prop · H3031d19 · 2015-09-21 00:00:00 — arbete för att ge fler fristadskonstnärer möjlighet att bo och verka i är ett exempel på tydliga synergier mel- lan kulturpolitiska insatser och PGU. Trossamfunden spelar en viktig roll i vårt sam- hälle i flera hänseenden. Många människor finner mening med livet och i livet genom sin tro. Tros- samfunden erbjuder en möjlighet för människor att ge uttryck för andliga och existentiella behov. Utöver detta kan trossamfunden också ha en särskild betydelse för människor som har vistats i och fungera som en brygga mellan och hemlandet samt som en lots in i samhället. De kan skapa ett sammanhang för människor i perioder eller på platser där man känner sig utsatt. Trossamfunden genomför i likhet med många andra organisationer i det civila samhället viktiga samhällsinsatser på det sociala området. Vidare har trossamfunden en viktig funktion för många människor i samband med kriser. I det mångreligiösa är möten och sam- verkan över trosinriktningar och livsåskådningar viktiga för att uppnå kunskap, förståelse och en respekt som är nödvändig för ett som håller ihop. I en orolig omvärld där grupper ställs mot varandra riskerar globala intressekonflikter att få konsekvenser i det svenska samhället. Trossamfunden är viktiga aktörer i arbetet för att bemöta dessa utmaningar. De kan genom sin verksamhet bidra till kunskap, förståelse och respekt för olika trosinriktningar och därmed motverka polariseringen i samhället. Regeringen prioriterar därför att stödja interreligiöst samar- bete. har religiösa lokaler blivit måltavlor för hat och många fall av skadegörelse har rapporterats. Många religiösa grupper känner otrygghet och rädsla. Detta är oacceptabelt och regeringen kommer fortsatt att prioritera arbetet med att värna våra demokratiska värderingar och främja öppenhet och respekt för alla människors lika värde. I ska det vara självklart att var och en kan gå till sin religiösa samlingslokal utan att vara rädd för hat, hot eller skadegörelse och det ska vara en självklarhet att kunna bära reli- giösa symboler utan rädsla. Statens stöd till trossamfund Regeringen anser att stödet till trossamfunden är viktigt inte minst för att nya samfund som re- presenterar den allt större religiösa mångfalden i ska kunna etablera sig och utvecklas. Det finns ett behov av att se över och moder- nisera statens stöd till trossamfunden. Nuva- rande lagstiftning tillkom 1998. I samband med översynen kommer frågor om stödets överens- stämmelse med stöd till andra organisationer inom det civila samhället att analyseras, liksom vilka aktörer som bör få stöd. Interreligiöst samarbete för att minska polarise- ringen Regeringen ser mycket positivt på de initiativ till interreligiöst samarbete som har tagits mellan olika religiösa samfund på såväl nationell som lokal nivå . Regeringen har stöt- tat det interreligiösa samarbetet på nationell nivå genom att interreligiösa råd har erhållit medel för att inrätta en administrativ funktion. Rådet har bl.a. till uppgift att motverka polarisering mellan religioner, att sprida kunskap om olika religioner i och att motverka antisemitism, muslimhat och andra hot mot religiösa företrädare och utövare. Regeringen avser att fortsätta stödja det interreligiösa samar- betet på nationell nivå. Regeringen bedömer att stöd till trossamfund (SST) gör ett viktigt arbete med att fördela statsbidrag, samordna samfun- dens roll i krisberedskapsfrågor och fungera som 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 ett expertorgan i allmänna trossamfunds- och religionsfrågor. Under har SST:s uppgift som ex- pertmyndighet i trossamfunds- och religionsfrå- gor ökat i omfattning. Myndighetens kompetens har efterfrågats av allt fler aktörer mot bakgrund av omvärldsutvecklingen. Myndigheten har bl.a. getts ett flertal regeringsuppdrag inom ramen för demokrati-, diskriminerings- och jämställdhets- politiken. Regeringen bedömer att det finns ett behov av att skapa bättre förutsättningar för myndighetens uppdrag som expertmyndighet. aktualiserar detta frågor om myndig- hetens ledningsform liksom frågeställningar kring huruvida myndighetens styrdokument ger det stöd som krävs för att myndigheten på ett effektivt sätt ska kunna genomföra sina uppdrag. Regeringen har därför gett Statskontoret i upp- drag att göra en översyn av myndighetens orga- nisation. Uppdraget ska redovisas . Religionsfriheten är central i och det ska vara självklart att alla ska kunna utöva sin tro utan att vara rädda för hot och våld. Omvärlds- utvecklingen har lett till hot och hat som riktar sig mot flera religiösa inriktningar. Religiösa byggnader och andra institutioner, såsom skolor, utsätts för skadegörelse och personer som bär tydliga religiösa symboler utsätts för hot, våld och trakasserier endast på grund av sin religiösa tillhörighet. Det är rättsväsendets myndigheter som yt- terst ansvarar för ordning och säkerhet, men regeringen bedömer att ett viktigt komplement till dessa myndigheters arbete är att tilldela stöd till trossamfund fort- satt stöd för bidrag till säkerhetshöjande insatser hos trossamfunden. Fria och självständiga medier med granskande journalistik och allsidig nyhetsförmedling är av avgörande betydelse för en levande och väl fun- gerande demokrati. Goda villkor för medierna har således stor betydelse för demokratins förut- sättningar. Därför är detta en prioriterad fråga för regeringen. Medielandskapet är under snabb förändring. Dagens informationssamhälle har lett till en 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 mångfald av kanaler för information, kommuni- kation och socialt samspel, vilket i grunden är en positiv utveckling. Det har varit så enkelt att dela information, eller kommunicera med andra, som det är . Vårt moderna in- formationssamhälle erbjuder enorma möjlig- heter. Men utvecklingen innebär också utmaningar, inte minst demokratiska sådana. Medieland- skapet blir alltmer fragmentiserat, och stora delar av den samhällsbärande journalistiken har problem. Medier – framförallt utanför storstads- regionerna – drabbas av neddragningar och allt fler lokala redaktioner upphör med sin verksam- het. Även i storstadsregionerna arbetar medierna under pressade förhållanden, vilket ger upphov till liknande utmaningar. Allmänheten har rätt till ett mångfacetterat medieutbud som speglar hela landet och är till- gängligt för alla. En nyhetsbevakning och sam- hällsjournalistik som kännetecknas av saklighet, relevans och opartiskhet är i lika hög grad nöd- vändig. Därför har radio och tv i allmänhetens tjänst en helt oumbärlig roll. Genom den får allmänheten tillgång till ett kvalitativt medieut- bud som präglas av oberoende och mångfald. uppstår kritik om att den starka ställ- ning som radio och tv i allmänhetens tjänst har på mediemarknaden innebär en snedvridning av konkurrensen. är själva syftet med radio och tv i allmänhetens tjänst att den, inom ramen för public service-uppdraget, ska erbjuda ett utbud av hög kvalitet. Frågan om hur radio och tv i allmänhetens tjänst påverkar medie- marknaden belyses i rapporten och påverkan i allmänhetens tjänst, som Myndig- heten för radio och tv överlämnade till Kultur- departementet . För vår demokrati är det avgörande att med- borgarna har grundläggande medie- och inform- ationskunnighet. Detta gäller särskilt för barn och unga som växer upp i ett medielandskap som är mer fragmentiserat än . Re- geringen prioriterar därför insatser med särskilt fokus riktat mot barn och unga, för att deras kunskaper om medier och information ska öka. Tabell 2.6 Anslagsutveckling medieområdet samt medelstilldelning till radio och tv i allmänhetens tjänst Radio och tv i allmän- 1Avser medelstilldelningen från rundradiorörelsen till , , och och tv. 2Enligt beslut (bet. 2014/15:KrU6, rskr. 2014/15:96, bet. 2014/15:KU1, rskr. 2014/15:56). Regeringen lämnar i denna proposition förslag och bedömningar om förstärkt stöd till dags- pressen. Dessa förslag, tillsammans med de för- ändringar som har beslutat med anled- ning av regeringens proposition Statens stöd till dagspressen (prop. 2014/15:88, bet. 2014/15:KU12, rskr. 2014/15:195), syftar till att förbättra och anpassa presstödet till förändrade förutsättningar och skapa större incitament för dagstidningar att öka sina läsarintäkter, sin upp- laga och utgivningsfrekvens samt främja långsik- tig utveckling av elektroniska publiceringstjäns- ter. har i anslutning till behandlingen av propositionen 2014/15:88 beslutat om till- kännagivanden som rör presstödet (bet. 2014/15:KU12, rskr. 2014/15:195). Se vidare utgiftsområde 1, avsnitt 11.3. Regeringen avser att inleda diskussioner med Europeiska kommissionen om en treårig för- längning av presstödsförordningens giltighetstid med de förändringar som föreslagits. På behöver dock mer genomgripande föränd- ringar genomföras. Regeringen har därför tillsatt en medieutredning som ska ge un- derlag för nya mediepolitiska verktyg (dir. 2015:26). Förslagen i denna proposition omfattar föränd- rade stödnivåer för hög- och medelfrekventa dagstidningar. Regeringen gör även bedöm- ningen att ett nytt utvecklingsstöd för tryckta allmänna nyhetstidningar bör införas i syfte att ge förutsättningar för en långsiktig utveckling av elektroniska publiceringstjänster. tillsatt en utredning om en översyn av postlagstiftningen i ett digitaliserat samhälle (dir. 2015:87). Utredningen har bl.a. till uppgift att utreda effekterna av samdistribution av post och tidningar och hur det skulle påverka möjligheterna för marknadstillträde och effektiv konkurrens samt hur samdistribution av post och tidningar skulle kunna genomföras. Rege- ringen avser vidare att ta ytterligare steg i av- skaffandet av reklamskatten för bl.a. dagspressen (se Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor, avsnitt 6.30). Regeringen lämnar i denna proposition även förslag om förändrade stödnivåer för lågfrekventa tidningar. Finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst Allt fler, särskilt yngre personer, ser numera på tv via dator, surfplatta eller mobiltelefon. Innehav av sådan utrustning medför emellertid inte skyldighet att betala radio- och tv-avgift (Högsta förvaltningsdomstolens dom i mål nr 7368-13). En utveckling där allt fler kan ta del av (), AB:s (SVT) och AB:s (UR) utbud utan att bidra till verksamhetens finansiering riskerar att urholka legitimiteten i radio- och tv-av- giftssystemet. Om antalet hushåll med tradi- tv-mottagare minskar riskeras också balansen mellan intäkter och utgifter i syste- met. har beslutat ett tillkännagi- vande om att en utredning av radio- och tv- avgiften bör komma till stånd inför nästa tillståndsperiod 2020 (bet. 2014/15:KrU3, rskr. 2014/15:157). Regeringen avser att återkomma i frågan. Särskild tilldelning till SVT Den förra regeringens beslut avseende sänd- ningsutrymme för tv-sändningar innebär att det tillgängliga frekvensutrymmet för mark- sänd tv minskar fr.o.m. , då utrymmet (det s.k. 700 MHz- bandet) får upplåtas för andra ändamål. Det minskade utrymmet medför att SVT:s andel av de fasta kostnaderna för nätdriften ökar. Vi- dare innebär utrymningen av 700 MHz-bandet att 176 sändare för SVT:s sändarnät måste flyttas till andra frekvenser, vilket också medför kostnader. Dessa merkostnader, vilka 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 uppskattas till totalt , kunde inte förutses för beslut om SVT:s uppdrag respektive ekonomiska ramar för tillståndsperioden –2019. Regeringen anser att SVT bör ges ekonomiska förutsättningar att utföra det public service- uppdrag som beslutade om 2013. SVT föreslås därför få en särskild tilldelning om från rundradiokontot för merkostnader som uppstår . SR:s, SVT:s och UR:s verksamhet på internet SR:s, SVT:s och UR:s uppdrag är tydligt definie- rade i de sändningstillstånd som gäller för sänd- ningarna i marknätet. Av de årliga anslagsvillko- ren framgår att programbolagen ska göra sin kärnverksamhet tillgänglig på olika distribu- tionsplattformar och att de får bedriva en kom- pletterande verksamhet som utgår från och har koppling till kärnverksamheten. De traditionella tv-sändningarna har fortfarande flest tittare, även om publiken i allt större utsträckning använder möjligheten att ta del av programutbudet på andra sätt och på tider de själva önskar. Riksda- gen har vid behandlingen av riktlinjerna och villkoren för innevarande tillståndsperiod gett regeringen tillkänna att den borde överväga en förändring som gör det möjligt för programfö- retagen att inom ramen för nuvarande reglering i praktiken få tillgodoräkna sig verksamhet på internet som en del av public service-uppdraget (bet. 2013/14:KrU3, rskr. 2013/14:60). Frågan bereds i . Radio- och tv-lagens (2010:696) bestämmelser om hur exklusiva rättigheter till tv-sändningar får utnyttjas innebär en möjlighet för regeringen att utforma föreskrifter om vilka evenemang som är av särskild vikt för det svenska samhället (evenemangslista). gav 2012 regeringen till känna att den borde tillsätta en utredning om utform- ningen av en evenemangslista (bet. 2011/12:KU16, rskr. 2011/12:224). Den förra regeringen gav 2013 Myndigheten för radio och tv i uppdrag att analysera och lämna förslag till hur en evenemangslista kan utformas. Myndig- hetens förslag redovisades och har därefter remissbehandlats. Remissutfallet var delat när det gäller frågan om en evenemangslista bör införas eller inte. Av dem som är för infö- randet av en lista anser dock flertalet att myn- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 dighetens förslag till täckningskrav () är otillräckligt. gav riksda- gen regeringen till känna att den vid den fort- satta beredningen av myndighetens förslag borde beakta vissa synpunkter på förslaget som kon- stitutionsutskottet anfört, bl.a. att kraven bör skärpas så att en högre andel av allmänheten än den av myndigheten föreslagna får tillgång till de evenemang som listan omfattar (bet. 2013/14:KU28, rskr. 2013/14:230). Regeringen avser att ge Myndigheten för ra- dio och tv (som byter namn till Myndigheten för press, radio och tv) i uppdrag att ta fram ett för- slag till evenemangslista med villkor om högre befolkningstäckning än vad som tidigare föresla- gits. Regeringen avser att återkomma i denna fråga. Betänkandet Från analog till digital marksänd ljudradio – en plan från Digitalradiosamord- ningen (SOU 2014:77) överlämnades till rege- ringen . Betänkandet har därefter remissbehandlats. En sammanställning över remissvaren finns tillgänglig i Kulturde- partementet (dnr Ku2014/02006). I betänkan- det föreslås en digitalisering av marksänd radio och släckning av FM-sändningarna 2022 eller . Remissutfallet visar att det finns alltför många invändningar och olösta frågor för att regering och riksdag ska kunna fatta beslut om en så avgörande och genomgripande förändring som en övergång till digital marksänd radio och släckning av FM-sändningarna innebär. Regeringen avser därför inte att gå vidare med utredningens förslag. Mot bakgrund av bl.a. den internationella ut- vecklingen kan det dock inte uteslutas att frågan om en digitalisering av marksänd radio kan komma att aktualiseras på nytt . Re- geringen avser därför att fortsätta att följa ut- vecklingen i omvärlden, bl.a. i där beslut har fattats om digital övergång och en släckning av FM-sändningarna . Skydd av barn och unga mot skadlig mediepåverkan Regeringen beräknar att tillförs i syfte att strate- giskt utveckla myndighetens digitala plattformar, stärka myndighetens roll som för medie- och informationskunnighet () samt stärka arbetet med att ta fram kunskap om barns och ungas mediesituation. Resurserna ska även användas för att bättre anpassa myndighet- ens pedagogiska material till nya mottagargrup- per. har uppdraget att stärka barn och unga som medvetna medieanvändare och skydda dem mot skadlig mediepåverkan. Arbetet är inriktat på att öka barns och ungas medie- och informationskunnighet (), dvs. förmågan att finna, analysera och kritiskt värdera inform- ation och att kunna skapa innehåll i olika medier. är avgörande för barns och ungas delaktig- het i ett informationssamhälle och för att kunna utnyttja den demokratistärkande funktion inter- net kan ha. har ta- git fram pedagogiska utbildningsmaterial som ska kunna användas av föräldrar och nära-barn- professionella. Myndigheten har fått ett flertal särskilda uppdrag som bl.a. har varit inriktade på att motverka diskriminering, främlingsfientlig- het, sexism, intolerans och antidemokratiska budskap samt att stärka demokrati och jäm- ställdhet. Myndigheten har påbörjat ett arbete med att anpassa sina material för barn och unga med kognitiva och intellektuella funktionsned- sättningar. fick i uppdrag att lämna förslag till ett nytt avgiftssystem för fastställande av åldersgränser för film baserat på biljettintäkter samt att överväga och eventuellt föreslå en utvidgning av ledsagarregeln till att gälla åldersgränsen (dnr. Ku2015/01669). Uppdraget ska redovisas till . Bakgrund till uppdraget är betänkandet En ny modell för åldersklassificering av film för barn och unga (SOU 2014:64) som överlämnades och har remissbehandlats. Be- tänkandet innehåller dels förslag till ett nytt avgiftssystem för att finansiera verksamheten att fastställa åldersgränser för film, dels bedöm- ningar om en övergång från lagreglering till självreglering för att fastställa åldersgränserna. Flera remissinstanser riktade kritik mot betän- kandets bedömningar och förslag. Frågorna behöver därför utredas ytterligare. Europeiska kommissionens meddelande om en strategi för en inre digital marknad i innehåller flera initiativ av betydelse för den svenska film- och mediesektorn. Meddelandet aviserar en översyn av direktivet om audiovisu- ella medietjänster 2016 med fokus på dess til- lämpningsområde och utformningen av de be- stämmelser som gäller för alla typer av audiovi- suella medietjänster. Syftet är att undersöka om regelverket är anpassat till den marknadsmässiga och tekniska utvecklingen. Främjande av euro- peiska verk, regler för skydd av minderåriga samt reklambestämmelser är områden som lyfts fram specifikt. En revidering av direktivet skulle på- verka den svenska radio- och tv-lagen och ha tydliga kopplingar till den svenska yttrandefri- hetsgrundlagens utformning, liksom till andra politikområden som t.ex. konsumentskydd och folkhälsa. Regeringen kommer därför att följa arbetet aktivt. Strategins målsättning att modernisera de europeiska upphovsrättsreglerna kommer också ha stor betydelse för den svenska film- och me- diesektorn och den politik som bedrivs inom området. antog 2013 en rekommendation om att ska utarbeta en strategi på medie- och upphovsrättsområdet. Mot bakgrund av rekommendationen har en dialog inletts om de nordiska public service- mediernas roll i det digitala medielandskapet. Regeringen deltar aktivt i arbetet med utgångs- punkt i att public service-mediernas funktion och syfte uppvisar stora likheter i de nordiska länderna. De nordiska kulturministrarna ska anta mediepolitiska slutsatser . Övrigt internationellt mediepolitiskt samarbete aktiva arbete med jämställdhet inom filmbranschen har bidragit till att frågan uppmärksammas också internationellt. Särskilt efter lanseringen av jämställdhetsstrategin vid filmfestivalen i har intresset ökat. Regeringens ambition är att fortsatt bidra till den internationella diskussionen om jämställdhet och film på politisk nivå. Arbetet med att kartlägga och förebygga hot och våld mot journalister drivs bl.a. av Europarå- det och . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 mitté förväntas anta en rekommendation på området 2016. Regeringen avser att aktivt bidra till att skapa bättre förutsättningar för journal- istiskt arbete och demokrati internationellt. kommer 250-årsjubileet av tryckfrihetsförordningen ge möjlighet att inter- nationellt uppmärksamma aktuella och viktiga frågor om yttrandefrihet, pressfrihet och demo- krati. Alla ungdomar ska ha goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhällsut- vecklingen. Utgångspunkten ska vara ungdo- mars rätt att komma i åtnjutande av de mänsk- liga rättigheterna så som de uttrycks i grund- lagarna och i konventionsåtaganden; att unga ska betraktas som en mångfald individer, att unga ska stödjas att bli självständiga och att unga ska ha möjlighet att vara delaktiga och ha inflytande. Unga kvinnors och unga mäns hälsa och soci- ala förhållanden är generellt goda, särskilt i jäm- förelse med andra länder. Som grupp är ungdo- mar inte generellt mer problemtyngd än andra åldersgrupper, men möter vissa grup- per av ungdomar stora utmaningar. Därför avser regeringen att prioritera insatser för att uppnå det övergripande ungdomspolitiska målet. Den tidigare regeringen presenterade i propositionen Med fokus på unga – en politik för goda levnadsvillkor, makt och inflytande (prop. 2013/14:191) ett ungdomspolitiskt hand- lingsprogram med insatser inom tre prioriterade områden. Regeringen bedömer att de tidigare aviserade prioriteringarna inom ungdoms- politiken om som tillfördes permanent bör ändras till att i högre grad handla om ungas etablering i arbets- och samhällslivet, främst arbete, utbildning och bo- stad. Därutöver bör ungas makt och delaktighet samt ungas fritid, organisering och välmående vara prioriterade områden. Förbättra ungas etablering i arbets- och samhällslivet Unga som är i början av sitt vuxenliv behöver, liksom alla andra vuxna, ett jobb att gå till och en egen bostad. Alltför många unga vuxna saknar 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Att ha en sådan grund att stå på är viktigt för såväl ungas egen frihet och självständighet som för välfärden och den ekonomiska tillväxten i stort. Då etablering i arbets- och samhällslivet spänner över flera politikområden kan ung- domspolitiken spela en särskild roll genom sin sektorsövergripande karaktär med utgångspunkt i ungdomars livsvillkor. Vidare bedriver rege- ringen ett ambitiöst reformprogram med sats- ningar inom bl.a. utbildnings- och arbetsmark- nadspolitiken, i syfte att nå det övergripande målet om full sysselsättning och därtill bidra till ungas etablering i arbets- och samhällslivet. Regeringen har initierat en nationell samling för unga utanför. Samverkan mellan myndigheter och kommuner är nödvändig såväl för att und- vika dubbelarbete som för att undvika att unga hamnar mellan olika aktörers ansvar. Därför har regeringen beslutat om en samordnare för unga som varken arbetar eller studerar (dir. 2015:70). Samordnaren ska främja förbättrad samverkan mellan myndigheter, kommuner, landsting och organisationer kring insatser för unga som var- ken arbetar eller studerar och kan bidra till att skapa bättre helhetsbild över behoven av att ytterligare koordinera de berörda aktörerna. Samordnaren ska utgå från ett ungdoms- perspektiv, ett icke-diskrimineringsperspektiv och ett funktionshindersperspektiv samt integrera ett jämställdhetsperspektiv i sitt arbete. Det är viktigt att unga personer snabbt får ett jobb. Långvarig arbetslöshet riskerar att perma- nentas, vilket medför en rad konsekvenser för såväl individen som för samhället. Unga med psykisk ohälsa och som varken studerar eller arbetar är särskilt utsatta. Unga som varken arbetar eller studerar är en heterogen grupp. För att samhället ska kunna sätta in rätt insatser riktade till unga som varken arbetar eller studerar, måste det finnas kunskap både om gruppens sammansättning och vilka insatser som är verksamma. Det kan även finnas behov av insatser för ökad samverkan mellan de samhällsaktörer som har ansvar för eller möter ungdomarna, som kommuner och statliga myn- digheter, näringsliv och civilsamhälle. Vidare behövs målgruppsanpassade insatser riktade direkt till de unga. Regeringen föreslår att medel avsätts för en samlad strategi inom dessa områden, vilken kommer att redovisas i form av en skrivelse. medel för insatser tillförs även för åren 2017– 2018. Stärka ungas makt och delaktighet