prop · H20385 · 2015-03-17 00:00:00 — Utredningen föreslår också att ansvaret för att upprätta en individuell studieplan för varje elev åläggs hemkommunen, och inte som enligt dagens regelverk rektorn. Det understryker att studieplanen bör ge en sammanhållen bild av den enskildes studier. Studiehandledning på modersmålet används sällan och för att lyfta fram den möjligheten föreslår utredningen att en bestämmelse införs i skollagen om att en elev får ges sådan handledning. Ökat stöd till kommunerna Även om komvux är ett kommunalt ansvar behöver kommunerna stöd för att öka kvaliteten i verksamheten. Utredningen föreslår därför ett flertal åtgärder som på olika sätt kan bidra till ökad individanpassning och bättre måluppfyllelse. Utredningen föreslår att det införs nationella delkurser i de mer omfattande kurserna på grundläggande nivå, i syfte att underlätta en effektiv utbildning där de studerande bara läser de delkurser som de har behov av. ges i uppdrag att ta fram sådana delkurser. ges även i uppdrag att ta fram: Ett stödmaterial för att stödja en likvärdig bedömning och betygssättning inom komvux på grundläggande nivå. Ett informationsmaterial om hur orienteringskurser kan användas för att individanpassa utbildningen. Ett kommentarmaterial om stöd inom vuxenutbildningen, för att klargöra elevernas rättigheter och kommunernas skyldigheter. Goda exempel på hur den individuella studieplanen kan användas för att effektivisera utbildningen. ges i uppdrag att genomföra systematisk tillsyn på både huvudmannanivå och enhetsnivå inom vuxenutbildningen, i stället för enbart på huvudmannanivå. Specialpedagogiska skolmyndigheten ges i uppdrag att återrapportera vilka åtgärder man har vidtagit för att öka kännedomen om det stöd som myndigheten kan erbjuda utbildningsanordnare när det gäller studerande med funktionsnedsättning. Ökad kunskap på nationell nivå Nationellt behövs ökad kunskap om komvux på grundläggande nivå. Uppföljning är viktig bl.a. för att se hur väl målen för utbildningen uppfylls. Utredningen föreslår att utvärdering ges i uppdrag att utvärdera effekterna av komvux på grundläggande nivå. Utredningen föreslår även att ska vidta åtgärder för att förbättra statistiken om komvux. Framför allt anser utredningen det prioriterat att publicerar statistik om betyg på grundläggande nivå inom komvux, något som saknas helt. Utredningen föreslår flera förändringar i syfte att förbättra den studieekonomiska situationen för studerande på grundläggande nivå inom komvux, för att därigenom öka fullföljandet och minska problemen med återbetalning av studielån. Förslagen avser även studerande som läser på grundskolenivå vid folkhögskolor. En övergripande ambition är att göra studiemedelssystemet mer flexibelt för att bättre tillmötesgå behovet av individuella lösningar. Utredningen har övervägt olika möjligheter att införa nya ekonomiska drivkrafter för att öka genomströmningen men avstår från att lämna sådana förslag, bl.a. med anledning av att de bedöms få begränsad betydelse. Höjd bidragsandel för studier på grundskolenivå Utredningen föreslår en enhetlig bidragsdel för alla studerande på grundskolenivå, där bidragsandelen utgör av det totala studiemedelsbeloppet. Det innebär att ungefär hälften av dem som studerar på grundskolenivå får en högre bidragsandel än . Det är enligt utredningen önskvärt att ha en så stor andel bidragsfinansiering och en så liten andel lånefinansiering som möjligt vid studier på grundskolenivå. Förslaget innebär att dagens system med ett högre och ett generellt bidrag avskaffas. Förslaget finansieras genom en enhetlig bidragsnivå även för studerande på gymnasial nivå. Där ska bidraget utgöra av totalbeloppet fr.o.m. det kalenderår de studerande fyller . Studerande som har det högre bidraget på gymnasial nivå får därmed en lägre bidragsandel, även om det totala studiemedelsbeloppet är oförändrat. Studerande på gymnasial nivå som har generellt bidrag får dock högre bidrag än . Fler veckor med studiemedel och en mer flexibel bedömning Antalet veckor med studiemedel på grundskolenivå bör utökas för att svara mot de behov som finns. Utredningen föreslår att studerande på grundskolenivå ska kunna tilldelas 50, 80 eller , beroende på utbildningsbehovet. Det är en ökning jämfört med dagens nivåer på 40, . Utredningen föreslår också att antalet studiemedelsveckor som en person har rätt till ska fastställas utifrån en bedömning av hans eller hennes utbildningsmål, förkunskaper och stödbehov. Enligt utredningens förslag ska alla studerande ges rätt till studiemedel för studier på grundskolenivå. Studerande som har ett utbildningsbehov än vad som ryms ges studiemedel i 80 Därutöver ska kunna lämnas till den som är i behov av färdighetsträning eller har särskilda stödbehov. Den sökandes hemkommun eller den folkhögskola som den sökande studerar vid ska bedöma behovet av utbildning på grundskolenivå och vid behov yttra sig över detta. Kommunernas och folkhögskolornas bedömning ska vara vägledande för CSN:s prövning av rätten till studiemedel. Bland annat för att underlätta detta arbete föreslår utredningen att kommuner och folkhögskolor ges direktåtkomst till uppgifter från CSN:s datasystem om antalet studiemedelsveckor. En ny deltidsnivå införs Utredningen föreslår en ny deltidsnivå motsvarande av heltid vid studier på grundskolenivå. Det ökar möjligheten för eleven att studera i en lägre studietakt och få studiemedel, vilket kan gynna flexibiliteten och underlätta för den som på grund av funktionsnedsättning bara kan studera i liten omfattning. Många studerande har bristande kunskaper om de ekonomiska förutsättningarna för sina studier och om vilka regler som gäller vid återbetalning av studielån. För att förbättra den studieekonomiska vägledningen i kommunerna föreslår utredningen att CSN ges i uppdrag att i samverkan med , och Arbetsförmedlingen utveckla vägledningen vad avser olika typer av ersättningar. Samråd ska även ske med kommuner och landsting. CSN ges också i uppdrag att i samråd med förbättra informationen till de studerande som tar lån för studier på grundskolenivå och att vidta åtgärder för att bättre informera låntagare om möjligheten att ansöka om nedsättning av sina årsavgifter. Ett nytt aktivitetskrav kan införas men är problematiskt Utifrån uppdraget i direktivet lämnar utredningen förslag på hur ett nytt aktivitetskrav inom komvux kan utformas. Förslaget innebär att en studerande som inte studerar aktivt kan anses vara inaktiv, vilket i sin tur kopplas till rätten att få studiemedel. Utredningen bedömer dock att nackdelarna med förslaget överväger fördelarna och förordar i stället informationsinsatser om de möjligheter som finns att rapportera till CSN att studerande med studiemedel inte bedriver studier. Fortsatt utveckling av vuxenutbildningen Utredningen pekar avslutningsvis på några områden som utredningen anser att regeringen bör uppmärksamma för att vuxenutbildningen ska utvecklas ytterligare. Utredningen förordar bl.a. en samlad vuxenutbildning med kurser på olika nivåer, i stället för dagens separata skolformer. Utredningen ser också behov av en nationell databas för vuxenutbildningen och föreslår därför att ges i uppdrag att genomföra en förstudie av en sådan databas. Betänkandets lagförslag (SOU 2013:20) Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att 20 kap. 6, 8 och 30 §§, 21 kap. 8 §, 22 kap. 10 § och 28 kap. 16 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas fyra nya paragrafer 20 kap. 6 a och 10 a §§, 21 kap. 10 a § samt 22 kap. 12 a § av följande lydelse, samt närmast före 20 kap. 6 a och 10 a §§, 21 kap. 10 a § och 22 kap. 12 a § nya rubriker av följande lydelse. För varje kurs ska det finnas en För varje kurs och nationellt kursplan när det gäller utbildning fastställd delkurs ska det finnas en på grundläggande nivå. kursplan när det gäller utbildning ämne ska det finnas en ämnesplan på grundläggande nivå. när det gäller utbildning på ämne ska det finnas en ämnesplan när det gäller utbildning på Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om kursplaner, ämnesplaner och gymnasiepoäng. Sådana föreskrifter får innebära att kursplaner eller ämnesplaner inte ska finnas eller att gymnasiepoäng inte ska beräknas för vissa kurser. Eleven ska delta aktivt i undervisningen. En elev som inte deltar aktivt i undervisning är att anse som inaktiv. Rektor beslutar om en elev är att anse som inaktiv. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med- delar föreskrifter om studie- För varje elev ska det finnas en Hemkommunen ansvarar för att det upprättas en individuell studie- innehålla uppgifter om den en- plan för varje elev. skildes utbildningsmål och planer- innehålla uppgifter om den en- ad omfattning av studierna. skildes utbildningsmål och planer- 3 Senaste lydelse 2012:109. ad omfattning av studierna. Hemkommunen är skyldig att se till att den som avser att påbörja utbildning på grundläggande nivå erbjuds studie- och yrkesvägledning Den som är bosatt i landet och vill ha betyg från vuxenutbildning ska ha möjlighet att genomgå prövning i alla kurser som det sätts betyg på och i gymnasiearbete. Detta gäller även den som har fått betyg på kursen eller gymnasiearbetet. Den som är elev i gymnasieskolan får dock inte genomgå prövning i en kurs eller ett gymnasiearbete, om eleven har fått minst betyget E på kursen eller gymnasiearbetet. Den som är bosatt i landet och vill ha betyg från vuxenutbildning ska ha möjlighet att genomgå prövning i alla kurser och nationellt fastställda delkurser som det sätts betyg på och i gymnasiearbete. Detta gäller även den som har fått betyg på kursen eller gymnasiearbetet. Den som är elev i gymnasieskolan får dock inte genomgå prövning i en kurs eller ett gymnasiearbete, om eleven har fått minst betyget E på kursen eller gymnasiearbetet. För varje elev ska det finnas en Hemkommunen ansvarar för att det upprättas en individuell studie- innehålla uppgifter om den en- plan för varje elev. skildes utbildningsmål och planer- innehålla uppgifter om den en- ad omfattning av studierna. skildes utbildningsmål och planer- ad omfattning av studierna. Regeringen eller den myndighet Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med- som regeringen bestämmer med- delar föreskrifter om den individ- delar föreskrifter om den individ- Hemkommunen är skyldig att se till att den som avser att påbörja utbildning på grundläggande nivå 4 Senaste lydelse 2012:109. erbjuds studie- och yrkesväg- För varje elev ska det finnas en Hemkommunen ansvarar för att det upprättas en individuell studie- innehålla uppgifter om den en- plan för varje elev. skildes utbildningsmål och planer- innehålla uppgifter om den en- ad omfattning av studierna. skildes utbildningsmål och planer- ad omfattning av studierna. Regeringen eller den myndighet Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med- som regeringen bestämmer med- delar föreskrifter om den individ- delar föreskrifter om den individ- Hemkommunen är skyldig att se till att den som avser att påbörja Beslut av en rektor får Beslut av en rektor får överklagandenämnd i fråga om överklagandenämnd i fråga om åtgärdsprogram enligt 3 kap. särskilt stöd i en särskild särskilt stöd i en särskild enligt 3 kap. 11 §, eller enligt 3 kap. 11 §, 3 kap. 12§. 3 kap. 12§, eller 4. inaktivitet enligt 20 kap. 6 a §. Vid prövning av ett överklagande enligt första stycket 1 ska nämnden antingen fastställa eller upphäva det överklagade beslutet. Om det överklagade beslutet upphävs ska ärendet, om det behövs, visas åter till rektorn för ny prövning. Denna lag träder i kraft . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela närmare föreskrifter om första stycket och om att studiemedel får lämnas för annan tid än då den studerande bedriver studier. Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) Härigenom föreskrivs i fråga om studiestödslagen (1999:1395) dels att 3 kap. 13 § ska upphöra att gälla, dels att 3 kap. 5, 8, 11, 12 och 17 §§ och 4 kap. 22 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 3 kap. 12 a §, samt närmast före 3 kap. 12 a § en ny rubrik av följande lydelse. Studiemedel får lämnas för då den studerande bedriver studier på minst halvtid. Studierna måste dock pågå . För studier på grundskolenivå får studiemedel enligt första stycket även lämnas då den studerande bedriver studier på av heltid. Studiemedel får lämnas bara för sådan del av studietid som omfattas av den kursplan eller motsvarande som gäller för utbildningen. Bestämmelser om studiemedel under sjukdom och ledighet finns i 24 §. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om att studiemedel får lämnas för annan tid än då den studerande bedriver studier. För studier i sådan utbildning som avses i 2 § första stycket får studiemedel lämnas vid studier på heltid under sammanlagt högst . För studier i sådan utbildning som avses i 2 § andra stycket och som inte är grundskoleutbildning får studiemedel lämnas vid studier på heltid under sammanlagt högst . Till en studerande som redan har en 5Senaste lydelse 2011:859. 6Senaste lydelse 2005:613. treårig gymnasieutbildning eller motsvarande svensk eller utländsk utbildning får dock studiemedel lämnas . För studier på grundskolenivå får studiemedel lämnas vid studier får studiemedel lämnas vid studier på heltid under sammanlagt högst på heltid under sammanlagt högst till studerande som helt Till studerande som har större utbildningsbehov på grund- skolenivå får studiemedel lämnas i studerande som behöver färdig- som behöver färdighetsträning i läsning och skrivning och räkning lämnas under ytterligare högst 20 eller har särskilda stödbehov får Till studerande som redan studiemedel lämnas under ytter- motsvarande svensk eller utländsk utbildning får studiemedel lämnas för sådana studier under sammanlagt högst . För studerande på grundskolenivå inom vuxenutbildning ska den sökandes hemkommun vid behov yttra sig över utbildningsbehovet enligt tredje stycket. För studerande på grundskolenivå vid en folkhögskola ska den folkhögskola vid vilken den sökande studerar eller avser att studera vid behov yttra sig över utbildningsbehovet. Från och med det år då den studerande fyller får studiemedel lämnas än som anges i första–tredje stycket, om det finns särskilda skäl. Studiemedel får i dessa fall lämnas i ytterligare högst . Studiemedel får lämnas än som anges i första– fjärde stycket, om det finns synnerliga skäl. Studiemedel får lämnas med ett belopp som för då den studerande har rätt till studiemedel Studiemedel får lämnas med ett belopp som för då den studerande har rätt till studiemedel 7 Senaste lydelse 2010:2018. beloppet vid studier på heltid. beloppet vid studier på heltid, För studier på mindre än heltid gäller 12 a §. beloppet vid studier på minst 75 procent men mindre än 100 pro- cent av heltid, och beloppet vid studier på men av heltid. Första stycket gäller bara om något annat inte följer av 14, 15, 16, 17, 18 eller 20 §. Om inte något annat följer av 13 § får studiebidrag lämnas får lämnas med ett belopp som för med ett belopp som för varje vecka som den studerande har har rätt till studie-medel utgör rätt till studiemedel utgör beloppet till en studerande i en beloppet vid studier på heltid, utbildning som avses i 2 § första beloppet vid studier på minst 75 procent men mindre än 100 beloppet till en studerande i en procent av heltid, och utbildning som avses i 2 § andra stycket som inte är grundskole- beloppet vid studier på minst 50 utbildning, till och med det procent men mindre än 75 kalenderår han eller hon fyller 24 beloppet till en studerande i en utbildning som avses i 2 § andra stycket som inte är grundskole- utbildning, från och med det kalenderår han eller hon fyller 25 beloppet till en studerande i en utbildning som avses i 2 § andra stycket som är på grundskolenivå. Regeringen får meddela före- skrifter om att bidrag får lämnas med de andelar av prisbasbeloppet som framgår av första stycket punkterna 3 och 4 även för annan studerande än som där avses, om det finns särskilda skäl. För studier på mindre än heltid gäller 12 a §. Studiemedlens och studiebidragets storlek vid deltidsstudier För studier på men av heltid lämnas studiemedel av de belopp för heltid som anges i 11–12 §§. För studier på men av heltid lämnas studie-medel av de belopp för heltid som anges i 11-12 §§. För studier på men av heltid lämnas studiemedel av de belopp för heltid som anges i 11–12 §§. Vid studier under ett kalenderhalvår ska fribeloppet svara mot av prisbasbeloppet vid studier på heltid, av prisbasbeloppet vid studier på men av heltid, och av prisbasbeloppet vid studier på men av heltid. av prisbasbeloppet vid studier på men I andra fall än som avses i första stycket, ska fribeloppets andel av prisbasbeloppet ökas eller minskas för som studietiden är kortare eller längre än med vid studier på heltid, vid studier på men av heltid, och vid studier på men av heltid. 8 Senaste lydelse 2009:1535. är av heltid. Studielån som har lämnats för Studielån som har lämnats för studier i sådan utbildning som studier i sådan utbildning som avses i 3 kap. 2 § andra stycket för avses i 3 kap. 2 § andra stycket för att den studerande skall få grund- att den studerande ska få grund- läggande eller särskild behörighet läggande eller särskild behörighet nivå än forskarnivå kan skrivas av nivå än forskarnivå kan skrivas av till viss del, om låntagaren senare till viss del, om låntagaren senare har beviljats studielån för studier i har beviljats studielån för studier i sådan utbildning som avses i 3 kap. 2 § första stycket. 3 kap. 2 § första stycket. får en sjättedel av det lånade fall får en sjättedel av det lånade beloppet jämte ränta som avser det beloppet jämte ränta som avser det första lånet skrivas av för varje 60 första lånet skrivas av för varje 60 högskolepoäng som kan ingå i en högskolepoäng som kan ingå i en högskoleexamen och som lån- högskoleexamen och som lån- omfatta högst hälften av det först omfatta högst hälften av det först lånade beloppet jämte ränta. lånade beloppet jämte ränta. Avskrivning enligt första stycket Avskrivning enligt första stycket får inte ske av lån som har lämnats får inte ske av lån som har lämnats under tid då det högre bidraget under tid då bidrag enligt 3 kap. enligt 3 kap. 13 § lämnats. 12 § punkterna 3 eller 4 lämnats. Regeringen får föreskriva att avskrivning enligt första stycket får ske även efter godkänt resultat i annan eftergymnasial utbildning än högskoleutbildning. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande för studiemedel som avser tid före ikraftträdandet. Till studerande som före har fått studiemedel med en högre bidragsnivå enligt den upphävda bestämmelsen i 3 kap. 13 § får studiebidrag lämnas i enlighet med den upphävda bestämmelsen till studerande som fortsätter sin utbildning, dock längst till och med . Till studerande i åldern 20–som har fått studiemedel enligt den upphävda bestämmelsen i 3 kap. 13 § tredje stycket och som har påbörjat sin utbildning senast , får studiemedel lämnas i enlighet med den upphävda bestämmelsen, dock längst till och med . 9 Senaste lydelse 2006:1457. 4 kap. 22 § andra stycket i sin äldre lydelse ska gälla för lån som övergångsvis lämnas med ett högre bidrag enligt den upphävda 3 kap. 13 §. Förteckning över remissinstanserna (SOU 2013:20) Efter remiss har yttranden över betänkandet vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet avgetts av följande remissinstanser: , Förvaltningsrätten i , Kriminalvården, Datainspektionen, , , i , , , , Statskontoret, Kronofogden, , , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, , , Universitets- och högskolerådet, , , , , , , utvärdering (IFAU), , , kommun, , , , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, län, , , Handikappförbunden, Kvarnby folkhögskola, i , , , – Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation, , Ungdomar och Vuxna, i samverkan, Samarbetsorganet för etniska organisationer i , Kommuner och Landsting, , , och . Spontana remissyttranden har inkommit från: Nationellt centrum för svenska som andraspråk vid , och . Följande remissinstanser har beretts tillfälle att yttra sig, men har förklarat sig avstå eller har inte inkommit med något yttrande: , Myndigheten för handikappolitisk samordning, , , , , , Ale kommun, kommun, Falu kommun, kommun, , kommun, kommun, , kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, , kommun, , ABF Vux, , , , , , , Lika Unika, Federationen mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning, NTI-skolan, , Studentråd, , Akademikers , , elevråd, och . Sammanfattning av betänkandet Svenska för invandrare – valfrihet, flexibilitet och individanpassning (SOU 2013:76) Utredningens uppdrag (dir. 2011:81 och 2013:10) är främst att föreslå hur valfrihet och individuell anpassning kan ökas inom utbildning i svenska för invandrare (sfi) och att överväga om all utbildning i svenska språket för vuxna invandrare bör ges inom vuxenutbildning (komvux) och särskild utbildning för vuxna (särvux). Utredningen ska föreslå hur ett system med sfi-peng kan utformas och föreslå ytterligare åtgärder för hur sfi i ett tidigare skede kan bli mer flexibel och individanpassad. I uppdraget ingår även att föreslå åtgärder för hur samverkan mellan och inom kommuner samt mellan huvudmän och andra instanser som t.ex. Arbetsförmedlingen och länsstyrelser kan förbättras när det gäller sfi. En annan del av uppdraget innebär att föreslå hur utbildningen i svenska språket bättre kan anpassas till de mål som den enskilde har med sina studier samt överväga om Arbetsförmedlingen bör ges möjlighet att upphandla den utbildning i svenska som ingår i en etableringsplan enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Om utredningen föreslår att all utbildning i svenska språket för vuxna invandrare ska ges inom komvux och särvux ska uppdraget att föreslå hur valfrihet kan ökas inom sfi även omfatta hur valfrihet kan ökas inom komvux som helhet. Utredningen lämnar förslag till reformer i alla de frågor som uppdraget omfattar. Ambitionen har varit att lägga ett förslag som kan genomföras i en enda samlad reform men också varje område fristående för sig. Den ambitionen har nåtts utom vad gäller Arbetsförmedlingens möjlighet att upphandla sfi. För att den delen av reformen ska kunna genomföras fristående krävs vissa modifieringar av utredningens förslag. Utredningen föreslår att sfi och ämnet svenska som andraspråk på grundläggande nivå (SvA grund) inom komvux sammanförs till en utbildning. Utredningen föreslår att sfi ska vara den enda grundutbildningen i svenska språket för vuxna invandrare. I och med detta ändras grundförutsättningarna för att bevara sfi i en egen skolform. Det finns mycket att vinna genom att samordna större delen av vuxenutbildningen inom skolväsendet i en gemensam skolform. Det bör kunna underlätta för elever att få en individanpassad utbildning genom att parallellt läsa sfi med ämnen både inom grundläggande och gymnasial vuxenutbildning beroende på förutsättningar och förkunskaper. Utredningen föreslår ett nationellt valfrihetssystem för komvux reglerat i skollagen. Ett valfrihetssystem syftar till att åstadkomma ökad kvalitet och ett breddat utbud av utbildningar och därmed fler alternativ för eleverna genom att flera konkurrerande utbildningsanordnare etablerar Valfrihetssystemet kommer för sfi anpassas helt efter elevens förutsättningar och progression. Detta öppnar för en starkt incitamentsbaserad utbetalningsstruktur där sfi-pengen kan betalas ut efterhand som eleven når godkända betyg på de olika kurserna.