prop · H3031 · 2015-09-21 00:00:00 — Källa: Egna beräkningar. Diagram 8.1 Skillnad mellan utgiftsprognos och ursprungligt anvisade medel i statens budget för 20151 för vissa utgiftsområden Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och -2,0 Areella näringar, landsbygd och -2,3 Avgiften till Europeiska unionen -4,0 -6,0 -4,0 -2,0 1 Enligt finansutskottets sammanställning (bet. 2014/15:FiU10). Källa: Egna beräkningar. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli högre än ursprungligt anvisade medel. Upprevideringen förklaras av högre utgifter under anslaget Bidrag för läke- medelsförmånerna. Därtill ökar kostnaderna under anslaget Kostnader för statlig assistens- ersättning, bl. a. till följd av en ökning av det genomsnittliga antalet timmar med assistans. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli högre än ursprungligt anvisade medel. Ökningen beror i huvudsak på fler och längre sjukfall. Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli lägre än ursprungligt anvisade medel. Merparten av förändringen förklaras av det relativt låga ränteläget som minskar ränteutgifter. Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli lägre än ursprungligt anvisade, vilket förklaras av att Europeiska kommissionen godkände landsbygdsprogram- met 2014–2020 senare än vad som tidigare hade beräknats. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli högre än ursprungligt anvisade medel. Anslaget Räntor på statsskulden har ökat främst på grund av högre valutakurs- förluster och kursförluster vid förtidsinlösen av lån. Valutakursförlusterna har blivit större än vad som antogs i budgetpropositionen till följd av kronans svagare utveckling mot framför allt amerikanska dollar men även mot euron . Kursförlusterna har blivit större på grund av att marknadsräntorna blivit lägre än vad som antogs i föregående proposition. Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli lägre än ursprungligt anvisade medel, framför allt till följd av sent beslutade ändringar i EU-budgeten . Beslut fattades och har medfört att betalningarna till EU minskar med . Vidare väntas de omfattande revideringarna av bruttonational- inkomsten och mervärdesskattebaserna, som skedde , leda till ytterligare minskade betalningar till EU . Det finns dock betydande risker för en annan utgiftsutveckling än den som förutses i prognosen. Förändring av anslagsbehållningar (exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.) I den beslutade budgeten var den beräknade förändringen av anslagsbehållningarna inte fördelad per utgiftsområde, utan redovisades under posten Minskning av anslagsbehållningar. De totala utgifterna redovisades i statens budget som summan av utgiftsramarna och beräknings- posten Minskning av anslagsbehållningar. Denna beräkningspost uppgick i budgeten till -4,6 mil- jarder kronor, vilket innebar en minskning av statens utgifter med motsvarande belopp och att anslagsbehållningarna således förväntades öka. I den aktuella prognosen ingår emellertid förändringen av anslagsbehållningarna under respektive utgiftsområde. Förändringen av anslagsbehållningarna kan därför beräknas som skillnaden mellan prognostiserat utfall och anvisade medel, med hänsyn tagen till förslag till ändringsbudget, indragningar av anslagsmedel och medgivna överskridanden (se tabell 8.15). Tabell 8.15 Beräknad förändring av anslagsbehållningar 2015 (exklusive statsskuldsräntor) Anvisat i ursprunglig budget2 Anvisat i vårändringsbudget för 20153 Förslag till höständringsbudget för 20154 Beräknad förändring av anslagsbehållningar Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför ej alltid med summan. Från samtliga belopp har utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. exkluderats. 1Enligt Årsredovisning för staten 2014 (skr. 2014/15:101). 2Enligt finansutskottets sammanställning (bet. 2014/15:FiU10) 3Enligt beslut efter förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2014/15:99, bet. 2014/15:FiU21, rskr. 2014/15:255). 4Enligt förslag i propositionen Höständringsbudget (prop. 2015/16:2). Källa: Egna beräkningar. Utfallet för statens budget 2014 visar att anslags- behållningarna uppgick till . kommer anslagssparandet att öka jämfört med i den mån utgifterna är lägre än anvisade medel på budgeten , eller minska i den mån utgifterna överstiger anvisade medel eller till följd av beslut om indragningar. I enlighet med de beslut om ändringar i budgeten som har fattat har de anvisade medlen ökat med sammanlagt . I propositionen Höständringsbudget föreslås ytterligare anslagsökningar om sammanlagt . De beräknade indragningarna av anslagsmedel uppgår till , varav merparten berör de rättighetsstyrda transfereringsanslagen. Anslagsbehållningarna beräknas vid utgången av 2015 uppgå till . Därmed beräknas anslagsbehållningarna öka med mellan /15 och /16. Den offentliga sektorns finanser, statens budgetsaldo och statsskulden 9 Den offentliga sektorns finanser, statens budgetsaldo och statsskulden –beräknas underskottet i de offentliga finanserna uppgå till 36 miljarder kronor eller av BNP. Detta är en kraftig minskning jämfört med , då sektorn redovisade ett underskott på eller av BNP. Minskningen beror på den för- väntade konjunkturåterhämtningen samt tillfälligt högre inkomster från skatter och kapital. Därtill har samtliga reformer varit finansierade fullt ut i de ekonomiska propositionerna som regeringen har lagt fram. –beräknas de offentliga finanserna vara oförändrade som andel av BNP. Detta kan främst förklaras av att flera utgiftsslag som inte är konjunkturrelaterade ökar i snabbare takt än BNP, som effekten av de tillfälligt högre inkomsterna faller bort. –Den fortsatta återhämtningen i ekonomin medför i kombination med en ansvarsfull finanspolitik att det finansiella sparandet förstärks . beräknas ett överskott på av BNP. –De finansiella tillgångarna överstiger skulderna under hela prognosperioden med 13–av BNP. Den konsoliderade bruttoskulden uppgick till 44,3 pro- cent av BNP, vilket med god marginal understiger referensvärdet inom stabilitets- och tillväxtpakten om av BNP. Bruttoskulden väntas minska till 38,3 pro- cent av BNP 2019. –Den konsoliderade statsskulden beräknas ha uppgått till 2014, vilket motsvarar av BNP. Statsskulden beräknas minska som andel av BNP samtliga år , och i nominella termer . –Kommunsektorn bedöms redovisa ett förbättrat finansiellt sparande 2015 jämfört med föregående år. En återbetalning från Försäkring förstärker sparandet med ca , som skatte- inkomsterna utvecklas starkt. stärks de ekonomiska förutsättningarna ytterligare, i takt med att arbetsmarknadsläget successivt förbättras. Det finansiella sparandet i kommunsektorn väntas uppgå till mellan -0,2 och -0,av BNP 2016–2019. I detta avsnitt redovisas den offentliga sektorns finanser enligt redovisningsprinciperna i nationalräkenskaperna (NR).90 Med offentlig sektor avses här den gamla definitionen som i NR:s nya redovisning benämns offentlig förvaltning. I utgifterna i statens budget ingår en beräkningsteknisk överföring till hushålls- sektorn 2017–2019 som motsvarar skillnaden mellan regeringens föreslagna och aviserade budgetförstärkningar och budgetförsvagningar i denna proposition, undantaget de förslag av diskretionär karaktär som inte finansieras fullt ut och som inte ingår i tabell 1.2 Det är regeringens avsikt att dessa överstigande medel ska användas för finansiering av framtida reformer. Den beräkningstekniska överföringen påverkar den offentliga sektorns utgifter på samma sätt som de takbegränsade utgifterna. Överföringen belastar därmed statens budgetsaldo och det finansiella sparandet i staten och den offentliga sektorn. Den ingår dock inte i redovisningen av förändringar till följd av beslutade, föreslagna eller aviserade åtgärder (se även tabell 8.11). 9.1Effekterna av regeringens politik på de offentliga finanserna Statens budget är regeringens viktigaste verktyg för att genomföra sin ekonomiska politik och för att utöva sin finansmakt. Budget- propositionen och den ekonomiska vårproposi- tionen är regeringens förslag till om hur budgetpolitiken ska utformas. Regeringen kan förändra politikens inriktning genom att föreslå att medel används till nya ändamål eller att fördelningen till befintliga ändamål ändras. Förändringar i skattesystemet är också ett sätt att ändra politikens inriktning. 90 Skatter och statsbidrag redovisas enligt den ordning som gällde innan den genomgripande revideringen av NR . Därmed överens- stämmer redovisningen bättre med redovisningen i statens budget och den kommunala redovisningen. Det innebär dock att skatter och stats- bidrag för delsektorerna (staten, ålderspensionssystemet och kommunala sektorn) avviker från den nuvarande redovisningen i NR. Det finansiella sparandet för den offentliga sektorn och dess delsektorer påverkas emellertid inte av denna avvikelse. Redovisningen av inkomster och utgifter för den konsoliderade offentliga sektorn påverkas inte heller. propositionen innehåller en mer utförlig genomgång av hur regeringen redovisar effekterna på de offentliga finanserna av sin politik (prop. 2012/13:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. Bilaga 2). Redovisningen av budgeteffekter i detta avsnitt utgår från att anslagsförändringar mot- svaras av lika stora utgiftsförändringar. Effekterna av förslag och aviseringar sedan vårpropositionen I tabell 9.1 redovisas de budgeteffekter som förslagen och aviseringarna i denna proposition och i propositionen Höständringsbudget (prop. 2015/16:2) har på den offentliga sektorns finansiella sparande samt hur dessa fördelar sig på utgifter och inkomster enligt NR. Av tabellen framgår på en övergripande nivå hur utformningen av politiken har förändrats sedan 2015 års ekonomiska vårproposition (prop. 2014/15:100) och propositionen Vårändrings- budget (prop. 2014/15:99). Tabell 9.1 Budgeteffekter av nu föreslagna och aviserade utgifts- och inkomstförändringar 2015–2019 Förändring i förhållande till ekonomiska vårproposition, effekt på offentliga sektorns finansiella sparande. Justering för olika redovis- ningsprinciper i statens budget -1,0 -0,1 -0,2 -0,1 -0,1 -3,1 -4,8 -3,3 -1,0 -0,1 -0,1 -0,1 1Se tabell 8.11. Föreslagna anslagsförändringar 2015 beskrivs närmare i propo- sitionen Höständringsbudget (prop. 2015/16:2). Medel som föreslås till- föras anslag utan att någon ny reform föreslås ingår inte (främst transfererings- anslag). Inklusive medel till dessa anslag uppgår förslagen i propositionen Höständringsbudget till . 2Effekterna på de offentliga finanserna av föreslagna och aviserade förändringar av skatteregler beskrivs närmare i tabell 6.25. 3Övriga inkomstreformer beskrivs i avsnitt 7.2. Källa: Egna beräkningar. I redovisningen av budgeteffekterna i tabell 9.1 ingår endast den del av förslagen i propositionen Höständringsbudget som avser nya diskretionära reformer. Dessa förslag medför att de takbegränsade utgifterna blir ca högre jämfört med den av beslutade budgeten . Totalt föreslår regeringen att anslagen ökas med totalt ca . Av dessa avser ca anslag där den föreslagna anslagsförändringen är ett resultat av att volymer eller makroekonomiska förutsättningar förändrats jämfört med den bedömning som låg till grund för anvisade anslagsmedel i beslut om statens budget . Ändringarna har i dessa fall inte någon koppling till nya reformer (se även tabell 8.11). Vidare ingår –2019 i tabell 9.1 budget- effekterna av samtliga förslag och aviseringar av diskretionär karaktär, inklusive förslag som inte finansieras fullt ut. Förslagen som inte finansierats fullt ut består huvudsakligen av omfördelning av medel mellan år inom Landsbygdsprogrammet, där den totala utgifts- ramen är oförändrad, samt, i likhet med redovisningen i propositionen Vårändrings- budget , högre anslag för bidrag för läkemedelsförmånerna, främst till följd av ökade kostnader för läkemedel som förskrivs i enlighet med smittskyddslagen (2004:168) för vissa sjukdomar och som enligt praxis finansieras av staten via anslaget för läkemedelsförmåner. De förslag som inte finansieras fullt ut framgår av tabell 6.25 och tabell 8.11. I tabell 1.2 redovisas också de effekter som regeringens förslag och aviseringar i denna proposition och i propositionen Höständrings- budget har på det finansiella sparandet. Tabell 1.2 är uppställd så att politikens inriktning ska framgå på ett tydligt sätt. I redovisningen i tabell 1.2 ingår de förslag och aviseringar som enligt regeringens bedömning ska finansieras fullt ut. Av tabell 9.1 framgår att de föreslagna och aviserade reformerna på budgetens utgifts- och inkomstsida sammantaget medför att den offentliga sektorns finanser försvagas 2016– 2019, jämfört med beräkningarna ekonomiska vårproposition. har den beräkningstekniska överföring som redovisades i vårpropositionen delvis använts som finansiering (se tabell 1.2). Den försvagning av det finansiella sparandet som därefter kvarstår motsvaras i huvudsak av de förslag till diskretionära förändringar som inte finanseras fullt ut. föreslagna och aviserade reformer som påverkar de takbegränsade utgifterna beräknas medföra högre utgifter med 20–2016–2019. En mer detaljerad genomgång av de förslag och aviseringar som påverkar budgetens utgiftssida finns i avsnitt 8.2. Tabell 8.11 visar de beräknade budgeteffekterna av förslagen och aviseringarna per utgiftsområde samt anslags- förändringarna under varje utgiftsområde. De föreslagna och aviserade skatte- förändringarna medför att inkomsterna beräknas förstärkas med 16–2016–2019 i förhållande till de preliminära inkomstberäkningarna –2019 i vårpropositionen. Budgeteffekterna av de enskilda förslagen redovisas i tabell 6.25. Effekter av den samlade politiken i förhållande till föregående år Vid bedömningen av finanspolitikens inriktning är det viktigt att ta hänsyn till den samlade effekten av regeringens politik, dvs. i vilken utsträckning både tidigare beslutade och föreslagna och aviserade åtgärder sammantaget påverkar förändringen av det finansiella sparandet över tiden. Regeringens bedömning av finanspolitikens inriktning sammanfattas i tabell 9.7. Underlaget till bedömningen av den aktiva finanspolitiken i tabell 9.7 redovisas i tabell 9.2, som visar de samlade budgeteffekterna av tidigare beslutade och aviserade samt nu före- slagna och aviserade reformer, inklusive finansie- ringen av dessa, i förhållande till föregående år. Sammantaget försvagas den offentliga sek- torns finansiella sparande 2014 med ca 22 mil- jarder kronor till följd av beslutade, föreslagna och aviserade reformer. är den beslutade, föreslagna och aviserade aktiva finans- politiken något åtstramande, medan den sam- manlagda effekten –2019 varken är åtstramande eller expansiv. Avsnitt 8.3 innehåller en mer detaljerad genomgång av utvecklingen av de takbegränsade utgifterna. I tabell 8.5 redovisas förändringarna av de takbegränsade utgifterna per utgifts- område. I tabell 7.11 särredovisas hur de enskilda re- geländringarna på skatteområdet påverkar de offentliga finanserna jämfört med föregående år. Tabell 9.2 Samlade budgeteffekter av regeringens politik 2014–2019 i förhållande till föregående år Utgifts- och inkomstförändringar i förhållande till föregående år av tidigare beslutade och aviserade samt nu föreslagna och aviserade åtgärder och finansieringar. Budgeteffekt på offentliga sektorns finansiella sparande. -6,4 Justering för olika redo- -0,1 -2,3 -2,1 -1,7 -5,1 -15,5 Indirekta effekter av skatter -1,7 -3,2 -0,8 -0,5 -0,2 -2,9 -1,2 -0,1 -18,4 -0,5 förändringar, effekt på finansiella sparande1,7 -22,1 -1,4 -4,7 -0,6 -0,1 förändringar, effekt på -22,1 -1,4 -5,8 -0,6 -0,1 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar inte alltid korrekt. 1För utgiftsreformer innebär minustecken anslagsminskningar eller att tempo- rära program upphör eller minskar i omfattning. För inkomstreformer innebär minustecken att skatteinkomsterna minskar. För den sammanlagda budget- effekten av utgifts- och inkomstreformer innebär minustecken att de offentliga finanserna försvagas jämfört med året innan. 2I tabell 8.5 redovisas förändringarna per utgiftsområde. Anslagsförändringar som motiverar tekniska justeringar av utgiftstaket och anslagsförändringar till följd av den makroekonomiska utvecklingen och volymförändringar i trans- fereringssystemen m.m. ingår inte. Förslag i ändringsbudget redovisas exklusive medel som föreslås tillföras anslag utan att någon ny reform föreslås (främst transfereringsanslag). 3Posten visar förändringen av nettoupplåningen för väg- och järnvägsobjekt. Nettoupplåning utgör skillnaden mellan nyupplåning och amortering. 4Kapitaltillskott påverkar inte det finansiella sparandet. Posten avser medverkan i kapitalhöjning i Europeiska investeringsbanken om 2013. 5Se tabell 7.11. Förändrad utdebitering ingår i tabell 7.11 men ska inte ingå i tabell 9.2 eftersom den tabellen visar budgeteffekter av tidigare riksdagsbeslut och förslag från regeringen. 6Se avsnitt 7.2 för en genomgång av övriga inkomstreformer i denna proposition. 7Exklusive indirekta effekter av utgiftsreformer på inkomstsidan. 8Den beräkningstekniska överföringen till hushållssektorn avser den överstigande budgeteffekten till följd av att regeringen i denna proposition föreslår och aviserar åtgärder som medför större budgetförstärkningar än budgetförsvagningar, exkl. de förslag av diskretionär karaktär som inte finansieras fullt ut och som inte ingår i tabell 1.2 (se avsnitt 8.2). Källa: Egna beräkningar. Redovisningen i tabell 9.2 avser både utgifts- och inkomstsidan på statens budget. För reformer på budgetens inkomstsida beskriver bruttoeffekten den statiskt beräknade förändringen i intäkterna från den skatt som regeländringen avser. Brutto- effekten beaktar inte eventuella indirekta effekter, som t.ex. regeländringens påverkan på andra skattebaser och på konsumentprisindex. Om exempelvis konsumentprisindex påverkas av en regeländring uppkommer en indirekt effekt, eftersom utgiftsnivån i olika offentliga trans- fereringssystem påverkas av förändringar i detta index. Vidare ingår inte heller anslagsför- ändringar som motiverar tekniska justeringar av utgiftstaket för staten och anslagsförändringar till följd av den makroekonomiska utvecklingen och volymförändringar i transfereringssystemen. Inte heller ingår medel som i propositionen Vårändringsbudget , eller i tidigare propositioner om ändringar i statens budget, föreslagits tillföras anslag och som inte föranletts av någon ny reform (det gäller i första hand transfereringsanslag som är känsliga för förändringar i volymer och makroekonomiska förutsättningar). 9.2Den offentliga sektorns finanser Underskottet i de offentliga finanserna beräknas ha nått sin botten 2014, då det uppgick till eller av BNP (se diagram 9.1). De offentliga finanserna beräknas förstärkas förhållandevis kraftigt , då underskottet prognostiseras till eller av BNP. Förstärkningen av finanserna beror dels på en starkare makroekonomisk utveckling, dels på att återbetalningen av från Försäkring tillfälligt förstärker inkomsterna. minskar utgifterna som andel av BNP, dvs. utgiftskvoten, jämfört med . Totalt för- stärks sparandet med (se tabell 9.3). Diagram 9.1 Den offentliga sektorns finansiella sparande 2000–2019 Procent av BNP. Utfall –2014, prognos –2019. 00 01 02 03 04 05 06 07 Källor: och egna beräkningar. De offentliga finanserna beräknas bli något försvagade 2016, trots den fortsatta konjunktur- återhämtningen. Inkomst- och utgiftskvoten ökar med av BNP till följd av de föreslagna och aviserade reformerna i denna proposition. Justerat för denna effekt minskar både inkomst- och utgiftskvoten . Tabell 9.3 Den konsoliderade offentliga sektorns finanser 2014–2019 Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall , prognos –2019. -1,9 -0,9 -0,9 -0,5 -1,2 -0,4 -0,4 -0,3 1 Inklusive räntor på pensionsskulden. Källor: och egna beräkningar. Den förväntade fortsatta ekonomiska åter- hämtningen medför, tillsammans med mer eller mindre oförändrade regler, att den offentliga sektorn beräknas redovisa överskott 2019. Förstärkningen av det finansiella sparandet sker både genom att inkomsterna ökar och att utgifterna minskar i förhållande till BNP (se diagram 9.2). Diagram 9.2 Den offentliga sektorns inkomster och utgifter –2019 Procent av BNP. Utfall –2014, prognos –2019. Källor: och egna beräkningar. Den offentliga sektorns finansiella sparande varierar normalt med BNP. När konjunkturen försvagas sjunker skatteinkomsterna, som utgifterna för framför allt arbetslöshet stiger, och det finansiella sparandet blir lägre. Dessa s.k. automatiska stabilisatorer bidrar till att stabilisera konjunkturen. Det finansiella spa- randet justerat för bl.a. de konjunkturella variationerna visar den strukturella, under- liggande nivån. Det strukturella sparandet som andel av potentiell BNP beräknas överstiga -0,. beräknas det strukturella sparandet uppgå till . Skatteintäkterna ökar successivt som andel av BNP Till följd av de skattesänkningar som genom- fördes av den förra regeringen minskade den offentliga sektorns skatteintäkter som andel av BNP (skattekvoten) till av BNP (se tabell 9.4). De skatteförändringar som föreslås och aviseras i denna proposition, och som beskrivs i avsnitt 6, bidrar till att skattekvoten ökar . Om reformerna exkluderas är skattekvoten i stället oförändrad. Kvoten beräknas uppgå till 2018 och vara oförändrad 2019 (se tabell 9.4). Tabell 9.4 Den offentliga sektorns skatter och avgifter 2014–2019 Procent av BNP. Utfall , prognos –2019. Anm.: Utfall 2014 enligt NR, vilket kan skilja sig från regeringens prognos på offentliga sektorns skatteintäkter som redovisas i avsnitt 6.2. Källor: och egna beräkningar. Utgifternas andel av BNP Utgiftskvoten, dvs. utgifternas storlek i för- hållande till BNP, väntas minska med 0,8 pro- centenheter . Till följd av de föreslagna och aviserade reformerna i denna proposition beräknas utgiftskvoten sedan öka 2016 jämfört med (se tabell 9.5). –2019 minskar utgiftskvoten återigen och beräknas 2019 uppgå till av BNP. Diagram 9.3 Den offentliga sektorns utgifter –2019 Procent av BNP. Utfall –2014, prognos –2019. Källor: och egna beräkningar. Såväl offentlig konsumtion som investeringar väntas växa långsammare än BNP 2015. transfereringar och subventioner, riktade till bl.a. företag och utlandet, beräknas minska som andel av BNP (se även diagram 9.3).91 Även ränte- utgifterna minskar som andel av BNP. De olika transfereringarna till hushållen utvecklas i stort sett som BNP. medför föreslagna och aviserade reformer att utgiftskvoten totalt ökar i förhållande till 2015. Utgifterna för konsumtion, investeringar och övriga transfereringar ökar snabbare än BNP 2016. Med den föreslagna och aviserade politiken minskar utgifterna som andel av BNP 2017–2019. Tabell 9.5 Den offentliga sektorns utgifter –2019 Procent av BNP. Utfall , prognos –2019. 1Avser totala pensionsutbetalningar till hushåll, utöver ålderspensioner inkluderas exempelvis utbetalningar för garantipensioner. 2Inklusive ofördelade utgifter. 3Inklusive räntor på pensionsskulden. Källor: och egna beräkningar. 91 Dessa utgifter beräknas också minska för prognosåren till följd av ett beräkningstekniskt antagande om att försäljningar som redovisas under nettoköp av mark och fastigheter i kommunsektorn kommer att uppgå till . Faktorer som påverkar utvecklingen av det finansiella sparandet i den offentliga sektorn 2015–2019 Underskottet i de offentliga finanserna beräknas minska kraftigt i förhållande till 2014, men sedan öka något 2016, trots konjunkturåter- hämtningen. följer sparandet i större utsträckning konjunkturutvecklingen. I tabell 9.6 specificeras bakomliggande faktorer som ger stor effekt på den årliga utvecklingen av det finansiella sparandet.