prop · H3031d2 · 2015-09-21 00:00:00 — När Myndigheten för radio och tv tillämpar 17 § andra stycket i den upphävda lokalradiolagen i fråga om den avgift som avses i första stycket a, ska myndigheten för varje till- ståndshavare göra en proportionell minskning av avgiften så att det totala avgiftsuttaget för samtliga tillstånd minskas med sammanlagt . När Myndigheten för press, radio och tv tillämpar 17 § andra stycket i den upphävda lokalradiolagen i fråga om den avgift som avses i första stycket a, ska myndigheten för varje tillståndshavare göra en propor- tionell minskning av avgiften så att det totala avgiftsuttaget för samtliga tillstånd minskas med sammanlagt . 12 Senaste lydelse 2011:1558. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 2.4Förslag till lag om ändring i lagen (2015:000) om ändring i radio- och tv-lagen (2010:696) Härigenom föreskrivs att 13 kap. 30 § radio- och tv-lagen (2010:696) i stället för lydelsen enligt lagen (2015:000) om ändring i den lagen ska ha följande lydelse. Lydelse enligt prop. 2014/15:118 Föreslagen lydelse Ett tillstånd att sända kommersiell radio gäller . Om det finns särskilda skäl, får Om det finns särskilda skäl, får Myndigheten för radio och tv Myndigheten för press, radio och tv besluta att ett tillstånd ska gälla för besluta att ett tillstånd ska gälla för Giltighetstiden för tillståndsvillkor får vara kortare än tillståndstiden. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Riksdagsstyrelsen har följande förslag till lagtext. 2.5Förslag till lag om ändring i lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i Härigenom föreskrivs att 10 § lagen (1999:1209) om stöd till riksdags- ledamöternas och partigruppernas arbete i ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Stöd är avsett att bekosta handläggarhjälp åt ledamöter. Stödet beräknas efter att det ska motsvara kostnaden för en politisk sekreterare per riksdagsledamot. Vid bestämmandet av stödets Vid bestämmandet av stödets storlek ska beloppet per politisk sekreterare och månad ligga per politisk sekreterare och månad till grund för beräkningen. ligga till grund för beräkningen. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2014:1558. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 I utgiftsområde 1 ingår avsnitten Statschefen, samt om- budsmän, och samepolitiken, m.m., Länsstyrelserna, Demokrati- politik och mänskliga rättigheter, Nationella minoriteter, Medier och Sieps samt EU- information. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 1 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten 2:1 ledamöter och partier m.m. 2:4 ombudsmän () P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Demokratipolitik och mänskliga rättigheter 6:1 Allmänna val och demokrati 6:6 Stöd till politiska partier Summa Demokratipolitik och mänskliga rättigheter 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer 8:2 Myndigheten för press, radio och tv 9:1 för europapolitiska studier Summa Sieps samt EU-information Totalt för utgiftsområde 01 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 2016–2019. Tabell 3.3 Ramnivå 2016 realekonomiskt fördelad. Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. De av beslutade målen inom utgifts- området är följande: Samepolitikens övergripande mål är att verka för en levande samisk kultur byggd på en ekologiskt hållbar rennäring och andra samiska näringar (prop. 2005/06:1, utg.omr. 23, bet. 2005/06:MJU2, rskr. 2005/06:108). Demokratipolitik och mänskliga rättigheter Målet för demokratipolitiken och mänskliga rättigheter är en levande demokrati där individens möjligheter till inflytande förstärks och de mänskliga rättigheterna respekteras (prop. 2008/09:1, utg.omr. 1, bet. 2008/09:KU1, rskr. 2008/09:83). Målet för politiken för nationella minoriteter är att ge skydd för de nationella minoriteterna och stärka deras möjligheter till inflytande samt stödja de historiska minoritetsspråken så att de hålls levande (prop. 2008/09:1, utg.omr. 1, bet. 2008/09:KU1, rskr. 2008/09:83). Målen för medieområdet är att stödja yttrande- frihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadlig medie- påverkan (prop. 2014/15:1 utg.omr. 17, bet. 2014/15:KrU6, rskr. 2014/15:96). Resultatredovisningen görs mot målen för medieområdet som beslutat (prop. 2008/09:1 utg.omr. 17, bet. 2008/09:KrU1, rskr. 2008/09:92) och som lyder: Målen för medieområdet är att stödja yttrande- frihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadliga inslag i massmedierna. För övriga delområden inom utgiftsområdet finns inga av bundna mål. I avsnitten 9.3 och 9.12 föreslås nya mål för demokratipolitiken respektive politiken för mänskliga rättigheter. Mål beslutade av regeringen, eller i före- kommande fall mål för eller ombudsmän (), redovisas på den underindelade nivån, se respektive avsnitt. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 För avsnittet Medier sker resultatredo- visningen samlat i utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Politikens inriktning redovisas i förekommande fall på den underindelade nivån, se respektive avsnitt. För avsnittet Medier redovisas politikens inriktning samlat i utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Resultatredovisning lämnas på den under- indelade nivån, se respektive avsnitt. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 () och Slottsstaten (). Anslagsmedlen som avser Hovstaten disponeras 4.1.11:1 Kungliga hov- och slottsstaten av Kammarkollegiet och betalas ut engångsvis Tabell 4.1 Anslagsutveckling 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten efter rekvisition till H.M. Konungens hov- förvaltning. Anslagsmedel som avser Slottsstaten får användas efter beslut av Riksmarskalks- ämbetet. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 135 383 tkr prisnivå. 3Motsvarar 135 391 tkr prisnivå. 4Motsvarar 135 391 tkr prisnivå. Anslaget får användas för att täcka utgifter för statschefens officiella funktioner inklusive utgifter för kungafamiljen samt för Kungliga hovstatens och Kungliga slottsstatens förvalt- ningsutgifter. Kungliga hovstaten (Hovstaten) och Kungliga slottsstaten (Slottsstaten) har som huvuduppgift att bistå statschefen och övriga medlemmar av kungafamiljen i deras officiella plikter. I upp- giften ligger även att vårda det kungliga kulturarvet och att visa detta kulturarv för allmänheten. Anslaget fördelas på Hovstaten Kungens konstitutionella, statsceremoniella och officiella uppgifter utgör kärnan i Hovstatens årliga verksamhet. I dessa uppgifter ingår bl.a. öppnande av , ordförandeskap i utrikesnämnden och i konseljer, audienser, statsbesök, officiella besök, representation och möten med företrädare för offentlig och privat sektor och det civila samhället. Av verksamhetsberättelsen framgår att närmare 50 audienser med utländska ambas- sadörer hållits och att statsbesök till och genomförts. Det framgår vidare att det, , funnits ett stort intresse av kungligt deltagande i olika samman- hang. inkom över 1 600 förfråg- ningar, en ökning , vilket ledde till över 870 officiella åtaganden . Till Hovstaten hör med kansli, ekonomi- och personalavdelning, och Informationsav- delningen. Som ett led i utökad informations- givning och tillgänglighet har kungahusets satsning på digitala medier utvecklats ytterligare. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Slottsstatens verksamhet omfattar huvudsak- ligen vård och underhåll av det kungliga kulturarvet samt utställnings- och visningsverk- samhet. Organisatoriskt ansvarar Ståthållar- ämbetet för förvaltningen av de elva kungliga slotten med tillhörande byggnader och parker. Ett flertal underhålls- och renoveringsprojekt pågår i samarbete med . Det mest omfattande är den pågående fasad- renoveringen av . De kulturhistoriskt värdefulla samlingarna i slotten med omkring 250 000 föremål, förvaltas inom Slottsstaten av Kungl. Husgerådskam- maren med . Ett konti- nuerligt konserveringsarbete bedrivs och arbete med datakatalogisering av samlingarna pågår. När det gäller tillgänglighet har möjligheterna att besöka och ta del av det kungliga kulturarvet förbättrats genom ökade öppettider. Antalet besök vid de kungliga besöksmålen ökade med närmare 45 000 till drygt 930 000. Visnings- och utställningsverksamheten sker i nära samarbete mellan Kungl. Husgerådskammaren och Ståt- hållarämbetet. Inom Slottsstaten bedrivs även ett omfattande kunskapsförmedlande arbetet genom föreläsningsserier, temavisningar m.m. I enlighet med den överenskommelse som träffats mellan regeringen och Riksmarskalks- ämbetet, och som återges under avsnittet Regeringens överväganden nedan, består den ekonomiska redovisningen av Hovstatens verk- samhet av resultat- och balansinformation samt kommentarer i form av tilläggsupplysningar och noter. Följande finansiella information redovisas avseende 2014: –En resultaträkning där samtliga intäkter för Hovstaten redovisas. Det gäller såväl anvisade medel från staten som de övriga intäkter som följer av hur verksamheten är organiserad. Kostnader finns redovisade uppdelat på olika större kostnadsslag och det årliga nettoresultatet framgår. –En balansräkning över Hovstatens till- gångar och skulder. –En sammanställning av väsentliga uppgifter rörande bl.a. anställda vid . –Tilläggsupplysningar och noter med speci- fikationer av Hovstatens intäkter och kostnader. Redovisningen följer vedertagna principer och i tillämpliga delar de principer som tillämpas för Slottsstaten. Anslagsmedel som avser Hovstaten uppgick till . Medlen används för att finansiera kostnader för representation, statsbesök, resor, transporter, personal m.m. samt levnadsomkostnader som är direkt kopp- lade till statschefens funktion. Av årsredovisningen framgår att såväl verk- samhetens intäkter som kostnader minskat jämfört med föregående år. Det förklaras av vigseln 2013 mellan Prinsessan och . Anslaget till Hovstaten utgjorde av verksamhetens intäkter. Övriga intäkter bestod framförallt av avgifter och andra ersättningar vilka uppgick till av intäkterna. Den största kostnadsposten, , utgjordes av personalkostnader. Övriga drifts- kostnader, där de största posterna avser förbrukningskostnader och köpta tjänster, mot- svarade av kostnaderna. Verksamheten inom Hovstaten 2014 resulterade ekonomiskt i en positiv kapital- förändring om . Slottsstaten har såsom tidigare lämnat en årsredovisning enligt gängse utformning. Slottsstatens verksamhet finansieras dels genom anslag, dels med hyres- och arrende- intäkter samt intäkter från visningar av de kungliga slotten och försäljning i slottsbodar. Anslagna medel till Slottsstaten uppgick till vilket motsvarar av verksamhetens intäkter. Övriga intäkter härrör främst från avgifter och andra ersättningar och uppgick till , en ökning med jämfört med föregående år. I huvudsak är det ökade entré- och visningsintäkter som ligger bakom intäktsökningen. Av verksamhetens kostnader utgjorde personalkostnaderna och övriga driftskostnader vilket innebär små förändringar mot föregående år. Resterande kostnader avser främst avskrivningar. Slottsstaten redovisar en negativ kapital- förändring på . Av balansräkningen framgår att det finns ett balanserat resultat på ca som dels uppkommit genom tidigare avgiftsintäkter från visningar m.m., dels hänför sig till den s.k. Grusmedelsfonden. Anställda inom Hov- och Slottsstaten Omräknat till heltidstjänster motsvarar de tillsvidareanställda 208 tjänster, varav 66 är anställda inom Hovstaten och 142 inom Slotts- staten. Det innebär en ökning motsvarande 10 tjänster sedan föregående år som främst hänför sig till Slottsstaten. Ökningen förklaras av att tidigare köpta bemanningstjänster minskat och att säsongsanlitad personal i stället anställts. Förutom tillsvidareanställda medarbetare anlita- des ett stort antal personer för tillfälliga uppdrag, bl.a. i samband med representation och i visningsverksamheten. Den verksamhet som Kungliga hovstaten bedriver omfattas inte av granskning enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. Revision utförs av en extern revisor, enligt vars uppfattning års- redovisningen ger en i alla väsentliga avseenden rättvisande bild av Hovstatens finansiella ställning, resultat och finansiering för året. Slottsstatens årsredovisning granskas av Riks- revisionen. bedömning är att årsredovisningen för i alla väsentliga avseenden är upprättad enligt förord- ningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag samt ger en rättvisande bild av ekonomiska resultat, finansiering och finansiella ställning. Regeringen bedömer att verksamheten vid Hovstaten och Slottsstaten har varit omfattande. Årsredovisningen avseende Hovstaten 2014 är, liksom 2013, mer utförlig än i enlighet med den kompletterande överens- kommelse som träffats mellan regeringen och , se vidare under Rege- P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 ringens överväganden nedan. Ekonomiska jämförelsetal redovisas endast bakåt i tiden, vilket innebär att möjligheterna att kommentera redovisningen till viss del begränsas. Vigseln mellan Prinsessan och 2013 påverkar jämförbar- heten med redovisningen avseende 2014. Av redovisningen framgår att föregående års negativa kapitalförändring om ca ersatts av en lika stor positiv kapital- förändring 2014, vilket innebär att kostnaderna över har varit förenlig med anslagets storlek. Av årsredovisningen för Slottsstaten 2014 framgår att intäkter från avgifter och andra ersättningar är betydande. I likhet översteg dessa ersättningar intäkter av anslag. Kungliga hov- och slottsstaten ska enligt den överenskommelse som träffades med regeringen lämna en berättelse över den samlade verksamheten (prop. 1996/97:1 utg.omr. 1 avsnitt 4). Tyngdpunkten ska läggas på en redovisning av hur tilldelade medel har använts när det gäller och Husgerådskammaren (Slottsstaten) medan övrig verksamhet endast kommer att behandlas mycket översiktligt. Verksamhetsberättelsen ligger till grund för regeringens bedömning av medelsbehovet. Av det totala anslaget tillförs Hovstaten medan Slottsstaten till- delas . Anslagsfördelningen mellan Hovstaten och Slottsstaten grundar sig på relationen mellan deras faktiska kostnader 1996. Kostnadsfördelningsnyckeln ska gälla långsiktigt och inte justeras av smärre förändringar i organisationen eller verkligt kostnadsutfall. Några förändringar som gjort det motiverat att komma överens om en annan anslagsfördelning har inte inträffat. enades regeringen och Riks- marskalksämbetet om att komplettera överens- kommelsen (prop. 2005/06:1 utg.omr. 1 avsnitt 6). Kompletteringen innebar att som grund för en eventuell framtida ändring av anslagsfördelningen mellan Hovstaten och Slottsstaten ska större organisatoriska för- ändringar dem emellan redovisas i verksam- hetsberättelsen för det budgetår då förändringen sker. Vidare ska information ges om de olika P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 organisatoriska enheterna inom Hovstatens andel av de sammanlagda kostnaderna för Hov- staten. Därvid ska samtliga kostnader som anslaget är avsett att täcka vara fördelade på de berörda enheterna. Anslagets fördelning på de olika verksamhetsområdena ska dessutom bli föremål för en kontinuerlig diskussion mellan och . Regeringen och har enats om att komplettera överenskommelserna , och som en följd härav i viss mån ändra den senare, när det gäller insyn i den verksamhet som bedrivs inom ramen för Hovstaten. Den ekonomiska redogörelsen som sker i verksamhetsberättelsen blir, som en följd av den kompletterande överenskommelsen, utförligare när det gäller den verksamhet som bedrivs inom ramen för Hovstaten. Redogörelsen utgörs av en uppställning som liknar den redogörelse som lämnas för Slottsstaten. Detta innebär att uppställningen inte längre anger de organisa- toriska enheterna inom Hovstatens andel av de sammanlagda kostnaderna för Hovstaten utan i stället består av resultat- och balansinformation samt kommentarer i form av tilläggsupp- lysningar och noter. I förarbetena till regeringsformen framgår att hovet står utanför den statliga förvaltnings- organisationen (prop. 1973:90 s. 176). Den verk- samhet som Hovstaten bedriver omfattas inte av lagen om revision av statlig verksamhet m.m. Hovstaten omfattas inte heller av anslags- förordningens (2011:223) bestämmelser, om bl.a. prövning av anslagssparande och indragning av anslag, eller andra delar av det ekonomi- administrativa regelverket för myndigheter under regeringen. Kammarkollegiet utbetalar anslagsmedlen engångsvis efter rekvisition. Överenskommelsen ändrar inte ordningen i dessa avseenden. Regeringen bedömer att säkerheten vid de kungliga slotten behöver stärkas. Anslaget föreslås därför öka med 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , res- pektive . Tabell 4.2 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 har som det främsta demokratiska statsorganet konstitutionellt fastställda uppgifter i det svenska statsskicket. med dess ledamöter har som folkets främsta företrädare också en central roll i opinionsbildningen och en skyldighet att verka för att demokratins idéer blir vägledande inom samhällets alla områden. har även uppgifter som följer av internationella åtaganden och av medlemskapet i Europeiska unionen. arbete bedrivs i enlighet med bestämmelserna i regeringsformen, riksdagsord- ningen och särskilda riksdagsbeslut om arbetets inriktning. är förvalt- ningsmyndighet. Förvaltningens verksamhet regleras i riksdagsordningen och i lagen (2011:745) med instruktion för Riksdagsför- valtningen samt i annan lagstiftning och i föreskrifter på riksdagsområdet. har endast en verksam- hetsgren: Stöd till den parlamentariska processen. har till uppgift att stödja arbete. Förvaltningen ska se till att kammaren, utskotten, , ledamöterna och övriga riksdagsorgan får det stöd och den service de behöver. Förvaltningen ska också informera allmänheten om arbete och om EU-frågor samt handlägga ärenden som rör internationella Dessutom ansvarar förvaltningen för att vårda byggnader och samlingar samt för myndighets- och förvaltningsuppgifter. Riksdagsstyrelsens uppdrag till förvaltningen ska skapa bästa möjliga förutsättningar för och ledamöternas arbete genom att –svara för väl fungerande stöd till arbetet i kammare och utskott m.m. –svara för väl fungerande stöd och service till ledamöter och partikanslier –främja kunskapen om och dess arbete –vårda och bevara byggnader och samlingar –vara en väl fungerande myndighet och arbetsgivare. Dessa uppdrag utgör grunden för de fem uppdragsområden som verksamhet är indelad i: A.Stöd till arbetet i kammare och utskott m.m. B.Stöd och service till ledamöter och parti- kanslier C.Kunskap om och arbete D.Vård och bevarande av byggnader och samlingar E.Myndighet och arbetsgivare. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Sammanfattningsvis har genomfört sina uppdrag med ett tillfredsställan- de resultat. För en mer utförlig redogörelse över arbetet i hänvisas till för /14 och Riksdagsförvalt- ningens årsredovisning för (2014/15:RS2) samt utskottens egna verksam- hetsberättelser. Stöd till arbetet i kammare och utskott m.m. har säkerställt att riks- dagen har kunnat fullgöra sina uppgifter enligt bestämmelserna i regeringsformen och riksdags- ordningen. Arbetet i kammaren har genomförts enligt planeringen och protokoll har kommit ut i rätt tid. Utskotten och har fått ett väl fungerande stöd och förutsättningarna har varit goda för möten av hög kvalitet vid inkommande internationella besök. har fortsatt att utveckla it-stödet till beslutsprocessen och infört en digital mötestjänst i samtliga utskott och . Förvaltningen har också prioriterat arbetet i samband med det svenska ordförande- skapet i . Stöd och service till ledamöter och partikanslier har säkerställt att leda- möter och partikanslier fått ett väl fungerande stöd och en god service. Enligt förvaltningens valenkät är de nyvalda ledamöterna mycket nöjda med sin introduktion. har fokuserat på arbetet i samband med riksdagsvalet. har också ett nytt intranät lanserats och vidare- utvecklats för att utgöra ett ännu effektivare arbetsverktyg för ledamöter, partikanslianställda och för förvaltningens anställda. Kunskapen om och dess arbete har säkerställt att allmän- heten, massmedier, vidareinformatörer, skolor och speciella målgrupper getts möjligheter att få information och kunskap om arbete. Tillgängligheten till information har utvecklats i bl.a. digitala medier. Tv-produktionen kring arbete har fungerat väl. Intresset för skolvisningar inklusive Demokrativerkstaden har varit fortsatt högt och kurser och fortbildnings- dagar för externa målgrupper har hållit hög kvalitet. har arbetat med att etablera en ny demokrativerkstad som ska kunna ta emot fler skolklasser. Vidare har arbetet med att ge information till allmänheten om riksdags- valet och Europaparlamentsvalet prioriterats. har också evenemang som t.ex. Ungdomens riksdag genomförts. Vård och bevarande av byggnader och samlingar har utvecklat sitt arbete med att vårda och bevara byggnader och samlingar på ett systematiskt sätt. Styr- ningen och ledningen av fastighetsverksamheten har fortsatt att utvecklas enligt plan, fastighets- projekten har i huvudsak bedrivits enligt plan och arbetet med att tillgängliggöra äldre riks- dagsdokument har fortsatt. Byggnadsarbetena i kvarteret del B avslutades och fastigheten har tagits i bruk. Byggnaderna ska miljöklassas enligt det svenska miljöklassningssystemet. Förvaltningen bedömer att den har varit en väl fungerande och framsynt myndighet och arbets- givare. Bedömningen baseras på att sjukfrån- varon har varit fortsatt låg, att utvecklings- insatser för chefer har genomförts enligt plan, att tillgången till it-stöd har varit stabil och att har nått sina kvantitativa miljömål. har fortsatt sitt arbete med att utveckla styrningen och lagt grunden för att integrera klarspråksarbetet i hela förvalt- ningen. En chefspolicy har beslutats och ett chefsutvecklingsprogram har tagits fram. Riks- dagsförvaltningen har också hälsodiplomerats . Förvaltningen har vidare avslutat det utvecklingsarbete som har bedrivits under namnet Färdplan 2014 och lagt grunden för nästa fas – ett långsiktigt och hållbart förbätt- ringsarbete som är integrerat i den löpande verksamheten och som involverar alla med- arbetare.