prop · H3034 · 2015-10-20 00:00:00 — 21.5Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:615) om omregistrering av vissa bostadsföreningar till bostadsrättsföreningar 3 § Beslut av bostadsföreningen i de frågor som avses i 2 § första stycket 1–3 och 4 § fattas i den ordning som anges i 7 kap. lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar. Bestämmelserna om viss majoritet i 7 kap. 35 § andra stycket 2 och 3 nämnda lag ska inte gälla sådana beslut och inte heller när föreningsstämma beslutar i någon annan angelägenhet som rör omregistreringen. Inte heller ska sådana villkor i stadgarna som går längre än vad som föreskrivs i 34 och 35 §§ nämnda kapitel tillämpas. I paragrafen anges hur vissa beslut av en bostadsförening ska fattas. Para- grafen hänvisar till den ordning som anges i 7 kap. föreningslagen. Den nya lydelsen av det kapitlet ska således tillämpas vid de beslut som omfattas av paragrafen. Hänvisningarna till vissa paragrafer i 7 kap. 2015/16:4 ändras som en följd av att det nya 7 kap. har en annan paragrafnumrering än det hittillsvarande kapitlet. Detta innebär ingen ändring i sak. 21.6Förslaget till lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554) 3 kap. Balansräkning och resultaträkning Särskilda poster i en ekonomisk förenings balansräkning och resultaträkning 7 § I resultaträkningen för en ekonomisk förening ska sådan värdeöver- föring som avses i 9 kap. 1 § första stycket 2 lagen (1987:667) om eko- nomiska föreningar tas upp som en särskild kostnadspost. Paragrafen innehåller en bestämmelse om att gottgörelse ska redovisas som en särskild kostnadspost i resultaträkningen. Genom ändringen an- passas paragrafen till de nya bestämmelserna om värdeöverföring i före- ningslagen. 6 kap. Förvaltningsberättelse m.m. 2 § I aktiebolag och ekonomiska föreningar ska det i förvaltningsberät- telsen även lämnas förslag till dispositioner beträffande bolagets eller föreningens vinst eller förlust. Aktiebolag och ekonomiska föreningar ska i förvaltningsberättelsen eller i egen räkning specificera förändringar i eget kapital jämfört med föregående års balansräkning. Paragrafen innehåller en bestämmelse om att förvaltningsberättelsen ska innehålla ett förslag till dispositioner beträffande vinst eller förlust. Änd- ringen innebär att den hittillsvarande andra meningen i första stycket tas bort. I den föreskrivs att det i förvaltningsberättelsen för en ekonomisk förening som är moderförening ska tas in uppgift om belopp som enligt årsredovisningarna för företag inom koncernen ska föras över från fritt eget kapital i koncernen till bundet eget kapital. Uppgiften förlorar sin betydelse i och med att den s.k. koncernspärren försvinner (jfr prop. 2005/06:25 s. 86). Övervägandena finns i avsnitt 13.3. Principer för upprättande av koncernredovisning 8 § Koncernbalansräkningen och koncernresultaträkningen ska var för sig utgöra en sammanställning av balansräkningarna respektive resultat- räkningarna för moderföretaget och de dotterföretag som omfattas av koncernredovisningen. Sammanställningen ska göras med tillämpning av 9–13 §§ och 18–23 §§. Vid redovisningen av andelar i andra företag än dotterföretag ska 25–30 §§ beaktas. I övrigt tillämpas 3 kap. med undan- tag för 10 a och 10 b §§. Det som sägs i 3 kap. om större och mindre företag ska i stället avse större respektive mindre koncerner. Paragrafen behandlar koncernbalansräkningen och koncernresultaträk- ningen. Ändringen innebär att bestämmelserna om en ekonomisk före- nings eget kapital i 3 kap. 10 b § undantas från paragrafens tillämpnings- område. Ändringen är av samma karaktär som ändringen i 6 kap. 2 §, se författningskommentaren till den paragrafen. Övervägandena finns i avsnitt 13.3. Koncernredovisning i moderföretag som omfattas av IAS-förordningen 32 § Ett företag som omfattas av artikel 4 i och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av om tillämpning av internationella redovisningsstandarder, i lydelsen enligt Europaparla- mentets och rådets förordning (EU) 297/2008, ska tillämpa enbart följ- ande bestämmelser i detta kapitel: 1.1–3 a §§ om skyldighet att upprätta koncernredovisning, 2.4 § första stycket 4 om förvaltningsberättelse, 7 § när det gäller hänvisningarna till 2 kap. 5 § om form m.m. och 2 kap. 7 § om undertecknande, § första stycket om värderingsprinciper, § när det gäller hänvisningarna till följande bestämmelser i –18 § om lån till ledande befattningshavare, –20 § om medelantalet anställda under räkenskapsåret, –32 § om ytterligare upplysningar om lån till ledande befattnings- havare, –37 § om ytterligare upplysningar om anställda, –38 § om könsfördelningen bland ledande befattningshavare, –40 § första stycket 1 samt andra och tredje styckena om löner och andra ersättningar, –41 § om pensioner och liknande förmåner, –42 § om tidigare styrelse och verkställande direktör, –43 § om suppleanter och vice verkställande direktör, –44 § om avtal om avgångsvederlag, och –48 § om ersättningar till revisorer och revisionsföretag, 31 § första stycket, när det gäller hänvisningarna till 6 kap. 1 och 2 a–4 §§ om förvaltningsberättelsens innehåll, och 31 § andra och tredje styckena om koncernens system för intern kon- troll och riskhantering. Ett företag som avses i första stycket behöver inte lämna upplysningar enligt 6 kap. 1 §, om upplysningarna lämnas på någon annan plats i redo- visningen. I sådant fall ska förvaltningsberättelsen för koncernen inne- hålla en hänvisning till den plats där uppgifterna har lämnats. Paragrafen innehåller en uppräkning av de bestämmelser i 7 kap. som ska tillämpas av företag som omfattas av den s.k. IAS-förordningen. I första stycket tas den hittillsvarande punkten 4 bort. Punkten innehåller en hänvisning till bestämmelserna om en ekonomisk förenings eget kapital i 3 kap. 10 b §. Ändringen är av samma karaktär som ändringen i 6 kap. 2 §, se författningskommentaren till den paragrafen. Övervägandena finns i avsnitt 13.3. Årsredovisningens avlämnande till revisorerna 2 § I ett aktiebolag eller en ekonomisk förening ska årsredovisningen för det förflutna räkenskapsåret lämnas till revisorerna och, i förekommande fall, lekmannarevisorerna senast före den ordinarie stämma där årsredovisningen ska behandlas. Övriga företag ska lämna årsredo- visningen till revisorerna senast efter räkenskapsårets ut- gång. Paragrafen innehåller bestämmelser om årsredovisningens avlämnande till revisorerna. Den senaste tidpunkten för avlämnande tidigareläggs, så- vitt avser ekonomiska föreningar. Övervägandena finns i avsnitt 11.7. Ändringen innebär att årsredovisningen i en ekonomisk förening ska lämnas till revisorerna senast före årsstämman. Enligt hittills- varande ordning är fristen en månad. Av 16 § följer att bestämmelserna också ska tillämpas på en koncernredovisning. Förlängningen av tiden är en följd av att redovisningshandlingarna och revisionsberättelsen ska till- handahållas medlemmarna tidigare än , se 7 kap. 8 § föreningslagen. 1.Denna lag träder i kraft . 2.De nya bestämmelserna i 3 kap. 7 §, 6 kap. 2 § och 7 kap. 8 och 32 §§ tillämpas första gången för det räkenskapsår som inleds närmast efter . Lagen träder enligt punkten 1 i kraft . Enligt punkten 2 ska de nya bestämmelserna i 3 kap. 7 §, 6 kap. 2 § och 7 kap. 8 och 32 §§ tillämpas första gången för det räkenskapsår som in- leds närmast efter . För företag som har kalenderår som räkenskapsår blir de nya bestämmelserna således tillämpliga . Den ändrade tidpunkten för när årsredovisningen senast ska lämnas till revisorerna tillämpas däremot från och med ikraftträdandet (se 8 kap. 21.7Förslaget till lag om ändring i ellagen (1997:857) 8 § Ett företag som bedriver nätverksamhet ska betala en försenings- avgift om de handlingar som anges i 7 § inte har kommit in till nät- myndigheten från räkenskapsårets utgång. Om före- taget har beslutat om fortsatt bolagsstämma enligt 7 kap. 14 § andra stycket aktiebolagslagen (2005:551) eller om fortsatt föreningsstämma enligt 7 kap. 12 § andra stycket lagen (1987:667) om ekonomiska före- ningar, ska dock företaget betala förseningsavgift först om handlingarna inte har kommit in från räkenskapsårets utgång. Avgiften ska uppgå till . Om de handlingar som anges i 7 § inte har kommit in inom två måna- der från det att underrättelse avsändes till företaget om ett beslut om för- seningsavgift enligt första stycket, ska företaget betala en ny förse- ningsavgift. Den nya avgiften ska uppgå till . Om de handlingar som anges i 7 § inte har kommit in inom två måna- der från det att underrättelse avsändes till företaget om ett beslut om för- seningsavgift enligt andra stycket, ska företaget betala en ny förse- Prop. 2015/16:4 ningsavgift. Den nya avgiften ska uppgå till . Den ändrade hänvisningen i första stycket är en följd av att det nya 7 kap. föreningslagen har en annan paragrafnumrering än det hittillsvarande 7 kap. i den lagen. 21.8Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Definitioner och förklaringar Näringsbostadsrätt 19 § Med näringsbostadsrätt avses en sådan andel i ett privatbostadsföre- tag som inte är en privatbostadsrätt. En andel i en kooperativ hyresrättsförening är dock inte en närings- bostadsrätt. I paragrafen finns en definition av ordet näringsbostadsrätt. I andra styc- ket, som är nytt, föreskrivs att en andel i en kooperativ hyresrättsförening inte är en näringsbostadsrätt. En andel i en kooperativ hyresrättsförening som är ett privatbostadsföretag enligt 2 kap. 17 § utgör i stället en del- ägarrätt (se 48 kap. 2 §). Övervägandena finns i avsnitt 18.3. Särskilda bestämmelser för vissa juridiska personer Kooperativa föreningar 21 § Med kooperativ förening avses en ekonomisk förening som är öp- pen på det sätt som anges i 3 kap. 1 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar och som tillämpar lika rösträtt. Om en ekonomisk förening be- driver försäljning till personer som inte uppfyller kraven för inträde i föreningen, ska föreningen för att anses som öppen ge dem samma rätt till återbäring på köpta varor som medlemmarna får. Att en förening med stöd av 1 kap. 1 a § lagen om ekonomiska före- ningar har antagit investerande medlemmar ska inte anses innebära att föreningen inte tillämpar lika rösträtt. Kooperativa föreningars centralorganisationer anses som öppna även om de beviljar inträde bara för sådana lokala föreningar som uppfyller centralorganisationens krav på stadgar, skötsel och soliditet och även om bara ett enda företag inom varje område antas som medlem. När det gäl- ler kravet på lika rösträtt anses centralorganisationer som kooperativa även om rösträtten utövas i förhållande till föreningarnas medlemsantal. Paragrafen innehåller en definition av det skatterättsliga begreppet ko- operativ förening. I föreningslagen införs bestämmelser om investerande medlemmar. För sådana medlemmar gäller särskilda röstningsregler vid föreningsstäm- man (se 7 kap. 3 § föreningslagen). Reglerna kan få till följd att en inve- sterande medlems röst inte är lika mycket värd som andra medlemmars röster. Genom den nya bestämmelsen i andra stycket i förevarande para- graf klargörs att de särskilda röstviktningsreglerna inte ska påverka den skatterättsliga bedömningen av om föreningen tillämpar principen om Därmed kan en ekonomisk förening vara en kooperativ före- ning i paragrafens mening också i det fall den har antagit investerande medlemmar. Övervägandena finns i avsnitt 18.2. 23 § Utdelning som en kooperativ förening lämnar i förhållande till in- satser enligt lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, lagen (1995:1570) om medlemsbanker eller rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) ska dras av. I fråga om andra insatser än för- lagsinsatser gäller detta dock inte till den del utdelningen enligt 24 kap. 17 § inte ska tas upp av mottagaren. Om den del som inte ska tas upp av mottagaren uppgår till högst av utdelningen, ska dock hela utdelningen dras av. En medlemsfrämjande förening får bara dra av ut- delning om föreningen har ett stort antal medlemmar och bara till den del föreningen för samma beskattningsår själv tagit emot utdelning på in- satser. En kooperativ hyresrättsförening får inte dra av utdelning om föreningen är ett privatbostadsföretag enligt 2 kap. 17 §. Om en ekonomisk förening är centralorganisation för kooperativa föreningar, ska utdelningen på förlagsinsatser dras av även om central- organisationen inte är kooperativ enligt 21 §. I paragrafen finns bestämmelser om utdelning som en kooperativ före- ning lämnar i förhållande till insatser. Paragrafen ändras så att det fram- går att en kooperativ hyresrättsförening som med stöd av 2 kap. 9 a § la- gen (2002:93) om kooperativ hyresrätt betalar ut ett belopp som över- stiger insatsens nominella belopp till en avgående medlem inte får dra av utdelningen om föreningen är ett privatbostadsföretag enligt 2 kap. 17 § i förevarande lag. Övervägandena finns i avsnitt 18.3. I lagrådsremissen föreslogs att det i förevarande paragraf skulle anges att det är den ursprungliga lydelsen av rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) som avses i paragrafen, s.k. statisk hänvis- ning. Förordningen nämns, som Lagrådet påpekar, även i andra para- grafer i lagen. För att inte riskera otillfredsställande oklarheter på grund av olika hänvisningstekniker i lagen väljer regeringen i detta lagstift- ningsärende att inte föreslå någon ändrad hänvisningsteknik i inkomst- skattelagen. Vad som ska tas upp och dras av i inkomstslaget kapital Vissa utdelningar och utskiftningar Utskiftning från ekonomiska föreningar 19 § Vad som, utöver inbetald insats, skiftas ut till en medlem i en svensk ekonomisk förening i samband med att föreningen upplöses eller till en medlem i en kooperativ hyresrättsförening när han utträder ur föreningen behandlas som utdelning, om det inte framgår något annat av 20 eller 21 §. I paragrafen finns bestämmelser om hur ett belopp som en medlem er- håller från en ekonomisk förening ska behandlas i beskattningshänseende när beloppet överstiger den insats som medlemmen har betalat. Över- vägandena finns i avsnitt 18.3. Ändringen i paragrafen avser den situationen att en kooperativ hyres- Prop. 2015/16:4 rättsförening med stöd av 2 kap. 9 a § lagen (2002:93) om kooperativ hyresrätt betalar ut ett belopp som överstiger insatsens nominella belopp till en avgående medlem. Det överskjutande beloppet ska i skattemässig mening behandlas som utdelning till medlemmen. En följd av detta är att beloppet också dras av vid beskattning av föreningen, om föreningen inte är ett privatbostadsföretag (jfr 39 kap. 23 §). 28 § Sådan förmån av att få utnyttja en fastighet som den skattskyldige har i egenskap av delägare i ett privatbostadsföretag ska inte tas upp. Annan utdelning från ett sådant företag ska tas upp till den del den över- stiger andra avgifter och inbetalningar till företaget under beskattnings- året än kapitaltillskott. Utdelning från en kooperativ hyresrättsförening till en medlem när han utträder ur föreningen ska tas upp i sin helhet. Första stycket gäller också förmåner från en motsvarande utländsk juri- disk person. Av paragrafen framgår att utbetalningar från ett privatbostadsföretag till delägare kan ses som skattepliktig utdelning om de inte bara är återbetal- ning av avgifter eller återbetalning av insats som tidigare betalats in till föreningen. Detta ska dock inte gälla för sådan utdelning från en koope- rativ hyresrättsförening som lämnas till en medlem när han utträder ur föreningen (jfr 42 kap. 19 §), vilket anges i första styckets nya tredje me- ning. En sådan utdelning ska i sin helhet tas upp till beskattning. Över- vägandena finns i avsnitt 18.3. 48 kap. Avyttring av delägarrätter och fordringsrätter Definitioner 2 § Med delägarrätt avses –rätt på grund av teckning av aktier, –andel i en värdepappersfond och en specialfond, –andel i en ekonomisk förening, och –annan tillgång med liknande konstruktion eller verkningssätt. Bestämmelserna om delägarrätter ska tillämpas också på –vinstandelsbevis och kapitalandelsbevis som avser lån i svenska kronor, –konvertibel i svenska kronor, –inlösenrätt och säljrätt som avser aktier, –termin och option vars underliggande tillgångar består av aktier eller termin och option som avser aktieindex, och –annan tillgång med liknande konstruktion eller verkningssätt. Andel i ett annat privatbostadsföretag än en kooperativ hyresrätts- förening anses inte som delägarrätt. I paragrafen finns en definition av begreppet delägarrätt. ket framgår att en andel i en ekonomisk förening utgör en delägarrätt. andel i en kooperativ hyresrättsförening som hyr lägenheter som före- ningen i sin tur upplåter med kooperativ hyresrätt (hyresmodellen) utgör en delägarrätt. En andel i en kooperativ förening där föreningen själv äger fastigheten och hyr ut lägenheterna till sina medlemmar (ägarmo- dellen) omfattas dock av regelverket för privatbostadsföretag och utgör en näringsbostadsrätt (jfr 2 kap. 19 §). För att en andel i en sådan före- ning ska behandlas på samma sätt som en andel i en förening enligt hyresmodellen föreskrivs i tredje stycket att andel i annat privatbostads- företag än en kooperativ hyresrättsförening inte anses som delägarrätt. I fortsättningen ska en andel i en kooperativ hyresrättsförening, oavsett om föreningen drivs enligt hyres- eller ägarmodellen, således utgöra en del- ägarrätt. Övervägandena finns i avsnitt 18.3. Utdelning och kapitalvinst på andelar i fåmansföretag förvärvade 34 § Vinstutdelning som lämnas för senare räkenskapsår än som avses i 33 § ska minska kapitalunderlaget till den del utdelat belopp överstiger nettovinsten enligt fastställd balansräkning eller, i förekommande fall, fastställd koncernbalansräkning. Kapitalunderlaget i ett aktiebolag ska minskas med belopp som mot- svarar utbetalningar från bolaget som gjorts i samband med minskning av aktiekapitalet eller reservfonden, om utbetalningen skett efter utgången av det räkenskapsår då underlaget beräknades. Kapitalunderlaget i en ekonomisk förening ska minskas med belopp som motsvarar utbetalningar enligt 4 kap. 3 § lagen (1987:667) om eko- nomiska föreningar vid återbetalning av överskjutande medlemsinsatser eller enligt 4 kap. 4 § samma lag vid minskning av medlemsinsatsernas belopp. Detta gäller bara om utbetalningen har gjorts efter utgången av det räkenskapsår då underlaget beräknades. Paragrafen innehåller bestämmelser om beskattning av kapitalvinst i vissa fåmansföretag. Ändringarna i paragrafen utgör en anpassning till att bestämmelser om minskning av medlemsinsatsernas belopp numera finns i 4 kap. 4 § föreningslagen. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller för tid före ikraftträdandet. Lagen träder enligt punkten 1 ikraft . Enligt punkten 2 gäller äldre bestämmelser för tiden före ikraftträdan- det. Förslaget till lag om ändring i lagen (2002:93) Prop. Information med elektroniska hjälpmedel 7 § I 1 kap. 8 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar finns bestämmelser om information med elektroniska hjälpmedel som gäller när en kooperativ hyresrättsförening skickar kallelser och annan in- formation i enlighet med den lagen. I paragrafen, som är ny, finns en upplysning om att föreningslagens be- stämmelser om information med elektroniska hjälpmedel gäller i fråga om kooperativa hyresrättsföreningar. Övervägandena finns i avsnitt 12 och 17.3. Paragrafen aktualiseras när en bestämmelse i föreningslagen hindrar att en kooperativ hyresrättsförening skickar stämmokallelser eller andra handlingar på annat sätt än per post. I dessa fall kan föreningen i stället med stöd av 1 kap. 8 § föreningslagen välja att skicka informationen med elektroniska hjälpmedel, t.ex. e-post, om de förutsättningar som anges i den paragrafen är uppfyllda. Paragrafen är inte tillämplig om det är bestämmelser utanför föreningslagen som hindrar att information skickas med elektroniska hjälpmedel (se t.ex. 3 kap. 1 § första stycket lagen om kooperativ hyresrätt jämförd med 12 kap. 63 § jordabalken). För vidare kommentarer, se författningskommentaren till 1 kap. 8 § föreningslagen. 2 kap. Föreningsrättsliga bestämmelser Insatser 9 § För återbetalning av medlemsinsatser gäller 4 kap. lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, med de avvikelser som följer av denna lag. I paragrafen behandlas frågan om återbetalning av medlemsinsatser. Utgångspunkten är att föreningslagens bestämmelser i frågan gäller även för kooperativa hyresrättsföreningar. Ändringarna innebär att de särskilda bestämmelser som gäller för sådana föreningar utgår från paragrafen. Motsvarande bestämmelser tas i stället in i den nya 9 a §. Se vidare kom- mentaren till den paragrafen. Övervägandena finns i avsnitt 17.3. 9 a § En kooperativ hyresrättsförening får i stadgarna bestämma att en avgående medlem har rätt att få ut ett belopp som överstiger hans eller hennes medlemsinsatser. I 18 a § anges hur ett beslut om en sådan stad- geändring ska fattas. Det belopp som utbetalas till en avgående medlem får inte överstiga medlemmens andel av föreningens eget kapital. Föreningens eget kapital ska beräknas enligt den fastställda balansräkning som hänför sig till tiden för avgången. Uppskrivningsfonden, reservfonden, kapitalandels- fonden och fonden för utvecklingsutgifter ska inte räknas med. Om den kooperativa hyresrätten har upphört att gälla före medlem- mens avgång, gäller i fråga om återbetalning av upplåtelseinsatser fjärde och femte styckena i denna paragraf. Om den kooperativa hyresrätten har upphört att gälla enligt 12 kap. 10 § jordabalken eller enligt 3 kap. 13 eller 15 § denna lag, har med- lemmen rätt att få tillbaka upplåtelseinsatsen från det att hyresrätten upphörde att gälla. Om den kooperativa hyresrätten i annat fall har upphört att gälla före medlemmens avgång, ska upplåtelseinsatsen betalas tillbaka sex må- nader efter utgången av det räkenskapsår som slutar näst – eller den , högst , som anges i stadgarna – från det att hyresrätten sades upp. Paragrafen, som är ny, innehåller de i förhållande till föreningslagen av- vikande bestämmelser om återbetalning av medlemsinsatser som gäller för kooperativa hyresrättsföreningar. Övervägandena finns i avsnitt 17.3. Av första stycket framgår att en kooperativ hyresrättsförening får be- stämma att en avgående medlem har rätt att få ut ett belopp som översti- ger hans eller hennes medlemsinsatser. Föreningen kan själv bestämma vilken beräkningsgrund som ska användas. I andra stycket finns dock en regel som kan begränsa utbetalningarnas storlek. Ett tänkbart alternativ är att föreningen bestämmer att en avgående medlem har rätt att få tillbaka ett belopp som motsvarar hans eller hennes andel i föreningens eget kapital, ett annat att medlemmen har rätt att få tillbaka medlemsinsatserna uppräknade på ett visst sätt, t.ex. enligt ett visst index. För att en kooperativ hyresrättsförening ska få återbetala insatser med ett högre belopp än insatsernas nominella värde krävs att föreningen tar in en bestämmelse om detta i sina stadgar. I 18 a § anges att ett sådant beslut om stadgeändring kräver enhällighet bland samtliga röstberät- tigade i föreningen. Av andra stycket följer att en medlem inte är garanterad att få tillbaka hela det belopp som framräknas enligt första stycket eller enligt reglerna i 9 § detta kapitel och 4 kap. föreningslagen. Det framräknade beloppet ska således ställas i relation till medlemmens andel i föreningens sam- manlagda eget kapital enligt den balansräkning som hänför sig till tiden för avgången. Vid beräkningen bortses det från uppskrivningsfonden, reservfonden, kapitalandelsfonden och fonden för utvecklingsutgifter (jfr prop. 2015/16:3 s. 253 f.). Bestämmelserna i andra stycket är uppställda främst till skydd för före- ningens borgenärer. De kan därför inte frångås ens om samtliga medlem- mar samtycker till det.