som pågår . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 2:5 Arbetslivspolitik ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018. Tabell 4.21 Beställningsbemyndigande för anslaget 2:5 Arbetslivspolitik Erhållet/föreslaget bemyndigande