prop · H3031d18 · 2015-09-21 00:00:00 — Styrgruppen ska bl.a. lämna förslag på en ny modell för resursfördelning baserat på återkom- mande utvärderingar av den kliniska forskning- ens kvalitet. Denna modell ska ligga till grund för fördelning av en viss del av ALF-ersättningen. Senast vid utgången av 2016 ska avtalsparterna ha slutfört överläggnin- gar om en ny utvärderings- och resursfördel- ningsmodell. Storskalig infrastruktur för forskning är i regel alltför kostsam att konstruera och driva för enskilda lärosäten och ibland även för enskilda länder. Flera stora projekt har påbörjats och speciellt fokus bör ligga på att dessa färdigställs. Regeringen ser det som prioriterat att investerin- gar i infrastruktur görs strategiskt så att på ett effektivt sätt kraftsamlar sina resurser. Därtill anser regeringen att det är av vikt att de centra och anläggningar som inrättas och drivs blir nationella angelägenheter som kan nyttjas av forskare från hela landet. I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) presenterades satsningar inom området infrastruktur för perioden – 2016 på sammantaget . European Spallation Source (ESS) European Spallation Source (ESS) byggs i . ESS är en s.k. spallationskälla för neutronstrålning och är en av de största satsningarna på forskningsinfrastruktur som har skett i under . Anläggningen kan jämföras med ett gigantiskt mikroskop där struktur och funktion kan stude- ras hos många olika typer av material. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Anläggningen har 2012 projekterats att kosta för perioden –2025. andel är av den totala kost- naden, motsvarande ca . Dessutom tillkommer eventuella fördyringar på ca . Konstruktionen av ESS påbörjades . Totalt 16 länder deltar i förberedelserna för konstruktionen. finansierar tillsammans med och av kostnaderna för konstruk- tionen. När det gäller övriga medel är avsikten att de ska tillföras från andra medlemsländer. Anläggningen har i det närmaste full finansiering från medlemsländerna med av konstruktionskostnaderna täckta för perioden –2025. Förhandlingar pågår om återstående finansiering. Vissa driftkostnader av anläggningen kommer att uppstå . Medel för detta har dock avsatts i den beräknade finansieringen för konstruktionskostnaderna. ansökte tillsammans med ett antal partnerländer om att kommission- en skulle besluta om inrättandet av ett konsor- tium för europeisk forskningsinfrastruktur, ett s.k. Eric-konsortium (U2014/05622/F). Ett Eric-konsortium är en associationsform som är särskild anpassad för forskningsinfrastrukturer, vars huvuduppgift ska vara att inrätta och driva en forskningsinfrastruktur på icke-ekonomiska grunder. Enligt vad som presenterades i de två senaste forskningspropositionerna (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160) och (prop. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3, rskr. 2012/13:151) anvisades i budgetpropositionen och ytterligare anvisades för konstruktionen av ESS. Vidare anvisades ytterligare från regeringens förfogande till . Dessutom avsattes från Vetenskaps- rådets anslag. Utöver finansiering från Veten- skapsrådet har bidragit med medel och även läns landsting () och strukturfondens nationella program kommer att bidra med medel till finansieringen för konstruktionen av ESS. Sammantaget beräk- nas detta finansiera andel av kostna- derna, inklusive driftkostnader, för ESS –2025. Röntgenljuskällan är på väg att färdig- ställas i . Anläggningen började byggas och beräknas vara klar . Kostnaderna för markarbeten, byggnader och konstruktion av elektronacceleratorer uppskattas till . I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) bedömdes att anslagsnivån till för konstruktionen av bör öka med totalt –2016. Regeringen föreslår utifrån detta att forskningsanslag bör öka med 2016 för konstruk- tionen av . När anläggningen tas i bruk väntas den öppna upp för världsledande forskning inom material- vetenskap, strukturbiologi, övriga livsvetens- kaper och energi- och miljöforskning. Den europeiska spallationskällan ESS, som levererar neutroner, ska byggas i anslutning till , som levererar fotoner (ljus). Använd- ning av neutron- och fotonkällor ger komplet- terande information om de föremål som studeras. Närheten mellan anläggningarna kan därför förväntas ge vissa synergieffekter. Svensk polarforskning och klimatforskning är världsledande. En central resurs är isbrytaren som har utrustats med avancerad forsk- ningsutrustning. Genom ökat samarbete med kan expeditioner genomföras med tätare mellanrum. Det forskningsavtal som har teck- nats med kommer att re- sultera i två gemensamma forskningsexpedi- tioner till 2015 och 2017, med positiva synergieffekter för svensk polar- och klimat- forskning. En ökad gemensam användning av gör att fler mätningar kan utföras och att nya samarbeten kan skapas inom en rad olika forskningsdiscipliner. Fler länder har visat intresse av att använda svensk infrastruktur för polarforskning. Bland annat signerades ett avtal med och en avsiktsförklaring om ökat samarbete finns med . Diskussioner pågår med om gemensamma expeditioner. Regeringen anser att bör behålla sin ledande position inom polarforskning. har genom tillgången till insamlade uppgifter för stora befolkningsgrupper i olika register och databaser unika möjligheter att undersöka viktiga och komplicerade samband mellan samhällsförhållanden, ekonomi, arbets- marknad, hälso- och sjukvård. är det av stor vikt att särskild hänsyn tas till de registrerade individernas personliga integritet. En särskild utredare fick i uppdrag att undersöka förutsättningarna för ut- lämnande av registeruppgifter och sambearbet- ning av dem för forskningsändamål på ett inte- gritetssäkert sätt och att lämna författningsför- slag (dir. 2013:8). I utredarens uppdrag ingick också att undersöka om det befintliga sekretes- skyddet för uppgifter som hanteras inom forsk- ning är tillräckligt för att skydda den enskildes integritet. Uppdraget redovisades i betänkandet Unik kunskap genom re- gisterforskning (SOU 2014:45) och har därefter remitterats. Ärendet bereds vidare inom . Den nuvarande organisationen för etikprövning inrättades 2003. Sedan starten har antalet ären- den mer än fördubblats. En ny EU-förordning om kliniska prövningar av humanläkemedel antogs och kom- mer att tillämpas tidigast . Förordningen är direkt tillämplig i medlems- staterna och syftar till att harmonisera han- teringen av ansökningar om kliniska läkemedels- prövningar inom EU och att förenkla och effektivisera tillståndsförfarandet. Bestämmelser- na i förordningen innebär bl.a. att etikprövnings- nämndernas hantering av ansökningar avseende klinisk läkemedelsprövning ska anpassas och effektiviseras. fick en utredare i uppdrag att se över och föreslå hur etikprövning av forsk- ning som avser människor ska organiseras med målet att genom nationell samordning skapa en effektivare hantering, se avsnitt 8.3.2 Utredningar. Ett förslag på de åtgärder som behövs med anledning av den nya EU- förordningen om kliniska prövningar (nr 536/2014) kommer att remitteras 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 En slutlig redovisning av uppdraget med ett förslag på en ny nationell organisation för etikprövning kommer att redovisas . 9.6.8Ökat nyttiggörande av forskningsresultat Investeringar i forskning medför nya upptäckter och ökad kunskap. Regeringen ser ett behov av att fortsatt främja att denna ökade kunskap kommer till användning i samhället, både i och globalt, och skapar tillväxt både på kort och på lång sikt. Det behövs ett helhetsgrepp för samverkans- och nyttiggörandeuppgiften om fulla potential som kunskaps- och forskningsnation ska kunna utnyttjas. Regeringen ser därför posi- tivt på att universitet och högskolor fortsatt ut- vecklar sin strategiska roll inom detta område, där samverkan och nyttiggörande är integrerat i forskning och utbildning. Innovationskontoren är ett verktyg för universi- tet och högskolor i deras arbete med att verka för nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap. För att stärka sektorn för livsvetenskap före- slår regeringen att ett begränsat antal innova- tionskontor får i uppdrag att etablera förinkuba- torer som kan stödja idéer inom området med fördjupad kommersiell verifiering, se vidare avsnitt 9.6.5. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 10.1Anslag för barn-, ungdoms- och och har arbetat minst ett läsår Tabell 10.1 Anslagsutveckling 1:1 eller motsvarande undantas dock från avgifts- skyldigheten. Intäkterna redovisas mot inkomst- titel. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 537 986 tkr prisnivå. 3Motsvarar 517 834 tkr prisnivå. 4Motsvarar 480 867 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Statens skolverks förvaltningsutgifter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 10.2 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Fr.o.m. tar ut avgifter som ersättning av den enskilde läraren eller förskolläraren för att utfärda legitimationer. Målet är att avgifterna ska ge full kostnadstäckning. De lärare och förskollärare som har avlagt behörighetsgivande examen före Anslagsförändringar till följd av föreslagna och beslutade reformer och besparingar behöver modernisera och effektivisera sin verksamhet. Därför föreslås anslaget ökas med 2016 och det beräknas ökas med 2017 och 2018. För att ska kunna medverka i internationella studier på utbildningsområdet på det sätt som varit avsett föreslår regeringen att anslaget ökas med 2016 och motsvarande belopp beräknas . behöver påbörja arbetet inför utveckling av digitala nationella prov. För detta ändamål föreslås anslaget ökas med 2016 (se avsnitt 9.2.2). För arbetet med att legitimera lärare och förskollärare föreslås anslaget ökas med 2016 och det beräknas ökas med 2017 (se avsnitt 9.1.1). Anslaget föreslås ökas med 2016 och beräknas ökas med 2017 och 2018 för administration av en försöksverksamhet med fjärrundervisning och utvärdering av fjärr- undervisningen (se avsnitt 9.2.3). har –2016 i uppdrag att svara för en ämnesdidaktisk fortbildningssatsning för matematiklärare, det s.k. Matematiklyftet. För att lärportalen ska permanentas och finnas kvar för dem som vill fortbilda sig framöver beräknas anslaget ökas med (se avsnitt 9.2.3 och 10.1.5). 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 För att utforma kurser om validering för studie- och yrkesvägledare föreslår regeringen att anslaget ökas med 2016 och beräknar för samma ändamål (se avsnitt 9.4.4). ska efter ansökan fördela medel för utbildningsplatser inom vuxenutbildningen med anledning av regeringens satsning på traineejobb, som regeringen aviserade i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2014/15:99). Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med 2016 för genomförandet av uppdraget och beräknar att anslaget ökas med för samma ändamål. I uppdraget ingår att i samverkan med Arbetsförmedlingen och andra berörda aktörer skapa förutsättningar för att utbildningar inom ramen för satsningen på traineejobb kommer till stånd. Det under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv uppförda anslaget 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader bör minskas med motsvarande belopp. Anslagsförändringar till följd av överföringar till och från andra anslag I Budgetpropositionen (prop. 2014/15:1) till anslaget 2:2 Universitets- och högskolerådet . beslutade i enlighet med regeringens förslag i denna del. Medlen skulle ha överförts från anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet. För att korrigera detta föreslås att anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet minskas med 2016 och det beräknas minskas med . Anslaget 1:1 föreslås ökas med motsvarande belopp 2016 och beräknas ökas med motsvarande belopp . Finansiering av arbete med lärarlegitimationer bör ske via myndighetens förvaltningsanslag. Därför föreslås att anslaget ökas med 2016. Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet bör minskas med motsvarande belopp (se avsnitt 9.1.1). De förändringar av anslaget som framgår av härledningstabellen och som ligger till grund för de anslagsnivåer som föreslås och beräknas i nästföljande stycke består av både anslags- förändringar som redovisas i detta avsnitt och av anslagsförändringar som har beräknats i tidigare beslutade propositioner. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:1 . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 10.3 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Tabell 10.4 Anslagsutveckling 1:2 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 403 869 tkr prisnivå. 3Motsvarar 388 849 tkr prisnivå. 4Motsvarar 388 847 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Statens skolinspektions förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för verksamhetsutgifter för Barn- och elevombudet samt . De förändringar av anslaget som framgår av härledningstabellen och som ligger till grund för de anslagsnivåer som föreslås består av anslags- förändringar som har beräknats i tidigare beslutade propositioner. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:2 . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 10.5 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:2 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 10.6 Anslagsutveckling 1:3 Specialpedagogiska skolmyndigheten 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 701 864 tkr prisnivå. 3Motsvarar 701 900 tkr prisnivå. 4Motsvarar 701 901 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Specialpedagogiska skolmyndighetens förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för myndighetens verksamhet, produktionsstöd för läromedels- framställning och visst internationellt samarbete. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 10.7 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Delar av Specialpedagogiska skolmyndighetens verksamhet är avgiftsfinansierad. Myndigheten disponerar intäkter från tillgängliggörande av läromedel och från ersättning från kommuner för elever i specialskola. Det ekonomiska målet är i denna del av verksamheten att intäkterna delvis ska täcka kostnaderna. Myndigheten disponerar även intäkter från kommuner för elever i förskoleklass och fritids- hem vid en skolenhet med specialskola samt från för administration av förstärkningsbidrag till folkhögskolor. Det ekonomiska målet är i denna del av verksam- heten full kostnadstäckning. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Kostnader som inte finansieras med avgifts- intäkter ska finansieras från detta anslag. Det bör noteras att kostnaderna i tabellen ovan avser myndighetens samtliga kostnader. De förändringar av anslaget som framgår av härledningstabellen och som ligger till grund för de anslagsnivåer som föreslås består av anslags- förändringar som har beräknats i tidigare beslutade propositioner. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:3 Specialpedagogiska skolmyndigheten . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 10.8 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Tabell 10.9 Anslagsutveckling 1:4 Sameskolstyrelsen 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 36 038 tkr prisnivå. 3Motsvarar 36 039 tkr prisnivå. 4Motsvarar 34 538 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Sameskolstyrelsens förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för Sameskolstyrelsens verksamhet. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 10.10 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Avgifterna avser ersättning från kommuner för elever i sameskola samt förskoleklass och fritidshem vid en skolenhet med sameskola. Ersättningens storlek ska beräknas efter samma grunder som elevens hemkommun tillämpar vid fördelning av resurser i sin egen grundskola, förskoleklass eller fritidshem. Dessutom avser avgifterna intäkter från kommuner för vilka Sameskolstyrelsen efter avtal bedriver samisk förskola. Intäkterna disponeras av myndigheten. Det ekonomiska målet är att intäkterna delvis ska täcka kostnaderna för verksamheten. Kostnader som inte finansieras med avgifts- intäkter ska finansieras från detta anslag. Det bör noteras att kostnaderna i tabellen ovan avser myndighetens samtliga kostnader. För utveckling av lärverktyg och läromedel på samiska föreslås anslaget ökas med 2016 och det beräknas ökas med 2017 och 2018. Anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet bör minskas med motsvarande belopp (se avsnitt 9.1.2). De förändringar av anslaget som framgår av härledningstabellen och som ligger till grund för de anslagsnivåer som föreslås och beräknas i nästföljande stycke består både av anslags- förändringar som redovisas i detta avsnitt och av anslagsförändringar som har beräknats i tidigare beslutade propositioner. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:4 Sameskolstyrelsen . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 10.11 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:4 Sameskolstyrelsen Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 10.1.51:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Tabell 10.12 Anslagsutveckling 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 3 199 542 tkr prisnivå. 3Motsvarar 3 036 845 tkr prisnivå. 4Motsvarar 2 846 847 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för att främja utveckling av skolväsendet, vissa särskilda utbildningsformer och annan pedagogisk verksamhet. Anslaget får även användas för utgifter för svenskt deltagande i internationella studier och tävlingar på utbildningsområdet. Anslaget får vidare användas för utgifter för administration, uppföljning och utvärdering av uppdrag och satsningar, utredningar samt statsbidrag och stipendier. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2017–2023. Skälen för regeringens förslag: behöver kunna sluta ekonomiska avtal inom ramen för sitt utvecklingsarbete samt för arbetet med det s.k. Tekniksprånget, det s.k. rektors- programmet, det s.k. Matematiklyftet, det s.k. Läslyftet, yrkeslärarsatsningen, det fjärde tekniska året i gymnasieskolan och satsningarna på tidiga insatser i , nationella skolutvecklingsprogram, samverkan för bästa skola, skolbibliotek och specialpedagogik. Vidare kan i vissa fall behöva lämna förhandsbesked till skolhuvudmän om stats- bidrag. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2017–2023. Tabell 10.13 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet -1 540 341 - 1 190 650 Erhållet/föreslaget bemyndigande Anslagsförändringar till följd av föreslagna och beslutade reformer och besparingar För förstärkning av skolbiblioteken föreslås att anslaget ökas med 2016 och det beräknas ökas med för (se avsnitt 9.2.3). För fortbildning inom specialpedagogik beräknas anslaget ökas med 2017 respektive 2018. Därutöver föreslår regeringen att det inom ramen för satsningen på specialpedagogik som aviserades ekonomiska vårproposition avsätts och regeringen beräknar 2017–2019 för fortbildning inom specialpedagogik (se avsnitt 9.2.1). har –2016 i uppdrag att svara för en ämnesdidaktisk fortbildningssatsning för matematiklärare, det s.k. Matematiklyftet. Regeringen beräknar att anslaget ökas med 2017 och 2018 och att satsningen därmed förlängs (se avsnitt 9.2.3 och avsnitt 10.1.1). För att förstärka det s.k. Läslyftet föreslår regeringen att anslaget ökas med 2016 och beräknar att anslaget ökas med 2017, 2018 och 2019. Denna satsning finansieras delvis med medel för lärarfortbildning och anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskollärare minskas därför med 2016, 2017 och 2018 (se avsnitt 9.2.3). har i uppdrag att genomföra en fortbildningsinsats för att förbättra kvaliteten i studie- och yrkesvägledningen. För att myndig- heten bättre ska kunna svara mot den stora efterfrågan på utbildningsinsatsen och vidga satsningens innehåll föreslås anslaget ökas med 2016. Regeringen beräknar för samma ändamål 2017 och 2018 (se avsnitt 9.1.2). Regeringen föreslår att det statsbidrag som lämnas för den arbetsplatsförlagda delen av den gymnasiala lärlingsutbildningen ska minskas med per lärling och läsår fr.o.m. . Regeringen föreslår därför att anslaget minskas med 2016 och beräknar en minskning med 2017 och (se avsnitt 9.3.2). föreslår att de medel som föreslås och beräknas frigöras huvudsakligen används för att stärka den gymnasiala yrkesutbildningens kvalitet och attraktionskraft (se avsnitt 9.3.2). För att förlänga satsningen på Tekniksprånget föreslår regeringen att anslaget minskas med 2016. Dessa medel bör överföras till satsningen på Tekniksprånget 2017. Regeringen beräknar därför att anslaget för det ändamålet ökas med 2017. Regeringen beräknar därutöver att anslaget ökas med 2017 för förlängningen av satsningen (se avsnitt 9.3.2). För att genomföra insatser som syftar till att öka yrkesutbildningens kvalitet och attraktions- kraft föreslår regeringen att anslaget ökas med 2016 (se avsnitt 9.3.2). För förberedelse inför ett införande av en försöksverksamhet med en utbildning där branscher och arbetsgivare kan ges ett större ansvar föreslår regeringen att anslaget ökas med 2016 (se avsnitt 9.3.2). Regeringen beräknar att anslaget ökas med 2017 för att förlänga och förstärka pågående insats med att utbilda handledare för arbetsplatsförlagt lärande (APL) i gymnasieskolan (se avsnitt 9.3.2). För att förlänga och förstärka pågående insats att erbjuda verksamma yrkes- lärare som undervisar i gymnasieskolan behörig- hetsgivande utbildning föreslår regeringen att anslaget ökas med 2016. För samma ändamål beräknar regeringen att anslaget ökas med 2017, 2018 och 2019 (se avsnitt 9.3.2). Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2016 och beräknar att anslaget ökas med 2017–2019 för att stärka elevers möjlighet att delta i och för att anordna internationella vetenskapstävlingar (se avsnitt 9.3.3. Av de medel som i budgetpropositionen beräknades för statsbidrag till huvudmän för att anordna läxhjälp, föreslås att öronmärks 2016 för ideella läxhjälps- föreningars verksamhet. beräknas mot- svarande belopp (se avsnitt 9.2.3). För att korrigera en tidigare felbudgetering föreslås anslaget minskas med 2016 och det beräknas minskas med .