prop · H3031d16 · 2015-09-21 00:00:00 — Arbetslösheten har i princip varit högre bland män än bland kvinnor sedan den finansiella krisen, till stor del som följd av att de branscher som drabbats av det försämrade konjunkturläget är mansdominerade. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Anm.: , säsongsrensade och utjämnade data. Källa: SCB. Arbetslösheten bland unga (15–) har ökat och steg kraftigt i samband med finanskrisen. uppgick ungdomsarbetslösheten till och utgör därmed en betydande andel av den totala arbetslösheten. Diagram 3.3 Arbetslöshet bland ungdomar och vuxna Anm.: Säsongsrensade data. Källa: SCB. Arbetsmarknadsanknytningen och orsakerna till arbetslöshet skiljer sig åt inom gruppen unga arbetslösa. Närmare hälften av de arbetslösa ungdomarna är heltidsstuderande som söker arbete, inklusive extraarbete och lov. För de flesta unga är arbetslöshetsperioderna relativt korta, vilket indikerar att många unga varvar arbete med korta perioder av arbetslöshet. Det finns dock en grupp bland unga arbetslösa som befinner sig långt ifrån arbetsmarknaden och har svårigheter att hitta 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 vägar in till arbetslivet. Störst risk för långtidsarbetslöshet och framtida arbetsmarknadsrelaterade problem löper unga som saknar fullföljd gymnasieutbildning, är utrikes födda eller har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Till följd av den långvariga globala lågkonjunkturen har vissa strukturella problem på arbetsmarknaden förstärkts och långtidsarbetslösheten ökat. Antalet inskrivna arbetslösa vid Arbetsförmedlingen som varit utan arbete har mer än fördubblats, från cirka 30 000 personer 2009 till att i inledningen av 2015 uppgå till över 70 000 personer. Utvecklingen har varit likartad för kvinnor och män och skillnaden i antal långtidsinskrivna mellan könen är förhållandevis liten. Diagram 3.4 Inskrivna arbetslösa personer på Arbetsförmedlingen 24 månader eller längre Anm.: Säsongsrensade data. Källa: Arbetsförmedlingen. Arbetsmarknadspolitiken ska bidra till att utjämna skillnader i omsättning till arbete mellan individer med olika förutsättningar på arbetsmarknaden och detta är ett av de grundläggande uppdragen för Arbetsförmedlingen. Matchningen mellan arbetssökande och lediga platser har dock försämrats. Obalanserna mellan arbetssökandes kvalifikationer och arbetsgivarnas kravspecifikationer har ökat. Antalet inskrivna arbetslösa vid Arbetsförmedlingen med svag förankring på arbetsmarknaden ökade kraftigt under den finansiella krisen. Antalet har fortsatt att öka medan gruppen övriga inskrivna har minskat i antal i takt med återhämtningen på arbetsmarknaden. Utvecklingen är likartad för kvinnor och män men av de inskrivna med en svag förankring är dock antalet män betydligt större än antalet kvinnor. Antalet utomeuropeiskt födda som är inskrivna på Arbetsförmedlingen har fortsatt att öka genom ett stort tillskott av nyanlända. Diagram 3.5 Inskrivna arbetslösa personer på Arbetsförmedlingen med svag förankring och övriga Kvinnor, svag förankring Män, svag förankring Anm.: Grupper med svag förankring avser dem med en eller flera av följande egenskaper: högst förgymnasial utbildning, utomeuropeiskt födda, äldre samt funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Källa: Arbetsförmedlingen. som arbetslösheten är hög ligger antalet lediga jobb på en historiskt hög nivå. Det tyder på ökade obalanser på arbetsmarknaden. En indikation på detta är att den s.k. Beveridgekurvan som relaterar arbetslösheten till vakansgraden (antal vakanser1 som andel av sysselsatta) har rört sig utåt . Det betyder att arbetslösheten har varit väsentligt högre vid en given nivå på vakansgraden under senare år.2 En annan indikation på att obalanserna har ökat är att det i genomsnitt tar för företagen att rekrytera . 1Med vakanser avses här obemannade lediga jobb som kan tillträdas (vakanser är således en delmängd av indikatorn lediga jobb). Därmed definieras vakanser på ett sådant sätt att antalet vakanser mäter otillfredsställd efterfrågan på arbetskraft (arbetskraftsbrist) på samma sätt som antalet arbetslösa i arbetskraftsundersökningen () mäter otillfredsställt utbud på arbetskraft. Arbetslösa i definieras som arbetssökande utan arbete som kan ta arbete och vakanser definieras här som lediga jobb utan bemanning som kan tillträdas . 2Exempelvis har arbetslösheten vid en vakansgrad om drygt 0,6 stigit från 2014. rekryteringstiden är t.o.m. längre än under de senaste högkonjunkturerna. Källor: , , och egna beräkningar. En väl fungerande arbetsmarknad bygger på en effektiv matchning mellan arbetsgivare och arbetssökande. Arbetsmarknadspolitiken syftar till att underlätta tillsättandet av nya jobb bl.a. genom att sammanföra arbetssökande och arbetsgivare. nyanmäldes närmare 796 000 lediga platser till Arbetsförmedlingen, vilket var en ökning jämfört med då 669 000 lediga platser anmäldes. Detta innebar att av alla lediga arbeten 2014 fanns utannonserade på Platsbanken. Den vanligaste kanalen för rekrytering är dock informella kontakter, vilket riskerar att leda till att arbetssökande som har rätt kvalifikationer men saknar eget kontaktnät stängs ute från arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen erbjuder arbetsgivare en rad tjänster, bl.a. annonsering, urval och rekryteringsträffar. Alla dessa tjänster är avgiftsfria för arbetsgivarna. Arbetsmarknadspolitiken ska även bidra till en effektiv matchning genom spridning av information om utbud och efterfrågan på kompetens till arbetssökande, arbetsgivare och andra aktörer som berörs av kompetensförsörjning. Arbetsförmedlingen har inom ramen för detta publicerat två arbetsmarknadsprognoser på riks- och länsnivå. Myndigheten tillhandahåller även informationsverktyget Yrkeskompassen som är ett viktigt 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 verktyg för att ge arbetssökande vägledning och en god bild av olika yrkens framtidsutsikter och förutsättningar på arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen identifierar redan tidigt i arbetslösheten vilka sökande som löper störst risk för långtidsarbetslöshet och därför behöver insatser, men det fanns fortfarande brister i hur dessa bedömningar sedan omsattes i insatser. För vissa grupper av arbetssökande har Arbetsförmedlingen ett bredare uppdrag. Det rör bl.a. vissa nyanlända invandrare där Arbetsförmedlingen har ett samordnande ansvar för insatser som syftar till att påskynda etableringen i arbets- och samhällslivet. Detta omfattar att ge dem rätt förutsättningar för att så snabbt som möjligt lära sig svenska, komma i arbete och klara sin egen försörjning. I Arbetsförmedlingens uppdrag ingår även att, tillsammans med , genom arbetslivsinriktad rehabilitering bidra till att fler människor med nedsatt arbetsförmåga på grund av funktionsnedsättning eller ohälsa ska kunna börja arbeta igen. Mer om detta arbete och resultatet för dessa grupper redovisas senare i detta avsnitt. Många aktörer verkar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten, framförallt olika tjänster riktade till arbetssökande. Arbetsförmedlingen har ansvar för att upphandla tjänster där det anses bidra till en effektiv verksamhet. En stor del av den verksamhet som finansieras inom utgiftsområdet genomförs alltså inte i Arbetsförmedlingens regi. Det innebär ett omfattande ansvar för myndigheten att säkerställa att den upphandlade verksamheten bedrivs effektivt och med hög kvalitet för de arbetssökande. har Arbetsförmedlingen implementerat ett nytt arbetssätt för att arbeta med leverantörsuppföljning. genomfördes 2 447 leverantörsbesök och 24 avtal med leverantörer hävdes. Motsvarande nivå 2013 var 981 leverantörsbesök och 15 hävda avtal. beslutade Arbetsförmedlingen att upphäva 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 samtliga avtal inom tjänsten etableringslots då myndigheten bedömde att man inte kunde garantera kvaliteten. Verksamheten med etableringslotsar beskrivs närmare under utg.omr. Arbetsmarknadspolitiska program och anställningsstöd En av Arbetsförmedlingens uppgifter är att erbjuda arbetssökande, som står långt ifrån arbetsmarknaden, arbetsmarknadspolitiska insatser och program för att bl.a. anpassa deras kompetens till de krav som ställs på arbetsmarknaden. Arbetssökande som varit utan arbete länge får ta del av arbetsmarknadspolitiska program med aktivitetsstöd i högre utsträckning Enligt deltog i genomsnitt av de inskrivna arbetslösa i program. Jämfört med föregående år innebar det ingen förändring. Bland dem som varit arbetslösa deltog i genomsnitt i program, vilket är en ökning med en procentenhet jämfört med . Motsvarande siffra för dem som varit arbetslösa 0–6 månader är , vilket är en minskning med en procentenhet jämfört med föregående år. Arbetsförmedlingens programinsatser kan översiktligt beskrivas genom antalet deltagare i de olika programmen och utfallet i form av arbetsmarknadsstatus efter programmens slut. En sådan översiktlig redovisning framgår av de två nedanstående tabellerna, 3.2 och 3.3. Tabell 3.2 Årsgenomsnitt av antalet kvarstående deltagare i konjunkturberoende program i - därav inom garantierna Förberedande eller orienterande utbildning - därav inom garantierna - därav inom garantierna Aktiviteter inom vägledning och platsförmedling Fördjupad kartläggning och vägledning Anm.: Antalet deltagare redovisas enligt den definition som Arbetsförmedlingen tillämpar i årsrapporten för de arbetsmarknadspolitiska programmen. Denna redovisning är inte jämförbar med det som redovisas i Arbetsförmedlingens månadsstatistik som utgår från sökandekategorier. Källa: Arbetsförmedlingen. Antalet deltagare i de arbetsmarknadspolitiska programmen med aktivitetsstöd var 12 000 personer färre 2014 jämfört med föregående år, vilket motsvarade en minskning . Andelen kvinnor i de arbetsmarknadspolitiska programmen minskade något 2014 totalt sett, men förändringarna inom de olika programmen var endast marginella. De största antalsförändringarna skedde inom jobb- och utvecklingsgarantin samt jobbgarantin för ungdomar, vilket beskrivs separat i följande avsnitt. Även inom programmet arbetslivsinriktad rehabilitering har antalet minskat. Den huvudsakliga förklaringen till minskningen 2014 jämfört med är enligt Arbetsförmedlingen att vissa kompletterande arbetsförmedlingstjänster, där detta program används, fasades ut . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 i arbetsmarknadsutbildning uppgick i genomsnitt till 12 000 personer , varav 8 000 personer inom garantierna. Detta innebar en minskning av det totala antalet deltagare med ca 600 personer i genomsnitt jämfört med och en förändring ökning. Tabell 3.3 Andelen i arbete eller reguljär utbildning efter avslutat arbetsmarknadspolitiskt program Aktiviteter inom vägledning och platsförmedling Fördjupad kartläggning och vägledning Särskilt anställningsstöd och förstärkt särskilt Stöd till start av näringsverksamhet Projekt med arbetsmarknadspolitisk inriktning Källa: Arbetsförmedlingen. Tabell 3.3 ger en överblick över resultatet av de arbetsmarknadspolitiska programmen i form av andel av deltagarna som efter avslutat program har ett arbete eller deltar i en reguljär utbildning. Jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för ungdomar utgör s.k. paraplyprogram där deltagare kan ingå i olika program. I tabell 3.3 redovisas därför även resultaten för dem som deltar i program inom ramen för garantierna. Det bör noteras att resultat inte är samma sak som programmets effekt, eftersom resultatet inte beaktar vad som skulle ha skett om individen inte fått insatserna eller i stället tagit del av en annan insats. Resultaten för vissa av programmen ska också tolkas mot bakgrund av att de ofta är individuellt anpassade och av förberedande karaktär där arbetssökande efter avslutat program går vidare till andra insatser, såsom är fallet t.ex. med förberedande utbildning. Flera program syftar således i första hand till att öka individens förutsättningar att etablera sig på arbetsmarknaden och är en del av uppdraget att stärka och rusta individerna. Det kan dock vara svårt att mäta resultaten i detta avseende. Dessa program har normalt en lägre övergång till arbete, men syftar till att deltagarna successivt ska öka sina möjligheter att få ett arbete eller en utbildning. Det motsatta gäller för exempelvis start av näringsverksamhet där det mycket goda resultatet huvudsakligen kan för-klaras av att deltagare står förhållandevis nära arbetsmarknaden redan innan anvisningen till programmet. hade i genomsnitt arbete (med eller utan subvention) efter att de avslutat en arbetsmarknadsutbildning. var andelen kring . Resultaten var också svaga i förhållande till andra arbetsmarknadspolitiska program som t.ex. arbetspraktik, som den genomsnittliga kostnaden per deltagare var relativt hög. I ljuset av detta är försämringen av resultaten för arbetsmarknadsutbildningen extra problematisk. hade drygt 217 000 personer en subventionerad anställning. Detta avser dock inte unika individer eftersom samma person kan ha haft olika subventionerade anställningar. Särskilt och förstärkt anställningsstöd har ökat stort . Stöden riktar sig till deltagare som är inskrivna i jobb- och utvecklingsgarantin. Det särskilda anställningsstödet har ökat med 1 300 och det förstärkta med 2 500 jämfört med året innan. Fler män än kvinnor har anställning med anställningsstöd. Ett exempel är det förstärkta anställningsstödet där det var kvinnor respektive män. Knappt 9 000 personer har haft ett instegsjobb . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 en ökning med drygt 1 800 personer jämfört med föregående år. Skillnaden mellan kvinnor och män var stor vad gäller beslut om instegsjobb. Andel beslut som berörde män var , en ökning jämfört med året innan. uppgick andelen i arbete eller utbildning efter avslutat instegsjobb till , vilket är en ökning jämfört med . Andelen som efter avslutat instegsjobb är öppet arbetslösa är högre jämfört med andra lönesubventioner. Nystartsjobben har ökat i antal . Totalt hade 83 700 individer ett nystartsjobb, vilket är 4 200 fler än året innan. Det genomsnittliga antalet deltagare uppgick till 46 000 personer vilket var 2 800 fler än . Nystartsjobben uppvisar samma ojämna fördelning mellan könen som anställningsstöden. Kvinnors andel uppgick till och männens till av de beslutade nystartsjobben . infördes ett tak på för den bidragsgrundande lönekostnaden för nystartsjobb. Ändringen gjordes bl.a. mot bakgrund av utredningen Det ska vara lätt att göra rätt (SOU 2014:16). Stöd till yrkesintroduktionsanställning ges till ungdomar för att ge dem möjlighet att lära sig ett yrke på arbetsplatsen som de erbjuds ett jobb med lön. Under en yrkesintroduktionsanställning erbjuds unga, såväl med som utan relevant erfarenhet i yrket, handledning eller utbildning under en del av arbetstiden. Stödet för yrkesintroduktionsanställningar trädde i kraft . var det 800 kvarstående deltagare i yrkesintroduktionsanställningar, varav män och kvinnor. Årsgenomsnittet uppgick till 300 personer . var 1 100 personer anställda med yrkesintroduktionsstöd, varav män och kvinnor. Sammanlagt fanns det 39 branschavtal tecknade , vilket är en ökning med 7 avtal jämfört med samma månad föregående år. Jobb- och utvecklingsgarantin riktar sig till dem som varit borta från arbetsmarknaden och är det arbetsmarknadspolitiska program som har flest deltagare. stod programmet för av det genomsnittliga antalet deltagare i samtliga program med aktivitetsstöd. Antalet deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin har fortsatt att öka och uppgick till i genomsnitt 107 000 personer , varav 35 000 personer befann sig i sysselsättningsfasen. Ökningen uppgick till ca 5 000 personer och har framför allt skett i fas ett och två. Antalet individer som deltog i programmet uppgick till ca 187 000, och innebär en ökning med ca 10 000 jämfört med . Det kan jämföras med 2013 då ökningen uppgick till 15 000 personer. Orsaken till uppgången är att inflödet i programmet har ökat . Utrikes födda deltagare står för en stor del av denna ökning. Bland det totala antalet deltagare var könsfördelningen jämn. Resultatet i form av övergångar till arbete i fas ett och två som andel av det genomsnittliga antalet kvarstående i programmet har ökat från 2014. För sysselsättningsfasen har en ökning skett från till . Uppgången kan delvis förklaras av att fler personer i jobb- och utvecklingsgarantin har fått ett arbete med stöd och det är framför allt särskilt anställningsstöd som har bidragit till utvecklingen. Motsvarande andelar för övergångar till utbildning ligger på för samtliga faser och för sysselsättningsfasen, vilket är ungefär samma nivå som föregående år. Av de relativt få deltagare som lämnat programmet var i arbete . Motsvarande andel för sysselsättningsfasen var . Äldre, utrikes födda och personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga utgör en större andel av deltagarna i jobb- och utvecklingsgarantin än de gör av samtliga inskrivna arbetslösa. En stor del av deltagarna, , saknar också fullföljd grundskole- eller gymnasieutbildning. De vanligaste aktiviteterna i fas ett och fas två är jobbsökaraktiviteter med coachning, kartläggning, utbildning, praktik och arbetsträning. I sysselsättningsfasen är sysselsättning hos en anordnare den vanligaste aktiviteten. Jobbgarantin för ungdomar är ett ramprogram för ungdomar som har fyllt 16 men inte och som har varit arbetslösa under minst tre av . Antalet deltagare i jobbgarantin för ungdomar har minskat . Det beror dels på att ungdomar gynnas av ökad efterfrågan på arbetskraft, dels på minskade ungdomskullar. hade programmet i genomsnitt 33 000 deltagare jämfört med 38 000 deltagare i genomsnitt . Detta är en minskning . Av deltagarna i jobbgarantin för ungdomar var män och kvinnor. Könsskillnaderna beror enligt Arbetsförmedlingen på att fler män än kvinnor inte har avslutat sin gymnasieutbildning och därför har svårare att etablera sig på arbetsmarknaden. Av de ungdomar som lämnade jobbgarantin för ungdomar var det som gick till arbete med eller utan stöd och som påbörjade reguljära studier. Andelen som gick till arbete eller reguljära studier var oförändrat jämfört med . Antalet och andelen ungdomar som lämnade jobbgarantin för ungdomar och gick till jobb- och utvecklingsgarantin minskade i antal och som andel 2014 jämfört med . var det närmare 11 500, eller av deltagarna, som lämnade jobbgarantin för ungdomar och gick till jobb- och utvecklingsgarantin. uppgick motsvarande antal till drygt 13 000, eller . kan ungdomar som saknar fullföljd gymnasieutbildning delta i en lång studiemotiverande kurs på folkhögskola i syfte att hitta en väg tillbaka till utbildning. Arbetslösa ungdomar som saknar fullföljd gymnasieutbildning har en särskilt utsatt situation på arbetsmarknaden och riskerar att hamna i långtidsarbetslöshet. Folkhögskolesatsningen är en insats som riktar sig till arbetssökande som saknar slutbetyg från grund- eller gymnasieskolan samt är 16–, eller som har fyllt och deltar i jobb- och utvecklingsgarantin. Folkhögskolesatsningen är ett samarbete mellan Arbetsförmedlingen och folkbildningsrådet. Syftet med satsningen är att öka deltagarnas motivation att återgå till och 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 avsluta sin reguljära utbildning. Insatsen är tillgänglig för målgruppen i arbetslöshet. Arbetsförmedlingen har fått i uppdrag att utvärdera Folkhögskolesatsningen och resultaten visar att det finns positiva effekter för övergång till ordinarie studier för unga (16–) som tagit del av satsningen –2012. Deltagarna lämnar arbetslösheten i högre grad för att övergå till studier än vad de skulle ha gjort annars. Effekterna vad gäller övergång till studier är dock mindre för unga som har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga och deltagare som är födda utanför . Antalet personer som deltagit uppgick till 5 700 (2013: 6 138, 2012: 4 415) varav 3 400 män och 2 300 kvinnor. Av uppföljning av deltagarna efter avslutad studiemotiverande folkhögskolekurs framgår att 1 184 personer () gått vidare till reguljär utbildning jämfört med då 1 200 personer () gick vidare till reguljär utbildning. Särskilda insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga Enligt () undersökning om situationen på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning 2014 uppgav i åldern 16–att de har en funktionsnedsättning, vilket motsvarar 960 000 personer. Av dessa personer bedömde att funktionsnedsättningen även medförde nedsatt arbetsförmåga. Personer med rörelsenedsättning och psykisk funktionsnedsättning bedömde att funktionsnedsättningen medförde en nedsättning av arbetsförmågan i av fallen. Kvinnor bedömde i högre utsträckning än män att deras funktionsnedsättning medför nedsatt arbetsförmåga. Generellt var utbildningsnivån lägre för personer med funktionsnedsättning än för övriga befolkningen. Personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga deltog i arbetskraften i lägre grad och hade lägre sysselsättningsgrad än övriga i befolkningen. De var även arbetslösa till större del än övriga i befolkningen. Undersökningen visar även att 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 andelen sysselsatta personer med nedsatt arbetsförmåga som behöver anpassningar av arbetsförhållandena har ökat, och hade 2014 behov av mer än en typ av anpassning. Undersökningen visar även att var tredje person med nedsatt arbetsförmåga upplevt diskriminering. Arbetsförmedlingen har genomfört insatser och aktiviteter som gett ett positivt resultat inom ramen för det strategiska arbetet med att genomföra funktionshinderspolitiken. Antalet arbetssökande med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga som var inskrivna vid Arbetsförmedlingen och som fått ett arbete eller påbörjat en reguljär utbildning har ökat jämfört med . Totalt gick 57 300 arbetssökande över till arbete eller reguljär utbildning , vilket är en ökning med drygt 4 400 personer jämfört med . Både antalet kvinnor och antalet män som fått ett arbete har ökat , men ökningen var större för männen. Antalet till reguljär utbildning har ökat för både kvinnor och män och det var kvinnornas övergångar till reguljär utbildning som ökade mest. Fler personer har fått ett arbete eller påbörjat en reguljär utbildning jämfört med . Totalt gick 17 400 personer över till arbete eller reguljär utbildning , vilket är en ökning med 2 600 personer jämfört med . Vidare har den genomsnittliga tiden till dess att en nedsatt arbetsförmåga blir identifierad och registrerad minskat. var tiden , vilket är en minskning jämfört med . Minskningen är störst hos kvinnorna medan det för personer sammantaget inte skett någon förändring . Trenden att den största minskningen sker för inrikes födda höll i sig och tiden minskade med jämfört med . Detta kan jämföras med utrikes födda där det har skett en ökning med . En bidragande orsak till denna ökning kan enligt Arbetsförmedlingen vara det stora inflödet av utrikes födda arbetssökande. Slutligen bör nämnas att det numera finns krav på tillgänglighet i Arbetsförmedlingens samtliga förfrågningsunderlag och avtal. Trots att resultaten visade på en positiv utveckling så är antalet arbetslösa personer med en funktionsnedsättning som är inskrivna på Arbetsförmedlingen fortsatt stort. var i genomsnitt 76 100 personer med funktionsnedsättning inskrivna som arbetslösa (varav kvinnor och män) jämfört med 80 400 året innan. Av dessa hade i genomsnitt 26 300 personer varit utan arbete (varav kvinnor och män), vilket visar på en hög andel med mycket långa arbetslöshetstider. Lönebidrag och andra subventionerade anställningar Arbetsförmedlingen kan erbjuda ekonomiskt stöd till arbetsgivare som anställer personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, dels genom lönesubventioner, dels genom stöd som syftar till anpassning av arbetsförhållanden så att den anställdes nedsatta arbetsförmåga kan kompenseras. hade i genomsnitt 92 900 personer en anställning med lönebidrag, skyddat arbete hos offentlig arbetsgivare (), skyddat arbete hos eller utvecklings- eller trygghetsanställning (se tabell 3.4).