prop · H30317 · 2015-09-17 00:00:00 — Det följer av allmänna förvaltningsrättsliga principer att kommunen som sökande ska visa att förutsättningarna för ett medgivande är uppfyllda, varför regeringen delar Skolinspektionens synpunkt. Internationella skolor med enskild huvudman på grundskolenivå ska såväl enligt gällande rätt som enligt regeringens förslag i avsnitt 7.3 godkännas av Skolinspektionen om de vill ta emot elever som har skolplikt i . Enligt skollagen får en tillsynsmyndighet återkalla ett godkännande som myndigheten har meddelat om huvudmannen inte följt ett föreläggande om att fullgöra sina skyldigheter och missförhållandet är allvarligt (26 kap. 13 § skollagen). Regeringen anser att det saknas skäl att ha en avvikande reglering för kommunala huvudmän. bör således ges rätt att under motsvarande förutsättningar återkalla ett medgivande för en huvudman att bedriva en internationell skola på grundskolenivå. Skolinspektionens beslut om medgivande för en kommun att vara huvudman för en internationell skola på grundskolenivå eller återkallelse av ett sådant medgivande bör vidare, i likhet med vad som gäller i frågor om godkännande och återkallelse av ett godkännande av internationella skolor med enskild huvudman på grundskolenivå, kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol. 8.2Målgrupp för internationella skolor på grundskolenivå med huvudman Regeringens förslag: Elever som är bosatta i för en begränsad tid ska få fullgöra sin skolplikt i en internationell skola på grundskolenivå som har en huvudman. Även elever som har gått i skola utomlands och vill avsluta sin utbildning i och elever beträffande vilka det finns grundad anledning att anta att de kommer att lämna för , ska få fullgöra skolplikten i en sådan skola. Slutligen ska elever som har skolans undervisningsspråk som dagligt umgängesspråk med en eller båda sina vårdnadshavare och tillräckliga kunskaper i språket för att kunna följa undervisningen få fullgöra sin skolplikt i en internationell skola på grundskolenivå med en huvudman. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. I promemorian föreslås dock inte att elever som har skolans undervisningsspråk som dagligt umgängesspråk med en eller båda sina vårdnadshavare och tillräckliga kunskaper i språket för att kunna följa undervisningen ska få fullgöra sin skolplikt i en internationell skola på grundskolenivå med en huvudman. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslagen. Detta gäller bl.a. Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , , , , , , , , , , , , , och kommuner, , Tyska skolan, och Föräldraalliansen . anser att det är viktigt att det tydligt framgår vilka elever som är målgrupp och som får antas till en internationell skola hos en huvudman. anser att en målgruppsdefinition motverkar etableringen av internationella skolor. Om definitionen ska vara kvar bör enligt ”” utgå och ersättas av att ”ha påbörjat eller ska fortsätta utbildningen i annat land”. kommun, , kommun samt Kommuner och Landsting (SKL) anser att målgruppen ”elever som har skolans undervisningsspråk som dagligt umgängesspråk med minst en av vårdnadshavarna och tillräckliga kunskaper i språket för att kunna följa undervisningen” bör vara en målgrupp även i kommunala internationella skolor. Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) avstyrker förslaget av samma anledning. SKL anser att skillnaden i målgrupp mellan kommunala och fristående internationella skolor inte är befogad eftersom vissa elever som är permanent bosatta i landet kan fullgöra sin skolplikt i en internationell skola. tillstyrker förslagen, med de förbehåll som anges i avsnitt 7.1. Skälen för regeringens förslag Regeringen har i avsnitt 6 föreslagit en definition av internationella skolor. Den primära målgruppen är enligt definitionen elever som är bosatta i . Regeringen har vidare i avsnitt 7.1 föreslagit att, utöver den primära målgruppen, ytterligare tre kategorier av elever ska få fullgöra sin skolplikt i en internationell skola med enskild huvudman. Det gäller elever som har gått i skola utomlands och vill avsluta sin utbildning i , elever beträffande vilka det finns grundad anledning att anta att de kommer att lämna för och elever som har skolans undervisningsspråk som dagligt umgängesspråk med minst en av vårdnadshavarna och tillräckliga kunskaper i språket för att kunna följa undervisningen. När det gäller en internationell skola med huvudman föreslås i promemorian att samtliga ovan nämnda elevkategorier, utom den sista, ska vara målgrupper för en sådan skola. En majoritet av remissinstanserna har tillstyrkt eller har inget att invända mot förslagen. Syftet med möjligheten för kommunala huvudmän att driva internationell skola på grundskolenivå är att säkerställa att medföljande barn till kvalificerad utländsk arbetskraft får den utbildning som de efterfrågar. Som nämnts tidigare är den primära målgruppen elever som är bosatta i för begränsad tid. Vissa elever, som kommer som medföljande barn, kan dock falla utanför den primära målgruppen. Elever som flyttar mellan och ett annat land permanent eller kan ha ett stort behov av smidiga övergångar mellan olika skolsystem för att kunna uppnå en fullständig skolgång. Regeringen delar därför promemorians bedömning att även elever som har gått i skola utomlands och som vill avsluta sin utbildning i och elever beträffande vilka det finns grundad anledning att anta att de ska lämna för bör få möjlighet att gå i en internationell skola med en huvudman. I promemorian görs vidare bedömningen att den fjärde målgruppen för internationella skolor med enskilda huvudmän, dvs. elever som har skolans undervisningsspråk som dagligt umgängesspråk med minst en av vårdnadshavarna och tillräckliga kunskaper i språket för att kunna följa undervisningen, inte ska vara målgrupp för internationella skolor på grundskolenivå med huvudman. , och kommuner, SPSM och SKL anser att dessa elever bör utgöra en målgrupp även i kommunala internationella skolor. Internationella skolor med huvudman föreslås i avsnitt 8.1 bara få bedriva utbildning efter en internationell läroplan och inte efter annat lands läroplan. Då undervisning enligt internationella läroplaner bedrivs på engelska är det endast elever som har engelska som dagligt umgängesspråk med en eller båda vårdnadshavarna som kan komma att ingå i en fjärde elevkategori. De skäl som i avsnitt 7.2 anförs varför elever som har undervisningsspråket som dagligt umgängesspråk med en eller båda vårdnadshavarna bör ha möjlighet att gå i en internationell skola med enskild huvudman, har dock bäring även om de enda elever som kan komma i fråga är sådana som har engelska som dagligt umgängesspråk. Regeringen föreslår därför, till skillnad från prome- 2015/16:17 , att även elever som har undervisningsspråket som dagligt umgängesspråk med en eller båda vårdnadshavarna och tillräckliga kunskaper i språket för att kunna följa undervisningen ska ha möjlighet att fullgöra sin skolplikt i en internationell skola på grundskolenivå med en huvudman. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att internationella skolor på grundskolenivå med huvudman ska få ta emot skolpliktiga elever som vistas i för en begränsad tid, skolpliktiga elever som har gått i skola utomlands och vill avsluta sin utbildning i , skolpliktiga elever beträffande vilka det finns grundad anledning att anta att de kommer att lämna för och skolpliktiga elever som har skolans undervisningsspråk som dagligt umgängesspråk med minst en av vårdnadshavarna och tillräckliga kunskaper i språket för att kunna följa undervisningen. 8.3Övriga bestämmelser om internationella skolor på grundskolenivå med huvudman Regeringens förslag: Den insynsrätt som den kommun där en internationell skola är belägen har enligt skollagen, ska inte gälla internationella skolor på grundskolenivå med huvudman. När en elev tas emot i en internationell skola på grundskolenivå med huvudman ska samma regler om bidrag från hemkommunen gälla som när en elev tas emot i en internationell skola på grundskolenivå med enskild huvudman. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om utbildningen vid en internationell skola vars huvudman är en kommun. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslagen. Detta gäller bl.a. Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , , , , , , , , , , , , , , och kommuner, , Tyska skolan, och Sydsvenska . Skälen för regeringens förslag Den kommun där en internationell skola är belägen har enligt skollagen rätt till insyn i verksamheten, så att kommunen ska kunna fullgöra sina skyldigheter enligt skollagen och tillgodose allmänhetens behov av insyn (24 kap. 7 § skollagen). Motsvarande gäller i förhållande till fristående skolor inom skolväsendet (se t.ex. 10 kap. 41 §). Insynsbestämmelserna ger alltså kommuner rätt till insyn i verksamhet som bedrivs av enskilda. När det gäller en kommun som, i enlighet med vad som föreslås i avsnitt 8.1, får ett medgivande från att vara huvudman för en internationell skola på grundskolenivå behövs det inget särskilt stöd i författning för att kommunen ska få insyn i verksamheten. Bestämmelsen om lägeskommunens insynsrätt bör därför preciseras så att den enbart omfattar insyn i internationella skolor vars huvudman har fått ett godkännande eller en förklaring om rätt till bidrag, dvs. I likhet med vad som gäller för internationella skolor med enskild huvudman bör en internationell skola på grundskolenivå som drivs av en kommun vara öppen för alla elever som tillhör målgruppen. Skolorna bör alltså kunna ta emot elever från hela landet. Eftersom kommunen har en skyldighet att tillhandahålla sina kommuninvånare skolgång bör dock den kommun som driver skolan ha rätt att prioritera elever från den egna kommunen vid urval, om det inte finns plats för alla behöriga sökande. 2015/16:17 Utöver vad som har föreslagits beträffande målgrupp och vilken läroplan som kan tillämpas samt nämnts ovan om urval föreslås att samma regler ska gälla för kommunala internationella skolor som för internationella skolor på grundskolenivå med enskild huvudman. Som regeringen närmare utvecklar i avsnitt 8.3 gör regeringen dock bedömningen att utbildningen på en internationell skola med huvudman bör vara avgiftsfri. Om en elev fullgör sin skolplikt i en internationell skola med huvudman bör således elevens hemkommun vara skyldig att betala ersättning till den internationella skolans kommunala huvudman enligt samma regler som gäller för bidrag till en enskild huvudman för en internationell skola. Detta underlättar för elever att gå i en annan kommuns internationella skola. Det blir enklare för en kommun att ta emot elever från en annan kommun. På samma sätt som när det gäller internationella skolor vars huvudmän är enskilda och har fått godkännande eller förklaring om bidragsrätt bör frågor om utbildningens innehåll, särskilt stöd, elevhälsa, avgifter, mottagande, urval och informationsskyldighet regleras på förordningsnivå (jfr avsnitt 7.4). Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer föreslås därför bemyndigas att meddela föreskrifter om utbildningen vid en internationell skola vars huvudman är en kommun. 8.4Avgifter i internationella skolor på grundskolenivå med huvudman Regeringens bedömning: För elever i en internationell skola på grundskolenivå med huvudman bör utbildningen vara avgiftsfri. Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslagen. Detta gäller bl.a. Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , , , , , , , , , , , , , och kommuner, Tyska skolan och . och kommuner, och Kommuner och Landsting (SKL) ser positivt på förslaget men menar att samma lagstiftning om avgiftsfrihet bör gälla alla internationella skolor oavsett huvudman. kommun och Föräldraalliansen förespråkar att skolan ska vara avgiftsfri för alla elever. anser att avgiftsfrihet i internationella skolor med huvudman är viktigt då många universitetsstuderande och stipendiater som kommer har begränsade ekonomiska möjligheter, varför en avgift för medföljande barns skolgång skulle kunna försvåra familjesituationen eller omöjliggöra rekrytering. det är svårt att bedriva en internationell utbildning med de merkostnader det medför för samma skolpeng som en ordinarie skola. En internationell utbildning innebär enligt merkostnader i form av utländska lärare, mer kompetensutveckling utomlands, utökat vaccinationsprogram, flerspråkiga bibliotek, mer specialanpassad undervisning för att ständigt möta de olika kunskapsnivåer som eleverna har, en ström av nytillkomna och mycket annat. Föräldraalliansen uttrycker funderingar huruvida kostnaderna för kommunerna kan bli enbart ”ringa”. Förbundet anser att det finns risk för att det kan komma att kosta en hel del i form av t.ex. högre lärartäthet och fler arbetstimmar. Lunds och kommuner och framhåller också att merkostnaden för en huvudman för att bedriva en internationell skola på grundskolenivå inte kan bedömas som ringa, utan att en huvudman har samma kostnader som en enskild huvudman om man följer en internationell läroplan. tillfogar att de enskilda huvudmännens möjlighet att ta ut avgift för sina merkostnader kan komma att ge dem konkurrensfördelar. Om det i en kommun finns internationella skolor med både och enskild huvudman bör villkoren vara lika. Enligt kan dessa olika förutsättningar leda till ökad segregering av olika elevgrupper och att tanken med en likvärdig skola för samtliga elever försvinner. framhåller att en huvudman som anordnar PYP och MYP inom omfattas av betydligt högre kostnader än en grundskola som endast bedriver undervisning enligt svensk läroplan. Om den föreslagna lagändringen genomförs bör enligt kommunen bestämmelsen om bidrag till en fristående internationell skola ändras på så sätt att en fristående internationell skola inte får ta ut avgifter från de elever som kommunen lämnar bidrag för. avstyrker förslaget och anser att avgifter ska kunna tas ut av både fristående och kommunala huvudmän. Skälen för regeringens bedömning Som framgår av avsnitt 7.6 ska utbildningen inom skolväsendet enligt skollagen vara avgiftsfri. Det får dock förekomma enstaka inslag som kan medföra en obetydlig kostnad för eleverna. För och motsvarande skolformer gäller därutöver att eleverna utan kostnad ska ha tillgång till böcker och andra lärverktyg som behövs för en tidsenlig utbildning, erbjudas näringsriktiga skolmåltider samt att avgifter i samband med ansökan om plats inte får tas ut (se bl.a. 10 kap. 10 § första stycket och 11 § första stycket skollagen). kan en huvudman anordna program Primary Years Programme (PYP) och Middle Years Programme (MYP) integrerat med den svenska läroplanen. Utbildningen är då i princip helt avgiftsfri (10 kap. 10 och 11 §§ skollagen). Regeringen har i avsnitt 7.6 bedömt att en internationell skola med enskild huvudman får ta ut avgifter för utbildningen i den mån skolan har rimliga merkostnader som är kopplade till att utbildningen följer ett annat lands läroplan eller en internationell läroplan eller att skolans målgrupp inte är densamma som inom skolväsendet. SKL uttrycker sin förståelse för att anordnandet av utbildning som följer en 2015/16:17 internationell eller ett annat lands läroplan kan medföra vissa merkost- anser SKL att en ordning där internationella skolor med enskild huvudman kan ta ut avgifter, men inte internationella skolor med huvudman, inte är helt tillfredsställande. I promemorian görs bedömningen att det kan antas att eventuella merkostnader för en kommun att bedriva internationell skola är av ringa Flera remissinstanser, bl.a. menar att detta inte stämmer. En huvudman som anordnar PYP och MYP inom omfattas enligt kommunen av betydligt högre kostnader än en grundskola som endast bedriver undervisning enligt Detta bekräftas av , som angett merkostnaden per elev för undervisning knuten till IBO:s program till Regeringen anser att det är rimligt att förutsätta att kommuner på samma sätt som enskilda huvudmän har kostnader som är specifikt relaterade till att de tillämpar en internationell läroplan eller till att den internationella skolan i första hand riktar sig till elever som är Därmed gör regeringen, till skillnad från promemorian, inte bedömningen att kommuner kan antas ha enbart ringa merkostnader för att driva internationella skolor. Det är kommunens ansvar att tillhandahålla skolgång för de barn som bor i kommunen. Möjligheten för kommunen att vara huvudman för en internationell skola ökar kommunens möjligheter att tillgodose kommun- invånarnas olika behov, vilket kan vara gynnsamt för det lokala närings- livet i kommunerna. Att erbjuda utbildning på en internationell skola är ett frivilligt åtagande för kommunerna. Regeringen bedömer att det får anses vara upp till varje kommun att avgöra om de fördelar som följer av att driva en internationell skola överväger den merkostnad det innebär att tillhandahålla sådan utbildning. Vissa remissinstanser anser att de enskilda huvudmännens möjlighet att ta ut avgift för sina merkostnader kan komma att ge dem konkurrens- fördelar och att villkoren bör vara lika om det i en kommun finns internationella skolor med både och enskild huvudman. bl.a. kan de olika förutsättningarna för huvud- männen leda till ökad segregering av olika elevgrupper och att tanken med en likvärdig skola för samtliga elever försvinner. För att en kommun ska få ett medgivande att vara huvudman för en internationell skola ska det finnas ett behov av utbildning enligt en internationell läroplan. munen får göra ett val om utbildningen ska drivas trots de merkostnader För att en internationell skola med en enskild huvudman ska bli godkänd krävs ett elevunderlag för en stabil verksamhet. naturligtvis uppstå konkurrensfördelar för den enskilde huvudmannen beroende på vilka behov de enskilda eleverna har och hur mycket kommunen väljer att satsa på sin internationella skola. regeringen att principen om avgiftsfrihet måste anses grundläggande för utbildningsverksamhet, även när det gäller internationella skolor på grundskolenivå. Regeringen fäster också avseende vid Lunds universitets synpunkt, att många universitetsstuderande och stipendiater som kommer till har begränsade ekonomiska möjligheter varför en avgift för de medföljande barnens skolgång skulle kunna försvåra familjesituationen eller omöjliggöra rekrytering. Det visar, menar rege- ringen, att föräldrarna till målgruppen elever som vistas begränsad tid i landet är en heterogen grupp, och att det kan finnas behov av utbildning Prop. 2015/16:17 för dessa elever som inte självklart kan tillgodoses av enskilda huvud- Mot denna bakgrund bedömer regeringen att skollagens bestämmelser om avgifter i ska gälla även för internationella skolor på grundskolenivå med huvudman. skyldighet att lämna bidrag till Regeringens förslag: Med anledning av förslagen om bemyndi- ganden för regeringen i avsnitt 7.3 och 8.3 ska det göras en konse- kvensändring i nu gällande bemyndigande i skollagens kapitel om Ändringen innebär att bemyndigandet inte längre ska gälla utbildning i internationella skolor. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela ytterligare föreskrifter om hemkommunens bidrag till Promemorians förslag: Överensstämmer delvis med regeringens I promemorian lämnas inte något förslag om att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer ska få meddela ytterligare föreskrifter om hemkommunens bidrag till internationella skolor. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna har inga synpunkter på förslaget i den del det avser att nu gällande bemyndigande i 24 kapitlet inte ska omfatta utbildning på internationella skolor. Förslaget om att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer ska få meddela ytterligare föreskrifter om hemkommunens bidrag till internationella skolor har inte remissbehandlats. Som framgår i avsnitt 3 har dock ett antal remissinstanser, bl.a. , Statens skolinspektion och kommuner och landsting, beretts tillfälle att yttra sig över ett utkast till lagrådsremiss. Några synpunkter har inte Skälen för regeringens förslag: Regeringen har i avsnitt 7.3 föreslagit att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter dels om vad som krävs i fråga om utbildningen för att en enskild huvudman på grundskolenivå ska bli godkänd, dels om utbildningen vid en skola vars huvudman har fått ett sådant Regeringen har vidare i avsnitt 8.3 föreslagit att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om utbildningen vid en internationell skola på grund- skolenivå vars huvudman är en kommun. I den nu gällande förordningen (2011:683) om bidrag till internationella skolor finns bl.a. bestämmelser om redovisning och utbetalning av det bidrag som kommunen lämnar för en elev i en Enligt 5 § ska en kommun kunna redovisa för skolan 2015/16:17 hur stor del av bidraget som är ersättning för lokaler respektive mervärdesskatt och enligt 6 § ska bidragen betalas ut med en tolftedel , om skolan och kommunen inte kommer överens om annat. I promemorian föreslås att de nya föreslagna bemyndigandena ska ersätta det nu gällande bemyndigandet i 24 kap. skollagen i fråga om internationella skolor. Enligt 8 kap. 2 § första stycket 3 regeringsformen ska föreskrifter meddelas genom lag om de avser grunderna för kommunernas organisation och verksamhetsformer och för den kommunala beskattningen samt kommunernas befogenheter i övrigt och deras åligganden. Nämnda bestämmelser i förordningen om bidrag för internationella skolor utgör enligt regeringens uppfattning sådana bestämmelser som avser ”kommunernas befogenheter i övrigt och deras åligganden”. Enligt 8 kap. 3 § regeringsformen kan dock bemyndiga regeringen att meddela sådana föreskrifter. Mot denna bakgrund anser regeringen att det finns behov av ytterligare ett bemyndigande utöver de som föreslagit i avsnitt 7.3 och 8.3. Det föreslås således att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela ytterligare föreskrifter om hemkommunens bidrag för de elever som får utbildning i en internationell skola. Regeringens förslag: Lagen om ändring i skollagen ska träda i kraft . Ett godkännande av en internationell skola på grundskolenivå med enskild huvudman ska, om det gäller vid ikraftträdandet, fortsätta att gälla som ett godkännande av huvudmannen enligt de nya bestämmelserna, om huvudmannen har förklarats berättigad till bidrag. I annat fall ska godkännandet upphöra att gälla . En förklaring om bidragsrätt för en enskild huvudman för en internationell skola på gymnasienivå ska, om det gäller vid ikraftträdandet, fortsätta att gälla som en förklaring om bidragsrätt för huvudmannen enligt de nya bestämmelserna. Ett beslut av regeringen enligt nu gällande bestämmelser om att en internationell skola på grundskolenivå med enskild huvudman ska få ta emot andra skolpliktiga barn än sådana som är bosatta i endast för eller har andra särskilda skäl att få utbildning i en sådan skola, ska gälla som ett medgivande att ta emot andra barn än de som hör till målgrupperna för internationella skolor enligt de nya bestämmelserna. En elev som har skolplikt och som, före ikraftträdandet, har påbörjat utbildning i en godkänd internationell skola på grundskolenivå eller har fått ett beslut om att han eller hon kommer att tas emot i en sådan skola ska få fullgöra skolplikten i en internationell skola även efter ikraftträdandet. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. I promemorian föreslås dock att bestämmelserna ska träda i kraft . Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna har inga synpunkter på förslaget.