prop · H203123 · 2015-05-29 00:00:00 — ingen, vilket kommer leda till att vindkraft, kärnkraft och vattenkraft blir motsätter sig förslaget bland annat för att man anser att redan har en överkapacitet för att tillgodose det interna elbehovet och framför att man i stället för att öka volymen bör efterfråga större kunskaper som grund för ett beslut om det framtida , , , och E.ON anser att förslaget innebär en ambitionshöjning och efterfrågar där- för en fördjupad analys av hur kraftsystemet och elmarknaden med dess Fastighetsägarna anser att analysen av effekterna är ofullständig och i många fall ensidig och att den omöjliggör ett ställningstagande. SKGS (Skogen, Kemin, Gruvorna och Stålet) finner kraftbalansmässiga fördelar med den föreslagna kvotjusteringen men önskar ett förtydligande i frågan om ambitionshöjning samt hur mycket målet i det svenska elcertifikatssystemet höjts. föreslår att parterna justerar det gemensamma målet i samband med denna kontrollstation som ett alternativ till att justera upp kvoterna för att kompensera för felaktig uppskattning av övergångsordningen. Enligt innebär förslaget en för snabb justering av kvoterna. Svensk energi anser att kvoterna bör justeras i långsammare takt, med en mjuk infasning 2016–2020, eftersom en snabb förändring kan innebära onödigt hög kostnadsökning för elkunderna men också stora kostnader för elförsäljningsbolagen. NORWEA anser att det bör värderas om delar av kvotjusteringen ska ske tidigare. Investerargruppen, Svensk Vindenergi, och anser att kvoten 2016, utöver kontrollstationsrapportens förslag, bör justeras motsvarande den ingående reserven på elcertifikat vid start av den gemensamma marknaden, dvs. ytterligare en ökning av kvoten 2016 med . Investerargruppen anser att kvoterna bör ändras från . och anser att kvotkurvan ska höjas med ytterligare 0,015 enheter eftersom den kvotpliktiga elanvändningen bedöms bli lägre än prognos samt för att man anser att reserven ska minskas i snabbare takt. Departementspromemorians förslag till kvotjustering tillstyrks av , , , Svensk Vindenergi, , Vind, , , Oberoende elhandlare och Kraft. Oberoende elhandlare anser att föreslagna uppjusteringarna av kvoterna är rimliga för att nå ny förnybar elproduktion till 2020. Svensk Kraftmäkling anser att förslaget är väl i linje med tidigare kommunicerade mål och väl underbyggt genom rapporter. Kraft tillstyrker förslaget att justeringar som motsvarar ambitionshöjningen träder i kraft först och anser att det ger elleverantörerna förutsättningar att ta hänsyn till detta vid avtalsskrivning av fasta elavtal. Vind anser att en snabbare infasning av ambitionshöjningen är viktig för att snabbt minska överskottet av elcertifikat. anser att en ändring av kvoter för att uppnå det nya målet påverkar spelreglerna på kort varsel vilket ökar osäkerheten i systemet. , , , , , , Energi , Svensk Fjärrvärme, Skogsindustrierna, Energigas , (Svebio), Statkraft, Svensk landskapsskydd, Svenska , , samt omkring hundra privatpersoner och några lokala föreningar avstyrker eller är tveksamma till departementspromemorians förslag. Remissinstansernas invändningar mot förslaget är i huvudsak inriktade mot höjd ambitionsnivå i elcertifikatssystemet och inte mot förslaget till utformningen av kvotkurvan. Skälen för regeringens förslag Eftersom regeringen har gjort bedömningen att en ambitionshöjning inom elcertifikatssystemet bör göras, bör också kvoterna i lagen (2011:1200) om elcertifikat justeras så att ambitionshöjningen kan genomföras. Som redovisats i avsnitt 5.1 finns det underlag för en sådan justering av kvoterna i finansieringsrapporten. Utgångspunkt för förslaget i den rapporten har varit förslag i kontrollstationsrapporten. Hur beräkningarna i de båda rapporterna samverkar beskrivs utförligt i avsnitt 5.1. I denna proposition har regeringen utgått från förslag i rapporterna. Kontrollstationsrapportens förslag tillstyrks av flera remissinstanser, bland annat , Statkraft, Svensk Fjärrvärme, Svensk Vindenergi, , , , , , NORWEA, Investerargruppen och Oberoende Elhandlare. Förslaget avstyrks av och . och Svensk Vindenergi framför synpunkter på förslaget i förhållande till ett sjunkande elpris. Flera remissinstanser, som , , , E.ON och Fastighetsägarna, har synpunkter på analysen av effekterna av kontrollstationsrapportens förslag och SKGS efterfrågar förtydligande om ambitionshöjning och hur mycket målet höjts. Dessa frågor behandlas i avsnitt 11 Konsekvenser. Där redovisas bland annat en komplettering från om effekten på elpriset. anser i sitt remissvar till kontrollstationsrapporten att parterna bör justera det gemensamma målet i samband med denna kontrollstation som ett alternativ till att justera upp kvoterna. Detta för att kompensera för felaktig uppskattning av övergångsordningen. förslag skulle dock innebära en minskning av ny förnybar elproduktion inom ramen för det gemensamma elcertifikatssystemet jämfört med vad gällande avtal och mål avser att driva fram. förslag ligger därmed inte i linje med regeringens ambition. Flera remissinstanser, som , , , Svensk Vindenergi, , Vind, , , Oberoende elhandlare och Kraft tillstyrker förslaget i departementspromemorian om justering av kvotkurvan för att genomföra ambitionshöjningen. Andra remissinstanser, som , , , , , , Energi , Svensk Fjärrvärme, Skogsindustrierna, Energigas , Svebio, Statkraft, Svenskt landskapsskydd, Svenska , , samt omkring hundra privatpersoner och några lokala föreningar avstyrker eller är tveksamma till departementspromemorians förslag. Dessa remissinstansers invändningar är dock i huvudsak inriktade mot förslaget om höjd ambitionsnivå i elcertifikatssystemet och inte mot förslaget till utformningen av kvotkurvan. Invändningarna behandlas därför även i avsnitt 4. När det gäller utgångspunkter för justering av kvotkurvan redovisar den princip man anser bör gälla på s. 45 i kontrollstationsrapporten. anser att principen för kvotjustering så som den beskrivs i rapporten är väl underbyggd och bra. I korthet innebär principen att såväl förväntade avvikelser som faktiska avvikelser till fullo ska kompenseras genom kvotjusteringar. Myndigheten anger också i rapporten att justeringsprincipen tagits fram i samarbete med den norska myndigheten vassdragsog energidirektorat (NVE) och att både och anser att det är viktigt att justeringarna baseras på samma princip samt att den princip som används även bör tillämpas vid kommande kontrollstationer. Myndigheten har också föreslagit i rapporten att kvoterna som en engångsåtgärd justeras så att den ingående reserven av certifikat på som fanns när den gemensamma marknaden med startade kompenseras . Flera remissinstanser framför synpunkter på kontrollstationsrapportens förslag om hur den ingående reserven ska hanteras vid justering av kvoterna. Exempelvis anser Investerargruppen och Svensk Vindenergi att kvoterna bör justeras så att den ingående reserven börjar reduceras . NORWEA, , och har liknande synpunkter. Regeringen bedömer dock att det är lämpligt att följa förslag i kontrollstationsrapporten som är väl underbyggt och framtaget enligt en princip som varit utgångspunkt även i . En för elcertifikatssystemet är också att det är ett marknadsstyrt system och det är marknaden som ska hantera utbud och efterfrågan av elcertifikat över tiden. Det bör därför vara marknaden, inte myndigheterna, som ska hantera reserven även om den ingående reserven av certifikat vid denna kontrollstation fördelas ut på kvoterna . Framtida tekniska justeringar som görs av myndigheterna bör endast vara korrigeringar för faktiska och prognostiserade avvikelser i gällande kvoter. Faktiska avvikelser definieras som skillnaden mellan utfall och använd prognos i gällande kvoter. Förväntade avvikelser definieras som skillnaden mellan använd prognos i gällande kvoter och den prognos som används i kontrollstationen. anför i svaret på kontrollstationsrapportens förslag att kvoterna bör justeras i långsammare takt än vad föreslår eftersom en snabb förändring kan innebära en onödigt hög kostnadsökning för elkunderna men också stora kostnader för elförsäljningsbolagen. En annan remissinstans, Vind, framför i svaret på departementspromemorian att en snabbare infasning av ambitionshöjningen är viktig för att snabbt minska överskottet av elcertifikat. kraft tillstyrker förslaget om att justeringarna som motsvarar ambitionshöjningen träder i kraft först medan anser att en ändring av kvoterna påverkar spelreglerna på kort varsel och ökar osäkerheten i systemet. I finansieringsrapporten gör bedömningen att höjda kvoter skulle skapa goda förutsättningar för långsiktighet och tydlighet för marknadens aktörer. Myndigheten bedömer även att ett sådant förslag skulle ge goda förutsättningar för elleverantörer att ta hän- 2014/15:123 syn till höjda kvoter i fasta elavtal där en kostnad för elcertifikat ingår. bedömer vidare att en linjär upptrappning är rimlig att införa utan att riskera måluppfyllnad och oönskade effekter som kan uppstå om marknaden inte hinner bygga det som efterfrågan kräver. Regeringen delar bedömningar och anser att myndighetens förslag är balanserat och tar hänsyn till konsekvenser för kvotpliktiga aktörer och elhandelsföretag. De kvoter som genomför ambitionshöjningen justeras vilket bör ge goda förutsättningar för elleverantörer att ta hänsyn till höjda kvoter i fasta elavtal där en kostnad för elcertifikat ingår. En genomgång av förslagets konsekvenser för olika aktörer finns i avsnitt 11. Regeringens bedömning: bör få i uppdrag att tillhandahålla information om planerad utbyggnad av anläggningar inom elcertifikatssystemet och om förväntad kvotpliktig elanvändning varje kvartal samt ge årlig information om avvikelser mellan antagan- den vid beräkning av kvotkurvan och verkligt utfall eller ny prognos och om vilka tekniska justeringar som kommer att behöva göras med anledning av avvikelserna. Kontrollstationsrapportens förslag överensstämmer delvis med re- I rapporten föreslår att det ska införas krav på elleverantörer att en gång per kvartal rapportera in mäng- den fakturerad el. Departementspromemorian innehåller inga förslag om marknadsför- Remissinstanserna: , Svensk Vindenergi, Svensk Vind- kraftförening, SERO, Svensk Fjärrvärme, , Energimarknadsin- spektionen, , , , Svenskt Näringsliv, , , , Oberoende Elhandlare, Energigas , , E.ON, NORWEA, Investerar- gruppen och Statkraft är positiva till förslag om att inrätta en energislagsövergripande databas med uppgifter om invester- ingsbeslut och anläggningar under byggnation. ker förslag om att inrätta en sådan databas. Vindenergi, Investerargruppen, , , Arise AB, NORWEA och anser att inrapportering av uppgifter om kom- mande projekt ska vara obligatorisk för att databasen inte ska bli verk- Investerargruppen och Svensk Vindenergi anser vidare att in- rapportering bör vara en förutsättning för att tilldelas elcertifikat. marknadsinspektionen anser att inrapportering eventuellt kan ske som en föranmälan för godkännande av elcertifikat. anser att en regel bör införas som gör att marknaden kontinuerligt får informationen och att informationen ska finnas tillgänglig i och så att det inte byggs upp ett nytt och separat system. anser att administrationen bör hållas vid ett minimum för berörda företag och att det ligger ett ansvar på de aktörer som avser göra nya invester- ingar att själva analysera marknaden. anser att ett obligato- riskt rapporteringkrav ökar den administrativa bördan och att ett krav på rapportering inte bör införas samt att Vindbrukskollens databas kan ut- vidgas för ändamålet. och Svensk Fjärrvärme anser att det är en uppgift för att skaffa fram information för att säkerställa lika villkor för alla investerare. Skogsindustrierna ser inte att nyttan av en gemensam databas eftersom informationen redan finns till- gänglig genom sökningar på internet. , Svensk Vindenergi, SERO, , , , Oberoende elhandlare, Energigas , och tillstyrker förslaget i Energi- myndighetens rapport om att elleverantörer kvartalsvis ska rapportera in mängden fakturerad el. anser att det är viktigt att inte skapa mer administration än nödvändigt för att uppnå syftet. att krav på mer frekvent deklarering av kvotplikten och annullering skulle leda till en alldeles för hög administrativ börda. ifrågasätter behovet av att elleverantörer kvartalsvis rapporterar fakture- rad el och anser att den administrativa bördan för företagen bör hållas vid ett minimum och att ny separat inrapportering bör undvikas. Fjärrvärme anser att det är viktigt att mer löpande informera om utveck- lingen av den kvotpliktiga elanvändningen. (), , , , Svensk Fjärrvärme, Skogsindustrierna, SveMin, Svensk vattenkraftfören- ing, Svensk Vindenergi, , E.ON och Vatten- fall yttrar sig i frågan om ökad information om kommande tekniska justeringar av kvotkurvan och är alla positiva till förslag om att det ska göras en analys av förhållandet mellan gällande kvoter och de faktorer som kvoterna baseras på. Skälen för regeringens bedömning bör sammanställa och tillhandahålla information om planerad utbyggnad av anläggningar I kontrollstationsrapporten redogör för betydelsen av information till marknaden om kommande produktionsvolymer för för- nybar elproduktion och uppgifternas betydelse för måluppfyllelse och el- föreslår att det, som en marknadsför- bättrande åtgärd, ska inrättas en energislagsövergripande databas med uppgifter om investeringsbeslut och anläggningar under byggnation och att denna ska förvaltas av myndigheten. hetens uppfattning att information till aktörerna är viktig för marknadens Det finns redan mycket tillgänglig information om kommande produk- tionskapacitet inom elcertifikatssystemet. om framtida vindkraftsprojekt utifrån avtal med leverantörer. erna tillhandahålls av branschorganisationen . finns också information om vindkraftsprojekt i databasen 2014/15:123 len där status för olika projekt anges. När det gäller ökad produktionskapacitet i vattenkraftsanläggningar och i biokraftsanläggningar är det upprustningar i befintliga anläggningar som är mest förekommande. Endast ett fåtal helt nya anläggningar torde vara aktuella. har tillgång till information om upprustning i befintliga anläggningar inom ramen för prövning av förhandsbesked. När det gäller större nya vatten- eller biokraftsanläggningar brukar sådan information finnas tillgänglig på de berörda aktörernas webbsidor. Det är, enligt regeringens bedömning, i första hand en sammanställning av befintliga uppgifter som behöver göras så att aktörer som är i behov av information på ett enkelt sätt kan få del av den. bör kunna bidra till detta genom att – utifrån tillgängliga uppgifter – tillhandahålla information om kommande projekt. Skogsindustrierna ser inte nyttan med en sådan åtgärd eftersom information redan finns tillgänglig på internet, men det stora flertalet av remissinstanserna är positiva. bör därför få i uppgift att sammanställa och tillhandahålla sådan information om planerade anläggningar inom elcertifikatssystemet som kan öka transparensen på marknaden och bidra till bättre marknadsfunktion. I kontrollstationsrapporten har även tagit upp frågan om en inrapportering av uppgifter om kommande projekt ska vara obligatorisk eller ske på frivillig basis. Myndigheten lämnar dock inget förslag utan pekar endast på behovet av ytterligare utredning och gör bedömningen att det skulle krävas lagändringar. Svensk Vindenergi, In- vesterargruppen, , , , NORWEA och anser att inrapportering av uppgifter, som till exempel investeringsbeslut, ska vara obligatorisk för att databasen inte ska bli verkningslös. Flera remissinstanser påtalar dock vikten av att hålla nere den administrativa bördan, t.ex. SveMin, och . Liknande synpunkter framförs av Skogsindustrierna, och Svensk Fjärrvärme. Ett krav på inrapportering måste, enligt regeringens uppfattning, vägas mot den administrativa börda som kravet skulle innebära för företagen. Det skulle även vara svårt att utforma ett sådant krav och säkerställa att det följs. Något krav på inrapportering bör därför inte införas. Regeringen kommer att följa arbetet med sammanställningen och tillhandahållande av information om planerade anläggningar inom elcertifikatssystemet för att, vid behov, kunna utreda vilka ytterligare åtgärder som skulle kunna underlätta tillgången till information. bör beräkna den kvotpliktiga elanvändningen enligt en modell och redovisa beräkningen kvartalsvis I kontrollstationsrapporten föreslår att det ska införas krav på elleverantörer att en gång per kvartal rapportera in mängden fakturerad el. Flera remissinstanser, bland annat , och Skogsindustrierna, är kritiska till den ökade administration som ett krav på inrapportering skulle medföra för företagen. Efter det att redovisade kontrollstationsrapporten har myndigheten undersökt hur stor avvikelsen skulle vara om den kvot- pliktiga elanvändningen skulle beräknas enligt en modell i stället för att bygga på kvartalsvis rapportering. Myndigheten gjorde undersökningen Prop. 2014/15:123 för att analysera om den ökade administrativa börda som följer av ett krav på kvartalvis rapportering motiveras av betydande högre kvalitet i uppgifterna jämfört med modellerade värden. Myndighetens analys visar att modellering av den kvotpliktiga elanvändningen utifrån den månadsvisa statistiken leder till som högst två procents avvikelse jämfört med faktiska värden. Regeringen gör bedömningen utifrån denna analys att en lösning där modellerar den kvotpliktiga elanvändningen är att föredra jämfört med en lösning med krav på kvartalvis inrapportering. Eftersom utfallet av myndighetens analys visar på en så pass liten avvikelse i förhållande till faktisk rapportering, bör även de remissinstanser som tillstyrkt förslaget om krav på kvartalsvis rapportering vara positiva till att den kvotpliktiga elanvändningen beräknas enligt en modell i stället. bör få uppgiften att kvartalvis offentliggöra de uppgifter om den kvotpliktiga elanvändningen som tagits fram genom modellen. bör göra årliga analyser av avvikelser mellan beräkningar av kvotkurvan och utfall eller ny prognos har information om avvikelser mellan antagande vid beräkningar av kvotkurvan och utfall eller ny prognos enbart getts i samband med att har redovisat sitt uppdrag inför de olika kontrollstationerna. Eftersom kontrollstationer äger rum med mellanrum innebär det att sådan information inte är tillgänglig . I kontrollstationsrapporten föreslår att det ska göras en analys av förhållandet mellan gällande kvoter och de faktorer som kvoterna baseras på i syfte att förbättra marknadens möjligheter att skapa sig rätt förväntningar om kommande kvotjusteringar. Myndigheten föreslår vidare att analysen ska presenteras vid återkommande seminarier. , och naturresursekonomi (), , , , Svensk Fjärrvärme, Skogsindustrierna, SveMin, , Svensk Vindenergi, , och är positiva till förslag. Det är angeläget att presenterar årliga analyser i enlighet med förslaget i kontrollstationsrapporten för att på så sätt ge marknadsaktörer större kunskap om vilka justeringar som kan komma att göras. bör därför få i uppdrag att ta fram sådana analyser. Analyserna kan med fördel presenteras vid seminarier där berörda aktörer inbjuds och som arrangeras tillsammans med den norska myndigheten . 7 Tidigareläggning av nästa kontrollstation Regeringens bedömning: Nästa kontrollstation inom elcertifikatssystemet bör genomföras så att eventuella lagändringar kan träda i kraft 2014/15:123 Kontrollstationsrapportens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning. Rapporten saknar förslag på datum för tidigareläggning av nästa kontrollstation. Departementspromemorian innehåller inget förslag om tidpunkt för kommande kontrollstation. Remissinstanserna: Kontrollstationsrapportens förslag om att överväga en tidigareläggning av nästa kontrollstation har tagits emot positivt av , Svensk Fjärrvärme, E.ON, , Oberoende elhandlare och NORWEA. och Energigas är positiva till frekventare kontrollstationer som syftar till att förbättra transparensen och elcertifikatssystemets funktion. Svensk Vindenergi, , och anser att en tidigareläggning av nästa kontrollstation till 2017 är lämplig. Skogsindustrierna anser att en tidigareläggning av nästa kontrollstation lämnar kort om tid för att utvärdera eventuella effekter av de åtgärder som vidtas vid kontrollstation 2015. I remissvaren på departementspromemorian kommenterar flera remissinstanser frågan om tidpunkt för kommande kontrollstation. Svensk Vindenergi anser att mer frekventa kontrollstationer bör genomföras samt att ett lämpligt intervall skulle kunna vara vart annat år och att nästa kontrollstation tidigareläggs till 2017. instämmer med tidigare förslag om att tidigarelägga nästa kontrollstation och föreslår 2017 som ett lämpligt år. föreslår att nästa kontrollstation ska genomföras eftersom en kontrollstation 2019 kommer att ligga alldeles för nära för förnybar el. Oberoende elhandlare anser att mer frekventa kontrollstationer kan vara ett sätt att hantera extrema obalanser på marknaden. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen eftersträvar ett stabilt och förutsägbart elcertifikatssystem med regelbundna översyner som marknaden känner till. Av avtalet mellan och av om en gemensam marknad för elcertifikat framgår att första kontrollstationen för den gemensamma marknaden för elcertifikat ska äga rum senast före utgången av 2015. Därefter ska kontrollstationer äga rum , om inte rådet fastställer något annat. anser att en kontrollstation 2019 kommer att ligga alldeles för nära . Regeringen gör samma bedömning. En kontrollstation 2019 skulle ligga för nära målåret och det skulle kunna leda till att föreslagna justeringar inte hinner verka och styra mot måluppfyllelsen 2020. Det är därför angeläget med en tidigareläggning trots att det blir kort om tid för att utvärdera eventuella effekter av de åtgärder som vidtas vid kontrollstation 2015, vilket Skogsindustrierna framför. Även Energimyndigheten har gjort bedömningen att nästa kontrollstation för den gemensamma marknaden för elcertifikat bör tidigareläggas. Remissinstanserna är överlag positiva till en tidigareläggning. Inriktningen bör vara att 2017 är en lämplig tidpunkt för genomförande av nästa kontrollstation. Eventuella lagändringar med anledning av kontrollstationen skulle då kunna träda i kraft . Denna inriktning får stöd av Svensk Vindenergi, , SERO och . Regeringens bedömning: bör få i uppdrag att analysera frågor kopplade till elcertifikatssystemets framtid. ska omfatta frågan om hur en situation ska hanteras där endast Sve- rige, och inte , beslutar om nya mål efter 2020. hur systemet ska kunna anpassas till de förutsättningar som råder efter 2020, så att eventuell priskollaps undviks, behöver analyseras. myndigheten bör utreda om det finns behov av att införa en regel för när anläggningar måste vara driftsatta för att kunna godkännas för till- delning av elcertifikat inom ramen för den gemensamma marknaden I utredningen bör det särskilt värderas om möjligheten att godkänna anläggningar som sätts i drift efter 2020 kan påverka investeringsklimatet och måluppfyllelsen till 2020. Kontrollstationsrapportens bedömning: lämnar inte något förslag i frågan om godkännande av anläggningar för tilldel- ning av elcertifikat efter 2020. ningen att de norska begränsningsreglerna kan medföra att projekt faller utanför det gemensamma målet eller avstannar nära 2020. lämnar inte något förslag i frågan om nya mål efter 2020 i rapporten. Däremot gör bedömningen att oklarhet om energipolitiska mål efter 2020 kan skapa en osäkerhet som gör att utbyggnadstakten riskerar att sjunka. Departementspromemorian innehåller inget förslag i frågan godkän- nande av anläggningar för tilldelning av elcertifikat efter 2020 eller i frågan om nya mål efter 2020. Remissinstanserna: I svaren på remissen av kontrollstationsrapporten yttrar sig flera remissinstanser i frågan om godkännande av anläggningar för tilldelning av elcertifikat efter 2020. NORWEA, Statkraft, Investerargruppen, ,