prop · H30337 · 2015-10-28 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2015/16:37 om aktivitetsersättning Skr. Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av de iakttagelser som har gjort i rapporten – En ersättning utan aktivitet? (RIR 2015:7). har granskat om systemet med aktivitetsersättning är effektivt för att aktivera unga med långvarigt nedsatt arbetsförmåga. Regeringen delar i stort bedömning. Den oroande ökningen av antalet personer med aktivitetsersättning behöver bemötas. Fler av de unga kvinnor och män som får aktivitetsersättning skulle sannolikt kunna börja arbeta eller studera, förutsatt att de får adekvat stöd för detta. I och med denna skrivelse anser regeringen att är slutbehandlad. Ärendet och dess beredning .............................................................. Regeringens bedömning av iakttagelser ................. Regeringens åtgärder med anledning av Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1 Ärendet och dess beredning har granskat om systemet med aktivitetsersättning är effektivt för att aktivera unga med långvarigt nedsatt arbetsförmåga. Resultatet av granskningen har redovisats i rapporten – En ersättning utan aktivitet? (RIR 2015:7), se bilagan. överlämnade till regeringen . En skrivelse från regeringen med anledning av en granskningsrapport från effektivitetsgranskning ska lämnas till från det att regeringen har tagit emot rapporten. Vid beräkning av fristen ska inte räknas in. Regeringen lämnar således skrivelsen inom den stadgade tiden. syfte har varit att granska om systemet med aktivitetsersättning är effektivt för att aktivera unga med långvarigt nedsatt arbetsförmåga. Avsikten med att införa aktivitetsersättning som ersättningsform var bl.a. att genom aktivering ge unga personer med funktionsnedsättning en ökad grad av självständighet. Antalet unga vuxna som får aktivitetsersättning vid nedsatt arbetsförmåga har ökat kraftigt i . konstaterar att effekterna av att en ung person får aktivitetsersättning innebär stora kostnader på lång sikt både för den enskilde och för samhället i stort. övergripande slutsats är att syftet med aktivitetsersättningen inte uppnås och att ersättningen inte lever upp till målet om ett aktivt förhållningssätt för unga med nedsatt arbetsförmåga. bedömer att regeringen har varit alltför passiv i sin styrning, trots uppenbara och påtalade problem i det nuvarande systemet med aktivitetsersättning. Utbudet av insatser motsvaras inte av behovet har funnit att det behov av insatser som finns för personer med aktivitetsersättning inte motsvaras av det utbud som tillgodoses vare sig genom kommunernas dagliga verksamhet, Arbetsförmedlingens arbetslivsinriktade rehabilitering eller de aktiviteter som beviljar särskild ersättning för. Enligt bedömning är sannolikt den grupp som inte har rätt till daglig verksamhet gör bedömningen att de insatser som samordningsför- bunden finansierar fyller en viktig funktion när det gäller att aktivera unga med aktivitetsersättning. Det saknas dock samordningsförbund i 50 av landets kommuner. bedömer även att har svårt att genomföra sitt samordningsuppdrag på det sätt som är avsett. Tillsammans med de fackliga parterna på det statliga avtalsområdet har tagit fram ett avtal i syfte att underlätta anställningar efter deltagande i Arbetsförmedlingens praktikantprogram. nen anser att avtalets räckvidd dock är begränsad. Problem med samordning mellan aktörerna Enligt bedömning förefaller det förstärkta samarbetet mellan och Arbetsförmedlingen avseende personer med aktivitetsersättning fungera väl i stora delar av landet, men sämre på större orter än mindre. anser att detta bl.a. beror på att myndigheterna på mindre orter arbetar tätare samt att kontaktvägarna är anger att det till viss del saknas samsyn hos myndigheterna om det gemensamma uppdraget och att det finns olika uppfattningar om målet med samarbetet samt vad myndigheterna var för sig och gemensamt ska göra. För att de personer som befinner sig i kommunens dagliga verksamhet ska ha samma möjligheter att komma vidare till studier eller arbete som övriga personer med aktivitetsersättning är det, enligt , en förutsättning att både handläggarna på och hand- läggarna i kommunen, arbetar utifrån ett arbetslivsinriktat perspektiv med denna grupp. Behov av ekonomiska drivkrafter i systemet med aktivitetsersättningen anser att det saknas ekonomiska incitament för unga med aktivitetsersättning att lämna ersättningen för studier. allt effekterna om en person vill studera på deltid, eftersom personen får hela ersättningen vilande även om han eller hon studerar på deltid. vilande aktivitetsersättning menas att rätten till ersättningen finns kvar men att den inte betalas ut. Vidare anser att de ekono- miska incitamenten för personer med aktivitetsersättning att söka arbete är negativa, eftersom en person som får aktivitetsersättning och till- hörande bostadstillägg kan förlora en fjärdedel av sin nettoinkomst om han eller hon skriver in sig som arbetssökande vid Arbetsförmedlingen. Tidsbegränsad ersättning skapar oro för personer med permanent Aktivitetsersättning beviljas för högst i taget. ger att granskningen har visat att ansökningar om ny period av aktivitets- ersättning samt krav på nya underlag skapar onödig oro hos individer och I de fall efter noggrann prövning kan konstatera att det finns en permanent nedsatt arbetsförmåga ser Riks- revisionen flera skäl till att bevilja aktivitetsersättning . Utöver att det inte finns någon arbetsförmåga att ta tillvara och att det finns etiska skäl för att minska individernas oro, innebär hanteringen av ansökningar om ny period av aktivitetsersättning administrativa kost- nader för samt kostnader för hälso- och sjukvården i Skr. 2015/16:37 form av förnyade läkarutlåtanden. lämnar följande rekommendationer till regeringen: −Se över ansvariga aktörers uppdrag när det gäller samordning av insatser till personer med aktivitetsersättning Med ansvariga aktörer avser både statliga myndigheter och den kommunala sektorns ansvar för gruppen unga med nedsatt arbetsförmåga. Även hälso- och sjukvårdens roll som aktör i systemet med aktivitetsersättningen bör enligt ingå i översynen. Vidare anser att utbudet av insatser för gruppen bör ses över och att det bör utredas vilken aktör som bör tillhandahålla dessa. Regeringen bör enligt också pröva nuvarande system med omfattande projektverksamhet. −Se över möjligheten att öka de ekonomiska incitamenten anser att regeringen bör se över möjligheten att stärka de ekonomiska incitamenten att gå vidare från aktivitetsersättning till studier och arbete. −Se över möjligheten till längre beslutsperioder och differentierade ersättningsnivåer anser att regeringen bör se över möjligheten till längre beslutsperioder för aktivitetsersättning när det gäller personer med grava, permanenta funktionsnedsättningar. Dessutom anser att regeringen bör överväga ett system med differentierade ersättningsnivåer där de med permanent funktionsnedsättning får en högre ersättningsnivå än övriga personer i systemet. lämnar också rekommendationer till . 3Regeringens bedömning av iakttagelser Regeringen delar i huvudsak bedömningar. Den oroande ökningen av antalet personer med aktivitetsersättning behöver bemötas. Fler av de unga kvinnor och unga män som får aktivitetsersättning skulle sannolikt kunna börja arbeta eller studera, förutsatt att de får adekvat stöd för detta. Att fler unga personer bereds möjlighet att komma ut eller åter i arbetslivet leder även till ökad sysselsättning och tillväxt. För den enskilda individen innebär det också att han eller hon får förutsättningar att kunna bli mer självständig. iakttagelse är att regeringen har varit alltför passiv i sin styrning, trots påtalade och uppenbara problem i nuvarande system med aktivitetsersättningen. Det kan konstateras att be- dömningen till stor del avser hanteringen av denna fråga under tidigare När det gäller bedömning att de ekonomiska incita- menten att söka arbete är negativa för unga kvinnor och unga män som har aktivitetsersättning, kan regeringen dock konstatera att det även finns ett regelverk som möjliggör att en person med så kallad vilande aktivi- tetsersättning i ett första steg kan pröva att börja arbeta, utan att den grundläggande rätten till aktivitetsersättning påverkas. ersättning har förklarats vilande kan bostadstillägg fortfarande betalas ut, förutsatt att reglerna för inkomstberäkning medger det. betingelser är de ekonomiska incitamenten för att pröva att arbeta således positiva (vilket också konstaterar i rapporten). På regeringens uppdrag genomför Arbetsförmedlingen 2013 ett praktikantprogram i statliga myndigheter för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. nats 1 490 överenskommelser med 49 myndigheter vilket har lett till att 465 personer har fått en praktikplats. Även om utfallet av pro- grammet är beroende av målgruppen som kan komma i fråga för pro- grammet och ställda krav i anmälda praktikplatser samt matchning så är regeringens bedömning att myndigheter bör ge fler personer möjlighet att delta i programmet. Programmet var avsett att pågå under , men det kommer att drivas vidare . kommer också fortsatt att följa utvecklingen av praktikantprogrammet. Detta program bedöms också kunna ha en gynnsam effekt bl.a. vad gäller att fler personer med aktivitetsersättning ska kunna få en möjlighet att etablera sig på arbetsmarknaden. anser att behovet av insatser för personer med aktivi- tetsersättning inte motsvaras av utbudet. I granskningen har insatserna avgränsats till arbetslivsinriktade insatser hos Arbetsförmedlingen, daglig verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funk- tionshindrade, förkortad LSS, samt aktiviteter med stöd från Försäk- Utan att ifrågasätta övergripande slutsats så hade det även varit intressant om kommunernas samtliga insatser på området omfattats av denna redovisning. riktas fokus enbart på daglig verksamhet trots att kommunerna även erbjuder ett stort antal sysselsätt- ningsfrämjande insatser inom ramen för samt inom ramen för annan verksamhet. Det kan vara både biståndsbedömda insatser och insatser som erbjuds på annat sätt (utan formella beslut). Kommunerna har även rätt att med stöd av 3 kap. 1 § lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter under vissa förutsättningar bereda an- ställning åt personer med funktionsnedsättning. Öppna jämförelser är ett verktyg som Kommuner och Lands- ting publicerar på en rad olika områden, bl.a. för att analysera, följa och utveckla verksamheter på lokal, regional och nationell Enligt öppna jämförelser för personer med psykiska funktions- nedsättningar, som tagits fram av i samverkan med Kommuner och Landsting, så kunde av kommunerna erbjuda strukturerad sysselsättning, av kom- munerna erbjuda socialt kooperativ eller fontänhus (ideell verksamhet för personer med psykisk funktionsnedsättning), av kommunerna erbjuda öppen verksamhet och av kommunerna erbjuda Andelen kommuner som erbjuder insatser Skr. 2015/16:37 för att bidra till en meningsfull sysselsättning för personer med psykisk funktionsnedsättning har enligt ökat. kommunerna hade personer gått från sysselsättningsinsats till förvärvsarbete på den reguljära arbetsmarknaden och i av kommunerna från sysselsättningsinsats till skyddat arbete. Öppna jämförelser visar att resultatet i detta sammanhang är bättre för personer med sysselsättningsinsats än för personer med daglig verksamhet. Öppna jämförelser säger däremot inget om antalet personer som berörs av insatserna eller i vilken utsträckning personerna har aktivitetsersättning. Regeringen anser oaktat detta att det är otillfredsställande att drar slutsatsen att det sannolikt är den grupp som inte har daglig verksamhet som är mest utsatt. Arbetsförmedlingen och har också ett gemensamt uppdrag av regeringen att pröva arbetslivsinriktade rehabiliteringsinsatser i enlighet med arbetsmetoden Supported Employment, som är ett samlingsnamn för en viss typ av arbetslivsinriktade rehabiliteringsinsatser för personer med funktionsnedsättning. Den centrala delen i arbetsmetoden Supported Employment är det personliga stödet till såväl den anställde som till arbetsgivaren för att individen långsiktigt ska kunna behålla arbetet. Målgruppen för insatserna är unga med aktivitetsersättning och personer som även har daglig verksamhet enligt LSS. Dessa personer bör särskilt prioriteras. 4Regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser Regeringen instämmer i slutsats att det finns problem i det nuvarande systemet med aktivitetsersättning. Regeringen anser att det är ytterst angeläget att bryta utvecklingen med ett ökande antal personer som har aktivitetsersättning. Det är viktigt att de personer som har förutsättningar för det, får bra stöd för att kunna få eller återfå arbetsförmåga. Liksom ser regeringen att effekterna av att ge en ung person aktivitetsersättning innebär stora kostnader både för den enskilde och för samhället i stort. I sak delar regeringen bl.a. bedömning att ansöka om ny period med aktivitetsersättning kan skapa oro både hos personerna som får aktivitetsersättning och hos deras anhöriga. Som anger kan det även finnas etiska och administrativa skäl för att se över möjligheten att få längre beslutsperioder. anser att det saknas ekonomiska incitament för unga kvinnor och unga män med aktivitetsersättning att lämna ersättningen för studier. Regeringen kan konstatera att det visserligen finns vissa möjligheter till vilande aktivitetersättning vid studier, men instämmer i bedömning att incitamenten till viss del kan ha en återhållande effekt. ses regelverket för aktivitetsersättning över. översyn ingår bl.a. en analys av beslutsperiodernas längd och incita- menten att gå över till arbete och studier. En viktig komponent i det arbetet är också att analysera hur eventuella reformer kommer att påverka genomförandet av jämställdhetspolitiken. Regeringen kommer att verka för en fortsatt utveckling när det gäller samordning, insatser och stöd till unga kvinnor och unga män med akti- För att vända trenden med ett högt antal personer med aktivitetsersättning måste både och övriga aktörer ta sitt fulla ansvar. Liksom gör regeringen bedömningen att de insatser som samordningsförbunden finansierar fyller en viktig funktion när det gäller stöd till unga med aktivitetsersättning. propositionen föreslår regeringen att de statliga medlen till samordningsförbunden ska öka med från och Syftet med tillskottet är att fler samordningsförbund ska kunna bildas i landet samt att stödet till bl.a. unga med aktivitetsersätt- ning därigenom ska förstärkas. dessa grupper kommer också att följas upp och utvärderas. Regeringen har också beslutat att tillsätta en nationell samordnare för unga som varken arbetar eller studerar. I samordnarens uppdrag ingår att främja en förbättrad samverkan mellan myndigheter, kommuner, lands- ting och organisationer på nationell, regional och lokal nivå kring insat- ser för unga som varken arbetar eller studerar. Utöver detta har rege- ringen tillsatt en delegation för större genomslag för arbetsmarknads- politiska insatser mot ungdomsarbetslöshet på lokal nivå (A 2014:06). Delegationen ska bl.a. främja statlig och samverkan och utveckling av nya samverkansformer. också kunna ha en gynnsam effekt bl.a. vad gäller att fler personer med aktivitetsersättning ska kunna få bättre möjligheter att etablera sig på Vidare föreslår regeringen i budgetpropositionen för 2016 att ska tillföras för att fler personer ska kunna få arbete inom och för att arbetslösheten i mål- gruppen ska minska. Kostnaden för satsningen beräknas från och med 2017 öka till och innebär upp till 2 000 fler platser för personer som har funktionsnedsättning som medför nedsatt För att fler personer ska kunna erhålla en anställning med lönestöd föreslår regeringen också en satsning på särskilt introduktions- och uppföljningsstöd (). Fler arbetssökande personer som har funk- tionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga ska kunna få särskilt stöd dels i processen att hitta ett anpassat arbete dels under introduktion på arbetsplatsen och dels efter det att personen fått en anställning. Lönestöden tillförs också ökade medel för att fler personer ska kunna få ett arbete med stöd. För denna satsning föreslås Kostnaden för satsningen beräknas sedan successivt öka för att 2019 uppgå till . Dessa satsningar kommer både att kunna bidra till att förebygga behov av aktivitetsersättning och att bättre kunna stödja unga kvinnor och unga män som får aktivitetsersättning att etablera sig på arbetsmarknaden. I budgetpropositionen föreslår regeringen dessutom att sats- ningen för åren 2016–2019 inom området psykisk ohälsa ska förstärkas med i syfte att möta den ökande ohälsan bland barn och unga vuxna t.o.m. . Denna satsning kommer både att Skr. 2015/16:37 kunna bidra till att förebygga behov av aktivitetsersättning och att bättre kunna stödja unga kvinnor och unga män som får aktivitetsersättning att få eller återfå arbetsförmågan. De allmänna socialförsäkringarna, varav aktivitetsersättning är en, är en central del i den svenska välfärdsmodellen och har framgångsrikt bidragit till att motverka ekonomisk utsatthet. Försäkringarna har också bidragit till en rättvisare fördelning av de ekonomiska resurserna och medverkat till både social sammanhållning och god ekonomisk tillväxt. För regeringen är det centralt att fortsatt värna starka offentliga trygghetssystem. Med detta anser regeringen att är färdigbehandlad. är en myndighet under med uppgift att granska den verksamhet som bedrivs av staten. Vårt uppdrag är att genom oberoende revision skapa demokratisk insyn, medverka till god resursanvändning och effektiv förvaltning i staten. bedriver både årlig revision och effektivitetsrevision. Denna rapport har tagits fram inom effektivitetsrevisionen, vars uppgift är att granska hur effektiv den statliga verksamheten är. Effektivitetsgranskningar rapporteras direkt till . isbn 978 91 7086 374 5 rir 2015:7 foto: plainpicture form: curry tryck: interntryckeri, 2015 – en ersättning utan aktivitet? AKTIVITETSERSÄTTNING – EN ERSÄTTNING UTAN AKTIVITET? Härmed överlämnas enligt 9 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m följande granskningsrapport över effektivitetsrevision: Aktivitetsersättning – en ersättning utan aktivitet? har granskat om systemet med aktivitetsersättning är effektivt för att aktivera unga med långvarigt nedsatt arbetsförmåga. Resultatet av granskningen redovisas i denna granskningsrapport. Företrädare för , , och Arbetsförmedlingen har fått tillfälle att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på utkast till slutrapport. Rapporten innehåller slutsatser och rekommendationer som avser regeringen och . Riksrevisor har beslutat i detta ärende. Revisor har varit föredragande. I granskningsarbetet har även revisionsledare Programansvarig har medverkat vid den slutliga handläggningen. AKTIVITETSERSÄTTNING – EN ERSÄTTNING UTAN AKTIVITET? Förändrad syn på aktivitet för förtidspensionärer Aktivitetsersättning – en aktiverande ersättning? En stor del av gruppen saknar insats Behovet styr inte insatserna Samordning av rehabiliterande insatser Samordning och samarbete mellan och Arbetsförmedlingen Arbetstillfällen inom staten för unga med funktionsnedsättning Samordning med hälso- och sjukvården Samordning ur ett individperspektiv Incitament för arbete och studier Incitamentsstrukturer för unga med aktivitetsersättning Betydelsen av incitament vid permanent nedsatt arbetsförmåga AKTIVITETSERSÄTTNING – EN ERSÄTTNING UTAN AKTIVITET? Regeringens motiv till nuvarande lagstiftning Ansökan om ny ersättningsperiod skapar oro och tar resurser från Rutiner för handläggning av nyansökningar varierar över landet förslag om undantag från tidsbegränsning av Aktivitetsersättning är inte en aktiverande ersättning Enkät till handläggare som arbetar med aktivitetsersättning vid har genomfört en granskning av aktivitetsersättning för unga. Motiv: har antalet unga vuxna som får aktivitetsersättning vid nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom eller annan nedsättning av den fysiska eller psykiska prestationsförmågan ökat kraftigt i och uppgår till cirka 30 000 individer. Av dessa går ungefär sex av tio vidare till permanent sjukersättning (tidigare förtidspension) . Effekterna av att förtidspensionera en ung person innebär stora kostnader på lång sikt för den enskilde och för samhället i stort. För individen innebär försörjning genom aktivitetsersättning en risk att hamna utanför arbetsmarknaden med de konsekvenser som det innebär. Yngre personer får därutöver ofta låg aktivitetsersättning eftersom de sällan hunnit arbeta upp någon arbetsinkomst. Att förtidspensionera en ung person innebär också samhällsekonomiska kostnader eftersom många unga blir beroende av sjukförsäkringen för sin försörjning . Mot denna bakgrund är det viktigt att systemet med aktivitetsersättning är utformat på ett effektivt sätt så att så många som möjligt kan lämna ersättningen för arbete eller studier. Syftet med att införa aktivitetsersättningen var bland annat att genom aktivering ge en ökad grad av självständighet för unga med funktionsnedsättning. förstudie som föregick granskningen av aktivitetsersättningen fick dock indikationer på att en stor del av gruppen unga med aktivitetsersättning saknar insatser. Det föreföll även finnas inlåsningseffekter i systemet. Syfte: Syftet har varit att granska om systemet med aktivitetsersättning är effektivt för att aktivera unga med långvarigt nedsatt arbetsförmåga. fokus har varit att tillföra ny kunskap om hur systemet med aktivitetsersättning fungerar, bland annat vad gäller samordning mellan olika aktörer, incitamentsstrukturer i systemet samt omprövning av rätt till ersättning för gruppen med permanent nedsatt arbetsförmåga. Genomförande: Granskningens iakttagelser och slutsatser grundar sig på en enkät till handläggare på , djupintervjuer med arbetsförmedlare på Arbetsförmedlingen, kartläggning av ersättningsnivåer och ekonomiska drivkrafter för individer med aktivitetsersättning, beräkning av administrationskostnader för AKTIVITETSERSÄTTNING – EN ERSÄTTNING UTAN AKTIVITET? samt en workshop med berörda aktörer. Därutöver har dokument studerats och ytterligare intervjuer med berörda aktörer genomförts. Syftet med aktivitetsersättningen uppnås inte övergripande slutsats är att syftet med aktivitetsersättningen inte uppnås och att ersättningen inte lever upp till och regeringens mål om ett aktivt förhållningssätt för unga med nedsatt arbetsförmåga. bedömer att regeringen har varit alltför passiv i sin styrning, trots uppenbara och påtalade problem i nuvarande system med aktivitetsersättningen. Utbudet av insatser motsvaras inte av behovet granskning visar att det behov av insatser som finns för gruppen med aktivitetsersättning inte motsvaras av det utbud som tillgodoses vare sig genom kommunernas dagliga verksamhet, Arbetsförmedlingens arbetslivsinriktade rehabilitering eller de aktiviteter som beviljar särskild ersättning för. Framförallt saknas det insatser för unga med aktivitetsersättning som står långt från arbetsmarknaden. Här är sannolikt gruppen som inte har rätt till daglig verksamhet särskilt utsatt. Vidare har endast var fjärde individ av dem som inte omfattas av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS, och som inte har arbetslivsinriktad rehabilitering vid Arbetsförmedlingen (av gruppen) en aktivitet med stöd från . bedömer det dessutom som tveksamt om dessa aktiviteter fungerar som ett steg mot arbetslivet. gör bedömningen att de insatser som samordningsförbunden finansierar fyller en viktig funktion när det gäller att aktivera unga med aktivitetsersättning. Det saknas dock samordningsförbund i 50 av landets kommuner. granskning har identifierat två områden med problem som leder till att personer med aktivitetsersättning inte får insatser efter behov: har inte fullgjort sitt samordningsuppdrag