prop · H3031d5 · 2015-09-21 00:00:00 — har 500 instruktörer utbildats och utbildningen bedöms nå omkring 4 000 poliser. Utöver händelsestyrd verksamhet bedriver polisen planlagda brottsförebyggande insatser. Det brottsförebyggande arbetet bedrivs över hela landet utifrån varierande förutsättningar och problembilder. Polismyndigheternas förmåga att genomföra planlagda brottsförebyggande insatser varierar men har kontinuerligt förbättrats . De lokala problembilderna blir allt mer konkreta och de åtgärder som genomförs är i ökad utsträckning kopplade till de behov som identifierats. konstaterar dock att det finns potential att utveckla arbetet ytterligare. Den upplevda tryggheten och förtroendet för polisen är generellt på en fortsatt hög nivå. Polisen arbetar med att öka tryggheten genom att använda metoder som ökar närvaron och synligheten i samhället. En viktig faktor som påverkar förtroendet är det direkta mötet med allmänheten och brottsoffer. För att polisen ska kunna bidra till att minska brottsligheten krävs ett utvecklat samarbete med andra lokala aktörer. har redovisat att antalet samverkansöverenskommelser med kommunerna har fortsatt att öka . Överenskommelserna skapar förutsättningar för en effektiv samverkan på lokal nivå. Det lokala samarbetet inriktas ofta mot ungas bruk av alkohol och narkotika, våld i offentlig miljö, trafikstörningar och åtgärder för att förhindra inbrottstöld i bostad. För ungdomar vars negativa utveckling har gått så långt att det bedöms finnas risk för långvarig och allvarlig kriminalitet behöver samhället agera med särskild kraft. Det är ofta bland dessa ungdomar som den organiserade brottsligheten har sin rekryteringsbas. har haft i uppdrag att aktivt stödja arbetet med s.k. sociala insatsgrupper för unga som riskerar att utveckla en kriminell livsstil. pekar på att insatserna indikerar ett positivt resultat och att de samverkande aktörerna anser att det finns skäl att fortsätta arbetet. har ett pågående uppdrag att låta utvärdera resultatet för de ungdomar som varit föremål för arbetet i en social insatsgrupp. I uppdraget ingår också att utvärdera hur själva Uppdraget ska redovisas . har en viktig roll att stödja och utveckla det lokala brottsförebyggande arbetet i landet. har myndighetens inriktning för detta arbete varit att fortsätta stimulera och stödja kunskapsbaserade arbetssätt och strukturer för samverkan inom olika områden. betonades särskilt samverkan för att förebygga återfall i brott och samverkan mellan polis och kommun. När det gäller samverkan mellan polis och kommun genomförde stödjande insatser inför inrättande av den nya . Förebyggande arbete mot ekonomisk brottslighet har påbörjat arbetet med att genomföra den strategi för det brottsförebyggande arbetet mot ekobrott som togs fram 2013. Syftet med strategin är att säkerställa effektiv samverkan, ordning och struktur samt tydliggöra kraven på de förebyggande insatserna. Utöver detta har i likhet bedrivit ett aktivt informations- och påverkansarbete i samverkan med myndigheter, företag och organisationer. De aktiviteter som har genomförts har framför allt tagit sikte på att minska risken för svart arbetskraft. Vidare har genom sin kriminalunderrättelseverksamhet tagit fram en underrättelsebild som beskriver hur ekobrottsligheten i ser ut. Underrättelsebilden används som en del i beslutsunderlaget när gäller myndighetens inriktning av verksamheten. har Säkerhetspolisens förebyggande arbete särskilt fokuserat på verksamhet som kan relateras till valen till och riksdag, utvecklingen i samt utvecklingen i och . Valrörelserna ställde betydande krav på Säkerhetspolisens personskyddsarbete och krävde bred samverkan med de då 21 polismyndigheterna, , , kommunerna och partiorganisationerna. Händelseutvecklingen i medförde ett mindre stabilt säkerhetspolitiskt läge i närhet vilket, medförde särskilda krav att följa olovlig underrättelseverksamhet som pågår i . Resandet av individer från till och för att ansluta sig till våldsbejakande islamistiska terroristgrupper har ökat påtagligt . Att kartlägga och försöka hindra dem som reser ut har varit en viktig uppgift för Säkerhetspolisen, likväl som att bedöma om de som återvänder har potentiell avsikt och förmåga att begå terroristbrott i . Säkerhetspolisens nationella såväl som internationella samverkan har varit av stor vikt för att möta terrorismhotet. Tabell 2.8 Kostnadsutveckling –2014 Källa: Årsredovisningarna 2012-2014 för polisen, , och Säkerhetspolisen. har kostnaderna för rättsväsendets brottsförebyggande verksamhet ökat. Majoriteten av resurserna används av polisen. Räknat i sammanlagd resurstid har polisens insatser i den yttre verksamheten sjunkit i förhållande till 2013. Regeringens samlade bedömning är att målet för den brottsförebyggande verksamheten delvis har uppnåtts. Regeringen bedömer att rättsväsendets myndigheter har utvecklat sina insatser på området, men att det finns fortsatt utvecklingspotential. Det är positivt att tryggheten ligger på en fortsatt hög nivå som utsattheten för brott generellt sett är stabil. har polisen upprätthållit ordningen och säkerheten i såväl den vardagliga dygnet-runt-verksamheten som vid särskilda händelser. Det omfattande arbete som genomfördes av såväl polismyndigheterna som Säkerhetspolisen bidrog i allt väsentligt till att valrörelserna till samt kommun, landsting och riksdag kunde genomföras utan omfattande ordningsstörningar. Den svenska polisens yttre verksamhet står sig väl i jämförelse med andra länder. Det går fort att skicka personal, fordon och utrustning inom P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 4 SPT-konceptet till de platser där stora insatser behövs för att upprätthålla den allmänna ordningen och säkerheten. Användningen av konfliktreducerande metoder har bidragit till att minimera personskadorna i dessa sammanhang. Polisen har arbetat med riktade insatser mot den gängkriminalitet som ökar i vissa utsatta områden. Regeringen bedömer att det finns anledning att fortsätta utveckla arbetet i dessa områden. Insatserna blir betydligt mer kraftfulla när de baseras på lägesbilder från kriminalunderrättelsetjänsten och när flera myndigheter arbetar tillsammans mot samma mål. Förmågan hos polisen att bedriva planlagd brottsförebyggande verksamhet bedöms ligga på en oförändrad nivå. Resurser ska användas effektivt på de tider och platser då de bäst behövs. Enligt regeringen är det därför nödvändigt att arbetet fortsätter att utvecklas. Regeringen anser dessutom att polisen behöver fortsätta att se över strukturen för hur det brottsförebyggande arbetet följs upp. Många arbetsuppgifter som polisen utför görs i samverkan med andra. Regeringen anser att samverkan är nödvändig i det brottsförebyggande uppdraget för att nå resultat eftersom de allra flesta orsaker till brottsligheten ligger utanför polisens ansvarsområde. Det finns flera områden där samverkan är avgörande. Regeringen bedömer att polisens samverkan med andra utvecklas i en positiv riktning. Samverkansöverenskommelser mellan polis och kommun är nu på plats i nästan hela landet. Det är dock nödvändigt att de strategiska överenskommelserna i ökad utsträckning utgår från gemensamma problembilder, grundas på en väl underbyggd orsaksanalys och innehåller konkreta och uppföljningsbara aktiviteter. Regeringen anser att det finns ytterligare potential för polisen tillsammans med andra aktörer att bekämpa brottslighetens orsaker. Regeringen bedömer att förmågan till uppföljning och utvärdering av de insatser som genomförs inom ramen för samverkan fortsatt behöver utvecklas. Brottsförebyggande rådets arbete för att utveckla den framtida samverkan mellan kommunerna och är i detta sammanhang betydelsefullt. Myndigheternas samverkan för att bekämpa grov organiserad brottslighet har fått en allt tydligare inriktning mot att bekämpa den mest komplexa kriminaliteten där samverkan mellan P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 4 myndigheter är avgörande. Regeringen anser att utvecklingen av denna förmåga är positiv och nödvändig. Arbetet bidrar också till bekämpningen av den grova organiserade brottslighet som inte omfattas av den myndighetsgemensamma satsningen. För att förebygga ekonomisk brottslighet krävs kunskap om riskområden och utvecklingstendenser. kriminalunderrättelseverksamhet bidrar med sådan kunskap. Genom att myndigheten har tagit fram en ny strategi för den brottsförebyggande verksamheten skapas förutsättningar för ett mer effektivt arbete på området. Säkerhetspolisen har fortsatt utvecklingen för att kunna möta de krav som ställs på en modern säkerhetstjänst. Regeringen anser att det är viktigt att Säkerhetspolisen fortsätter den utvecklingen och att den operativa förmågan prioriteras främst. har samarbetet med flera andra myndigheter fördjupats och förtydligats. Detta gäller inte minst i förhållande till den öppna polisen. Att denna samverkan fungerar är nödvändigt för ett effektivt brottsbekämpande. Regeringens mål för utredning och lagföring är att verksamheten ska bedrivas med högt ställda krav på rättssäkerhet, kvalitet och effektivitet och att brottsuppklaringen ska öka. De myndigheter inom rättsväsendet som omfattas av verksamheten är , , , , , Kriminalvården (avseende häktesverksamhet) samt . Utöver rättsväsendets myndigheter bidrar , (skattebrottsenheterna) och . Dessa myndigheters verksamhet redovisas under utg.omr. 3 Skatt, tull och exekution respektive utg.omr. 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder För att bedöma resultatet och måluppfyllelsen för utredning och lagföring används flera av de indikatorer som tidigare redovisats i den samlade bedömningen. De indikatorer som används är följande: –antal och andel ärenden redovisade från polis till åklagare –antal inkomna brottsmisstankar till –antal och andel personuppklarade brott –antal och andel lagförda personer och brottsmisstankar Utvecklingen bedöms såväl sammantaget som för olika brottskategorier. Som tidigare framhållits är rättsväsendets verksamhet komplex och därför svår att på ett heltäckande sätt fånga i ett antal statistiska mått. En stor mängd värdefullt arbete utförs inom området utredning och lagföring utan att det resulterar i ärenden redovisade till åklagare eller personuppklarade brott. Dessutom är det svårt att definiera exakt vilken uppklaringsnivå som är rimlig, eftersom förutsättningarna att klara upp de anmälda brotten varierar kraftigt. Med detta i beaktande tillför indikatorerna emellertid värdefull och nödvändig information om utvecklingen i verksamheten. Ett brottsärende som inkommer till polisen kan innehålla ett eller flera anmälda brott. ökade antalet inkomna ärenden till polisen (exklusive ärenden från övervakning med trafiksäkerhetskameror) . Även antalet brott som anmäldes till polisen ökade i samma storleksordning. Som tidigare påpekats har dock antalet ärenden som polisen redovisat till åklagare minskat . Det innebär att andelen redovisade ärenden av inkomna ärenden har minskat från (se tabell 2.6). Uppdelat på olika brottskategorier minskade antalet redovisade ärenden i sex av tio brottskategorier3. För bl.a. bedrägeribrott ökade däremot ärenderedovisningen. Antalet förundersökningsbegränsade ärenden var betydligt fler 2014 än 2013. Summan av antalet redovisade och förundersökningsbegränsade ärenden minskade . Till inkom cirka 179 000 ärenden eller drygt 467 000 brottsmisstankar. Det innebär en minskning med avseende antal ärenden . Brottsmisstankarna har däremot ökat med . Att brottsmisstankarna har ökat som antalet ärenden har minskat beror på att flera ärenden rör bedrägeribrott som innefattar ett större antal brottsmisstankar inom ramen för samma ärende. verksamhet präglades av den organisationsförändring som innebar att myndigheten från fick ett nationellt ansvar för de ärenden som myndigheten handlägger enligt sin instruktion. Till myndigheten inkom cirka 5 600 ärenden eller närmare 56 700 brottsmisstankar . Det är en minskning av inkomna ärenden jämfört med som antalet brottsmisstankar ökat . Tabell 2.9 Inkomna ärenden –2014 Källa: för polisen, och . På grund av övergången till ett nationellt system för registrering av brottsanmälningar inom polisen har vissa justeringar gjorts i statistiken . Därmed skiljer sig utfallet från det som redovisades i polisens årsredovisning 2013 och budgetpropositionen . Medelgenomströmningstiden för bearbetade ärenden hos polisen, dvs. ärenden där förundersökning eller annan slags brottsutredning bedrivits, ökade från 87 mellan 2013 3 Brottskategorierna som i polisens årsredovisning benämns trafikbrott och övrigt har här lagts samman. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 4 Tiden mäts från anmälningsdagen till dess att ärendet avslutats hos polisen. Den genomströmningstid mäter från inkommen anmälan till beslut i åklagarledda förundersökningar minskade . Även genomströmningstiden mätt från inkommet beslutsunderlag från polisen till åklagarens beslut minskade . Vid minskade genomströmningstiderna mätt från inkommen anmälan till beslut till 2014. När brottsbekämpande myndigheter lyckas knyta en gärningsperson till ett brott genom att åklagare fattar beslut om åtal, strafföreläggande eller åtalsunderlåtelse räknas brottet som personuppklarat i den officiella kriminalstatistiken. Brott kan också bli uppklarade på andra sätt än genom personuppklaring. Det gäller exempelvis brott som inte blir föremål för lagföring på grund av beslut om förundersökningsbegränsning eller om det konstateras att den anmälda gärningen inte är brott eller den misstänkte är . Som har redovisats minskade antalet personuppklarade brott till drygt 209 000 brott (se tabell 2.6). Justerat för ett enskilt ärende som sammantaget resulterade i en stor mängd åtalsbeslut uppgår minskningen till . Den sammantagna personuppklaringsprocenten sjönk från . Det innebär att den fortsätter att ligga under det spann på mellan som den befann sig på . För stöld-, bedrägeri- och narkotikabrott märks inga stora förändringar av antalet och andelen personuppklarade brott . Sexualbrott hade en positiv utveckling, vilken dock ligger inom ramen för den normala variationen eftersom antalet och andelen uppklarade sexualbrott varierar kraftigt över åren. För misshandel och skatte- och bidragsbrott var utvecklingen tydligt negativ. Nedgången avseende misshandel gäller såväl våld mot kvinnor i nära relation och barnmisshandel som så kallat gatuvåld. Personuppklaringsprocenten för misshandel låg på –2011 men har minskat till 2014. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 4 kunna bero på att ökad anmälningsbenägenhet har bidragit till att det anmäls fler lindriga brott av den karaktär som generellt sett är svåra att utreda. Antalet ordningsböter som utfärdades av polis gällande trafikbrott var ca 42 800 färre än året innan, vilket motsvarar en minskning . För övriga specialstraffrättsliga brott minskade antalet ordningsböter med 1 . En misstänkt person kan under vissa förutsättningar häktas under en brottsutredning. Beslut om häktning fattas av domstol på begäran av åklagare. Häktning kan ske om det finns risk för att den misstänkte avviker, fortsätter brottslig verksamhet eller försvårar brottsutredningen. häktades cirka 9 500 personer, vilket är i paritet . Antalet personer som lagförts (dvs. åtalats, fått strafföreläggande eller meddelats åtalsunderlåtelse) genom beslut vid minskade till knappt 113 600. Andelen lagförda personer (av det totala antalet misstänkta personer där beslut om lagföring eller avskrivning fattats) liksom andelen lagförda brottsmisstankar låg kvar på samma nivå som föregående år, . Antalet personer som lagförts genom beslut vid ökade medan andelen lagförda personer ökade . Antalet lagförda brottsmisstankar ökade och uppgick till 18 524. Lagföringsandelen avseende brottsmisstankar ökade från föregående år till . Insatser för att förbättra effektiviteten och kvaliteten i brottsutredningsverksamheten ombildades , polismyndigheterna och till en sammanhållen myndighet med sju regioner och ett antal nationella avdelningar. genomfördes också en organisationsförändring inom som innebar att den operativa verksamheten delades in i sju geografiska åklagarområden och en nationell åklagaravdelning. I och med dessa förändringar är och regionala organisationer mer lika vilket förbättrar förutsättningarna för myndigheternas fortsatta samverkan. och arbetar tillsammans både nationellt och lokalt på olika områden för att förbättra verksamheten. Exempelvis var och är hanteringen av våldtäkter en prioriterad fråga i båda myndigheterna. gjorde 2014 en förstudie i vilken man identifierade brister och förbättringsmöjligheter när det gäller polisens handläggning av anmälda våldtäkter. arbetar nu vidare med att genomföra rapportens förslag. Inom pågår ett internt arbete med att följa upp och analysera domarna i sexualbrottsmål. genomförde också en granskning av hur polisen kan förbättra möjligheterna att utreda skjutningar med dödlig utgång i kriminella miljöer. Förslag rörande bl.a. spår- och bevissäkring, operativ analys samt användande av särskilda utredningsteam och specialister har tagits fram och bereds nu vidare inom organisationen. Polisen har haft ett uppdrag att utveckla arbetet för att bekämpa hatbrott i vilket också och har bidragit. Rapporten överlämnades till regeringen och regeringen avser att noga följa fortsatta arbete samt följa upp effekten av myndighetens åtgärder. Såväl polisen som har vidare fortsatt sitt arbete med att utveckla hanteringen av mängdbrott. Vid inleddes två försöksverksamheter på området. Hanteringen av bötesbrott på trafikområdet har koncentrerats till två orter, och . Denna verksamhet permanentades . Inom hanteras en majoritet av mängdbrottsärendena på en av länets fem kammare. Utvärderingen visade på både styrkor och svagheter med koncentrering av mängdbrottsärenden till en kammare. Enhetligheten i handläggningen har ökat och ekonomiskt går det att se viss ökad effektivitet. har genomströmningstiden för dessa ärenden ökat på grund av ett för högt arbetstryck på en enskild kammare. Försökverksamheten kvarstår och en slutlig utvärdering ska göras . har även bedrivit ett arbete med att kartlägga ärenden med långa handläggningstider. Drygt 100 ärenden identifierades och tillsyn av ärendena har genomförts i syfte att pröva om handläggningen skulle påskyndas. Ett mindre antal ärenden innehöll brister som gav anledning till åtgärd. Mot bakgrund av utvidgade ansvar för bekämpningen av ekonomisk brottslighet har myndigheten bedrivit ett omfattande utvecklingsarbete avseende styrning och kontroll. Därtill har myndigheten utvecklat formerna för arbetet med utredning och lagföring i syfte att förbättra kvaliteten och effektiviteten. Den nationella myndighetsgemensamma satsningen mot grov organiserad brottslighet har utvecklats ytterligare och kretsen av deltagande myndigheter har utökats med Arbetsförmedlingen. I arbetet har underrättelseverksamheten varit av avgörande betydelse. Genom underrättelsecentrumens arbete har kunskapen ökat om bland annat förekomsten av identitetsrelaterad brottslighet och utnyttjande av offentliga trygghets- och ersättningssystem, såsom assistansbedrägerier. För att förhindra utvecklingen av ett ökande antal organiserade och storskaliga bedrägerier har åtgärder också vidtagits för att förbättra bland annat den operativa utredningsförmågan inom polisen. Flera ärenden avseende systematiska och grova bedrägerier, bidragsbrott samt grova narkotikabrott har avslutats i tingsrätten . Detta har lett till det högsta utfallet avseende lagföring sedan satsningen inleddes. Även summan av de utdömda skadestånden är den största sedan satsningen inleddes. Det finns påtagliga resultat kopplade till verksamhet i form av utdömda skadeståndsbelopp som kan relateras till systematiska och organiserade utnyttjanden av välfärdssystem. För att förbättra arbetet med att återta brottsvinster har , , , , och tagit fram en strategi för hur det gemensamma samverkansarbetet ska genomföras de kommande tre åren. Samarbetet mot gränsöverskridande brottslighet Precis som all annan verksamhet drar brottsligheten nytta av globalisering och fri rörlighet. Detta kräver att de brottsbekämpande myndigheterna utvecklar sina möjligheter att utnyttja de P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 4 verktyg som finns för samarbete och informationsutbyte med sina motsvarigheter i andra länder. och övriga delar av rättsväsendet bidrar även till insatser för att stärka kapaciteten inom rättssektorn i postkonfliktländer. Ett sådant samarbete kan bl.a. ge ökat förtroende för svensk polis i dessa länder, vilket den svenska polisorganisationen har nytta av i bekämpningen av den gränsöverskridande brottsligheten. Arbetet med att utveckla informationsutbytet inom EU har fortsatt . Inom ramen för det s.k. Prümrådsbeslutet utbyter nu dna-uppgifter med över en tredjedel av medlemsstaterna. Detta har bidragit till att identifiera och lokalisera okända gärningsmän och kartlägga internationell brottslighet, framförallt när det gäller tillgreppsbrott. Möjligheten att göra förfrågningar till fordonsregister inom EU omfattar nu 18 medlemsstater och underlättar för polisen att göra kontroller av utländska fordon. Genom ECRIS-systemet () utväxlar och 23 andra medlemsstater löpande uppgifter och förfrågningar om domar mot varandras medborgare. har också anslutits till EU:s övervakningssystem för yttre land- och sjögräns (Eurosur). I samarbete med de nordiska grannländerna har det startats insatser för att höja kompetensen för operativt samarbete över gränserna genom t.ex. gemensamma patruller. Den svenska polisens koncept för en Single Point of Operational Contact (SPOC) har lagts till grund för EU-riktlinjer som ska underlätta ett snabbare och effektivare informationsutbyte. Åklagarväsendets operativa samarbete med andra länder är ett frekvent inslag i arbetet, särskilt för de internationella åklagarkamrarna. Myndigheternas internationella engagemang har genom egna initiativ intensifierats ytterligare, exempelvis inom det europeiska åklagarkontoret Eurojust, där arbetet gått mot mer komplexa ärenden, och i andra internationella samarbeten som det Europeiska rättsliga nätverket (EJN), nätverket av revisorer för att bekämpa ekonomisk brottslighet (ALEFA) och det svenska Asset Recovery Office (). Den kriminaltekniska verksamheten är av stor vikt i brottsutredningar. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 4 bidra såväl till att binda en gärningsperson till ett brott som till att fria en misstänkt. ökade antalet begärda undersökningar från rättsväsendet till med (exkl. personprover för dna-analys) och antalet utförda undersökningar ökade med till 97 200. Antalet begärda undersökningar av personprover för dna-analys minskade . fanns ca 143 000 personer registrerade i dna-registren, vilket är en ökning . Antalet registrerade spår i spårregistret ökade , och där finns nu ca 29 800 spår som ännu inte gett träff mot person. Genom det utvecklade utbytet av dnauppgifter inom EU, som innebär att de svenska dna-registren per automatik jämförs med dnaregister i andra länder, ökar möjligheterna att få träff på svenska spårprover. Antalet expedierade ärenden vid olika verksamheter förändrades i vissa avseenden . Inom rättspsykiatrin minskade antalet rättspsykiatriska undersökningar med . Antalet utfärdade rättsintyg minskade och uppgick till drygt 5 400 vilket är en minskning och jämfört med . kommer att närmare analysera skälen till detta i samverkan med och . Antalet expedierade ärenden inom rättskemin ökade med till 95 000 . Inom rättsgenetiken minskade det totala antalet expedierade ärenden till knappt 3 500. Myndigheternas kostnader inom verksamheten utredning och lagföring uppgick till 2014, vilket är en ökning med i förhållande till föregående år. Tabell 2.10 Kostnadsutveckling –2014 Källa: –2014 för polisen, , och Kriminalvården. Inom polisen ökade kostnaderna för utredning och lagföring som antalet resurs-