prop · H3031d11 · 2015-09-21 00:00:00 — Utgiftsutvecklingen för rehabiliteringspenning styrs till största delen av samma faktorer som sjukpenningutgifterna. Utgiftsutvecklingen påverkas också av i vad mån bedömer behovet av rehabilitering och påbörjar samordnade rehabiliteringsinsatser. beräknas utgifterna, inklusive statlig ålderspensionsavgift, uppgå till ca . Antalet rehabiliteringsdagar beräknas uppgå till ca 2,8 miljoner nettodagar och 3,3 miljoner nettodagar 2016. Medelersättningen per nettodag för rehabiliteringspenning har beräknats till och till . Utgifterna för rehabiliteringspenningen inklusive statlig ålderspensionsavgift beräknas till . , 2018 och 2019 beräknas utgifterna till 1 993, 2 166 respektive . har särskilda medel för köp av arbetstekniska hjälpmedel, läkarutlåtanden och läkarundersökningar samt för särskilt bidrag och för ersättning för resor till och från arbetet. har främst använt medlen för köp av arbetstekniska hjälpmedel. I övrigt har medlen använts för bl.a. utgifter för läkarutlåtanden samt för bidrag till resor. behov av att köpa medicinska underlag och utlåtanden för att bedöma rätten till ersättning och behovet av rehabilitering har minskat . Behovet av sådana kompletterande underlag och utlåtanden tillgodoses i stället inom ramen för den allmänna hälso- och sjukvården via en överenskommelse mellan regeringen och Kommuner och Landsting. beräknas utgifterna till . , 2018 och 2019 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 beräknas utgifterna till 181, 187 respektive . Sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall infördes förmånerna sjukpenning i särskilda fall och rehabiliteringspenning i särskilda fall. Förmånerna kan lämnas till en försäkrad som helt eller delvis har fått tidsbegränsad sjukersättning som sådan ersättning kan betalas ut. Ersättningarna kan också lämnas till försäkrade vars rätt till aktivitetsersättning upphör till följd av att han eller hon fyller . Sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall kan lämnas till en försäkrad som saknar sjukpenninggrundande inkomst (SGI), eller till en försäkrad som har en låg SGI. Utgifterna beräknas uppgå till . Utgifterna för sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall beräknas till . , 2018 respektive 2019 beräknas utgifterna till 51, 51 respektive . infördes förmånen boendetillägg. Denna förmån kan lämnas till en försäkrad som fått tidsbegränsad sjukersättning som sådan ersättning kan lämnas, om den försäkrade får sjukpenning, rehabiliteringspenning, sjukpenning i särskilda fall eller rehabiliteringspenning i särskilda fall. Boendetillägg kan även lämnas om den försäkrade deltar i det arbetsmarknadspolitiska programmet arbetslivsintroduktion () och uppbär aktivitetsstöd. Boendetillägg kan också lämnas till en person vars aktivitetsersättning upphör till följd av att han eller hon fyller . Utgifterna beräknas uppgå till . Utgifterna för boendetillägg beräknas till . , 2018 respektive 2019 beräknas utgifterna till 98, 100 respektive . Närståendepenning utbetalas till den som avstår från förvärvsarbete för att vårda en närstående svårt sjuk person. Utgiftsutvecklingen för närståendepenningen styrs av antal ersatta dagar samt löneutvecklingen. beräknas utgifterna, inklusive statlig ålderspensionsavgift, uppgå till . Utgifterna för närståendepenningen inklusive statlig ålderspensionsavgift beräknas till . , 2018 respektive 2019 beräknas utgifterna till 197, 203 respektive . Tabell 3.8 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Den utgiftspåverkan avskaffandet av den bortre tidsgränsen har på anslaget redovisas i tabell 3.8 (beslutsraden). Avskaffandet av tidsgränsen beräknas medföra ökade utgifter på anslaget om . Vidare innebär den höjda dagersättningen till sjukskrivna arbetslösa att utgifterna ökar med 2016. Regeringen föreslår att 43 anvisas under anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till 46 , 49 respektive 50 . 3.10.21:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Tabell 3.9 Anslagsutveckling 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 27 385 555 tkr avser beräknad statlig ålderspensionsavgift sedan hänsyn tagits till regleringsbeloppet som uppgick till 550 501 tkr. Anslaget får användas för utgifter för aktivitets- och sjukersättning, bostadstillägg till personer med aktivitets- och sjukersättning samt för kostnader för sysselsättning av vissa personer med aktivitets- och sjukersättning enligt socialförsäkringsbalken och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. Anslaget får dessutom användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. Aktivitetsersättning betalas ut till personer i åldrarna 19–och sjukersättning till personer i åldrarna 30–. Utgiftsutvecklingen för aktivitetsersättning och sjukersättning är framför allt beroende av utvecklingen av antalet sjukskrivningar, den demografiska utvecklingen samt utvecklingen av prisbasbeloppet. Nuvarande utgiftsutveckling påverkas i hög grad av att många inte längre kommer att få sjukersättning på grund av att de fyller , i kombination med att nybeviljandet är lågt i förhållande till utflödet. Den del av sjukfrånvaron som ersätts med sjukpenning bedöms öka . Detta förväntas också påverka utgifterna för sjukersättning och aktivitetsersättning, eftersom en viss andel av personer med sjukpenning övergår till sjukersättning eller aktivitetsersättning. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Utgifterna för aktivitets- och sjukersättning inklusive statlig ålderspensionsavgift beräknas till . , 2018 respektive 2019 beräknas utgifterna till 44 945, 44 686 respektive . Bostadstillägg till personer med aktivitets- och sjukersättning Syftet med bostadstillägg för personer med aktivitets- eller sjukersättning (BTP) är att förbättra förutsättningarna för skälig bostadsstandard för dem med låg ersättning. Utgiftsutvecklingen för BTP styrs av antal personer med aktivitets- och sjukersättning. Utöver detta styrs det också av utvecklingen för prisbasbeloppet, boendekostnaderna och av medelersättningen. Utgifterna beräknas till . , 2018 respektive 2019 beräknas utgifterna till 5 130, 5 280 respektive Kostnader för sysselsättning av vissa personer med aktivitets- och sjukersättning finns en särskild ersättning till arbetsgivare som anställer personer som står till arbetsmarknadens förfogande med begränsad återstående arbetsförmåga om . Det ska i första hand vara fråga om ersättning för anställning på den ordinarie arbetsmarknaden med hjälp av lönebidrag. Om inte detta kan ske , ska berörda personer kunna beredas anställning hos . Utvecklingen av utgifterna för detta särskilda stöd styrs av antalet personer som bereds sysselsättning, faktureringsrutiner på och arbetsmarknadsmyndigheterna, retroaktiva utbetalningar samt storleken på stödet till arbetsgivarna i varje enskilt fall. Utgifterna beräknas till . , 2018 respektive 2019 beräknas utgifterna till 29, 30 respektive . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Tabell 3.10 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Förändring till följd av: -1 333 133 -1 594 244 till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. De utgiftsförändringar som föranleds av beslut redovisas i tabell 3.10. Höjningen av den inkomstrelaterade sjuk- och aktivitetsersättningen beräknas öka utgifterna på anslaget med 2016. Vidare beräknas avskaffandet av den bortre tidsgränsen innebära minskade kostnader på anslaget om . Regeringen föreslår att 50 anvisas under anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till 50 , 49 respektive Tabell 3.11 Anslagsutveckling 1:3 Handikappersättning 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för handikappersättningar enligt socialförsäkringsbalken och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. Utgifterna för handikappersättning uppgick till . beräknas utgifterna till . Antalet personer med handikappersättning uppgick till 63 626. Det är något fler kvinnor (34 021) än män (29 605) som har handikappersättning. Tabell 3.12 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:3 Handikappersättning Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 1:3 Handikappersättning . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till 1 , 1 respektive 1 . 3.10.4 1:4 Arbetsskadeersättningar m.m. Tabell 3.13 Anslagsutveckling 1:4 Arbetsskadeersättningar m.m. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2230 000 tkr avser beräknad statlig ålderspensionsavgift sedan hänsyn tagits till regleringsbeloppet som uppgick till -10 490 tkr Anslaget får användas för utgifter för arbetsskadeersättning enligt 40, 41, 87 och 88 kap. socialförsäkringsbalken samt motsvarande äldre lagstiftning. Arbetsskadeersättning kan lämnas i form av bl.a. livränta till den skadade, ersättning för tandvård samt begravningshjälp och livränta till efterlevande. Anslaget får dessutom användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. Utgifterna inom arbetsskadeförsäkringen har reducerats betydligt. Detta beror främst på färre nybeviljade arbetsskadelivräntor i kombination med att ett större antal personer som har livränta uppnått . Denna utveckling bedöms fortsätta även . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Tabell 3.14 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:4 Arbetsskadeersättningar m.m. Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 3 anvisas under anslaget 1:4 Arbetsskadeersättningar m.m. . , 2018 respektive 2019 beräknas anslaget till 2 , 2 respektive 2 . 3.10.51:5 Ersättning inom det statliga personskadeskyddet Tabell 3.15 Anslagsutveckling 1:5 Ersättning inom det statliga personskadeskyddet 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2958 tkr avser beräknad statlig ålderspensionsavgift sedan hänsyn tagits till regleringsbeloppet som uppgick till -21 tkr. Anslaget får användas för utgifter för ersättningar inom det statliga personskadeskyddet enligt 7, 43, 87 och 88 kap. socialförsäkringsbalken samt motsvarande äldre lagstiftning. Anslaget får också användas för utgifter för 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 krigsskadeersättning till sjömän enligt 7, 44, 87 och 88 kap. socialförsäkringsbalken samt motsvarande äldre lagstiftning. Anslaget får dessutom användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. Ersättning för det statliga personskadeskyddet beräknas bli något lägre . Detta främst på grund av att livräntor enligt äldre lagstiftning upphör. Tabell 3.16 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:5 Ersättning inom det statliga personskadeskyddet Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:5 Ersättning inom det statliga personskadeskyddet . , 2018 respektive 2019 beräknas anslaget till , respektive . 3.10.61:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen Tabell 3.17 Anslagsutveckling 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag och bidrag till berörda aktörer i sjukskrivningsprocessen. Medlen avser rehabiliteringsgarantin, bidrag för arbetet med sjukskrivningsprocessen inom hälso- och sjukvården, arbetsplatsnära stöd riktat till arbetsgivare samt till försäkringsmedicinska utredningar. Medlen avser även rehabiliteringsinsatser i samarbete mellan och Arbetsförmedlingen, finansiell samordning genom samordningsförbund samt vissa förvaltningskostnader. Därtill avser medlen utgifter för kunskapsutveckling för sjukskrivningsprocessen och åtgärder för en effektiv sjukskrivningsprocess. Rehabiliteringsinsatser i samarbete mellan och Arbetsförmedlingen och Arbetsförmedlingen samarbetar löpande för att underlätta övergången från ersättning via sjukförsäkringen till aktivt arbetssökande och nytt arbete. avsattes till samarbete mellan och Arbetsförmedlingen och dessa bedöms bli förbrukade i sin helhet. För att förstärka samordnade rehabiliteringsinsatser i samarbete med kommuner och landsting föreslår regeringen att överförs till Finansiell samordning genom samordningsförbund. Utgifterna för samarbetet mellan och Arbetsförmedlingen beräknas till . Finansiell samordning genom samordningsförbund Samverkan enligt lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser (Finsam) infördes med syfte att ge ytterligare möjligheter till samverkan inom rehabiliteringsområdet. Finansiell samordning bedrivs av samordningsförbund och är en frivillig samverkan mellan , Arbetsförmedlingen, landsting samt en eller flera kommuner. Vid utgången av 2014 fanns det 85 samordningsförbund, vilka omfattar 240 av landets 290 kommuner. I ytterligare 18 kommuner planeras det att bildas samordningsförbund . Av resurserna till den finansiella samordningen ska bidra med statens andel motsvarande hälften av medlen. Landsting och kommuner ska bidra med var sin fjärdedel. avsattes till samordningsförbundens verksamhet och dessa medel bedöms bli förbrukade i sin helhet. För att fler samordningsförbund ska kunna bildas, och för att förstärka rehabiliteringsinsatserna för långtidssjukskrivna och unga med aktivitetsersättning föreslår regeringen att medlen ökas med . Utgifterna beräknas till . Finansiell samordning mellan och hälso- och sjukvården är det möjligt att bedriva finansiell samordning mellan och hälso- och sjukvården. Överenskommelser har ingåtts inom samtliga landsting. Vidtagna insatser syftar till att utveckla en mer effektiv sjukskrivningsprocess mellan hälso- och sjukvården och samt förbättra kvaliteten på medicinska beslutsunderlag. avsattes som bedöms förbrukas i sin helhet. Dessa medel är ett komplement till de medel som avsätts inom ramen för den s.k. sjukskrivningsmiljarden. Eftersom det ges stimulansmedel till hälso- och sjukvården genom sjukskrivningsmiljarden, och för att förstärka rehabiliteringsinsatserna för långtidssjukskrivna och unga med aktivitetsersättning, föreslår regeringen att medlen för finansiell samordning mellan och hälso- och sjukvården överförs till finansiell samordning genom samordningsförbund. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Åtgärder för en effektiv sjukskrivningsprocess Medlen används för att förbättra kunskapen om hur insatser enligt metoden supported employment kan påskynda en arbetsmarknadsetablering för unga. Utgifterna beräknas till . Utgifterna beräknas till . Bidrag till hälso- och sjukvården Regeringen och Kommuner och Landsting träffade en överenskommelse som gäller om insatser för en kvalitetssäker och effektiv sjukskrivningsprocess (den s.k. sjukskrivningsmiljarden). Regeringen avser att ingå en ny överenskommelse med Kommuner och Landsting. Utgifterna beräknas till . För en rättssäker prövning av rätten till ersättning från sjukförsäkringen behöver i vissa fall begära in kompletterande medicinska underlag från hälso- och sjukvården, s.k. försäkringsmedicinska utredningar, utöver det läkarintyg som utfärdats av den försäkrades behandlande läkare. Underlagen ska ge en fördjupad beskrivning av sjukdomens konsekvenser för individens funktionstillstånd och förmåga till aktivitet. Det kan därigenom ligga till grund för bedömning av den försäkrades arbetsförmåga. Regeringen och Kommuner och Landsting har ingått överenskommelser om ersättning till landsting som levererar fördjupade medicinska utredningar till . Nuvarande överenskommelse gäller och omfattar . Regeringen och Kommuner och Landsting har dessutom ingått överenskommelse om ersättning till landsting som ingår i en pilotverksamhet med aktivitetsförmågeutredningar. Regeringen och Kommuner och Landsting har förlängt överenskommelsen att gälla och den omfattar . Utgifterna för de båda överenskommelserna och eventuellt ny lagstiftning när det gäller ansvaret för de försäkringsmedicinska utredningarna beräknas till . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Regeringen och Kommuner och Landsting (SKL) har ingått en överenskommelse om medicinsk rehabilitering i form av evidensbaserade rehabiliteringsinsatser i syfte att åstadkomma återgång i arbete. Överenskommelsen omfattar totalt , varav för genomförda behandlingar. Rehabiliteringsgarantin har endast haft begränsade effekter på försäkrades återgång i arbete. finns det ett stort behov av att stärka handläggningen av sjukförsäkringen på . Som framgår under utgiftsområde 9 föreslår regeringen fortsatta satsningar inom hälso- och sjukvården. Tillsammans med de tillskott som aviserades i ekonomiska vårpropositionen föreslår regeringen satsningar på totalt ca 2016. Mot bakgrund av detta föreslår regeringen att det förs från rehabiliteringsgarantin till anslaget 2:1 . Regeringen avser att ingå en ny överenskommelse med SKL om rehabiliteringsgarantin. Utgifterna beräknas till . finns ett bidrag riktat till arbetsgivare för köp av arbetsplatsnära stöd för återgång i arbete (förordning [2014:67] om bidrag till arbetsgivare för köp av arbetsplatsnära stöd för återgång i arbete). Syftet med bidraget är att underlätta för arbetsgivare att ta sitt rehabiliteringsansvar så att den anställdes arbetsförmåga tidigt kan tillvaratas på arbetsplatsen och på så sätt öka möjligheterna till att tidigt återgå i arbete. arbetsplatsnära stöd och dessa medel bedöms förbrukas i sin helhet. Utgifterna beräknas till . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2017 och 2018. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bland annat för utgifter för statsbidrag och bidrag till berörda aktörer i sjukskrivningsprocessen. Bemyndigandet avser rehabiliteringsgarantin, bidrag för arbetet med sjukskrivningsprocessen inom hälso- och sjukvården samt försäkringsmedicinska utredningar. Regeringen avser att ingå nya överenskommelser med Kommuner och Landsting om rehabiliteringsgarantin och sjukskrivningsmiljarden som omfattar högst 1 500 000 000 Regeringen bör mot denna bakgrund bemyndigas att för anslaget 1:6 Bidrag till sjukskrivningsprocessen ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2017 och 2018. Tabell 3.18 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen -2 000 000 -2 000 000 -1 812 500 -1 562 500 -1 125 000 Erhållet/föreslaget bemyndigande 1Inklusive åtaganden som ingicks utan stöd av beställningsbemyndigande, men med förbehåll om godkännande av budgetpropositionen , 2015 och 2016 (dnr S2013/08821/SF och S20130/8822/SF). Tabell 3.19 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 2 anvisas under anslaget 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen . , 2018 respektive 2019 beräknas anslaget till 2 , 2 respektive 2 . 3.10.71:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader Tabell 3.20 Anslagsutveckling 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader Anslaget får användas för utgifter för sjuklönekostnader enligt lagen (1991:1047) om sjuklön. Regeringen föreslår att ett nytt anslag för förmånen Ersättning för höga sjuklönekostnader förs upp på statens budget . budgeteras och redovisas förmånen på budgetens inkomstsida under inkomsttypen 8000 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Regeringen angav ekonomiska vårproposition (s 154 f.) att den avsåg att övergå till att budgetera och redovisa den aktuella förmånen som anslag. Den föreslagna förändringen beror på det nya regelverk för nationalräkenskaperna som infördes (ENS 2010). De nya reglerna innebär att vissa stöd i nationalräkenskaperna har omdefinierats från att utgöra en del av statens skatteinkomster till en del av statens utgifter, däribland förmånen Ersättning för höga sjuklönskostnader. Enligt 3 kap. 5 § budgetlagen (2011:203) ska utgifter inte budgeteras och redovisas mot inkomsttitlar. De berörda stöden vilka definieras som utgifter i nationalräkenskaperna bör därför budgeteras och redovisas på budgetens utgiftssida. Överföringen av stöd från inkomsttill utgiftssidan av statens budget motiverar en teknisk justering av utgiftstaket. Denna redovisas i Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 5.2. uppgår skatteutgiften till . Tabell 3.21 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Tabell 3.22 Anslagsutveckling 2:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition 2Motsvarar 8 139 025 tkr prisnivå. 3Motsvarar 8 129 115 tkr prisnivå. 4Motsvarar 8 127 138 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för forskning inom socialförsäkringens område. Budget för avgiftsbelagd verksamhet För administration av egna resultatområden disponerar avgiftsinkomster. Dessa områden avser i huvudsak administration av ålderspension, familjebidrag och dagpenning till totalförsvarspliktiga samt ersättning från affärsdrivande verk. har även andra avgiftsintäkter från bl.a. administration av statlig fordran samt intäkter enligt 4 § avgiftsförordningen (1992:191) och övriga ersättningar. får, utöver vad som anges i avgiftsförordningen, utföra datorbearbetningar och tillhandahålla tjänster inom systemutveckling, statistik m.m. mot ersättning. Avgifterna disponeras av myndigheten. (varav tjänsteexport) (varav intäkter från (varav tjänsteexport) (varav intäkter från (varav tjänsteexport) (varav intäkter från Regeringen föreslår att anslaget ökas med . Resurserna ska användas för att ge förutsättningar att åstadkomma en väl fungerande sjukskrivningsprocess. ska höja kvaliteten i handläggningen av sjukförsäkringsärenden genom att stärka den försäkringsmässiga tillämpningen. Medlen förs från anslag 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose behov av likviditet i utbetalning av ersättning för vård i andra länder. Skälen för regeringens förslag: Myndighetens kredit behövs för att finansiera betalning av utländska vårdfakturor. övertog landstingen och kommunerna kostnadsansvaret för vissa ersättningar vid vård utomlands genom lagen (2013:514) om landstingens och kommunernas kostnadsansvar för viss vård i utlandet (se även utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, avsnitt 4.7.7).