prop · H3031d19 · 2015-09-21 00:00:00 — 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Som aviserades i budgetpropositionen minskas anslaget med ca för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:3 . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , re- spektive . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 5 Litteraturen, läsandet och språket Avsnittet omfattar Statens kulturråds och Kungl. bidragsgivning och verk- samhet som rör bibliotek, litteratur och kultur- Vidare omfattas Myndigheten för tillgängliga medier, och folkminnen och nyhetsin- formation och litteratur (). Tabell 5.1 Utgiftsutveckling inom Litteraturen, läsandet och språket, utgiftsområde 17 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter 3:2 Myndigheten för tillgängliga medier Summa Litteraturen, läsandet och språket 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 I avsnitt 2.4 anges de mål för den nationella kulturpolitiken som beslutat. har även antagit följande nationella mål för politiken för litteratur- och läsfrämjande (prop. 2013/14:3, bet. 2013/14:KrU4, rskr. 2013/14:117): Alla i ska, oavsett bakgrund och med utgångspunkt i vars och ens särskilda förutsätt- ningar, ges möjlighet att utveckla en god läsför- måga och ha tillgång till litteratur av hög kvalitet. De riksdagsbundna målen för en nationell språkpolitik (prop. 2005/06:2, bet. 2005/06:KrU4, rskr. 2005/06:89) är: –Svenska språket ska vara huvudspråk i Sve- rige. –Svenskan ska vara ett komplett och sam- hällsbärande språk. –Den offentliga svenskan ska vara vårdad, enkel och begriplig. –Alla ska ha rätt till språk: att utveckla och tillägna sig svenska språket, att utveckla och bruka det egna modersmålet och nationella minoritetsspråket och att få möjlighet att lära sig främmande språk. De språkpolitiska målen ligger till grund för språklagen (2009:600). Bedömningen av resultatet inom litteraturen, läsandet och språket utgår från –bidragsgivning till biblioteksverksamhet samt övriga biblioteksfrämjande insatser med utgångspunkt i bl.a. bibliotekslagen (2013:801), –bidragsgivning till litteratur och kulturtid- skrifter och internationellt litteratursamar- bete för att främja mångfald, kvalitet och fördjupning i utgivningen samt spridning och läsning av litteratur och kulturtidskrif- ter, –insatser för att främja ett ökat läsande, –produktion, utlåning och distribution av tillgängliga medier, –insatser inom språkområdet med utgångs- punkt i bl.a. språklagen (2009:600), –produktion och distribution av anpassad litteratur och ny- hetsinformation, och –könsfördelning bland upphovspersoner som beviljats litteraturstöd. Bedömningen görs vidare utifrån resultat relate- rade till relevanta bedömningsgrunder gemen- samma för kulturområdet (se avsnitt 3.4.1 Kul- turområdesövergripande verksamhet). Bibliotek och tillgängliga medier har ett samver- kans- och utvecklingsansvar för det allmänna biblioteksväsendet. I och med att den nya biblio- tekslagen (2013:801) trädde i kraft är uppgiften lagreglerad. har fortsatt ar- betet, som bedrivs tillsammans med de regionala biblioteken och kommunerna, med att följa upp de antagna biblioteksplanerna. Arbetet har bl.a. syftat till att skapa bättre samsyn kring kvalitet och allsidighet i bibliotekens tjänster och samlingar. också ar- betat med att ta fram stödmaterial för skol- huvudmännen i syfte att stödja elevernas tillgång till skolbibliotek. Stödmaterialet har bl.a. fokuse- rat på samarbete mellan skola och folkbibliotek och mångspråkigt arbete i skolbibliotek. Antalet folkbibliotek som vill delta i den nationella ka- talogen Libris fortsätter att öka. Överenskom- melse har träffats med 24 bibliotek . Den officiella biblioteksstatistiken har ut- vecklats , till följd av ändringar i lagen (2001:99) om den officiella statisken. Biblioteks- statistiken presenterades . har haft i uppdrag att inleda en försöksverksamhet med att tillgängliggöra e-böcker via Libris. Inom uppdraget har Kungl. valt att arbeta med böcker som inte är upphovsrättsligt skyd- dade, bl.a. från Litteraturbanken. Myndigheten slutrapporterade uppdraget (dnr Ku2015/00747). fördelar verksam- hetsbidrag på till och lånecentral i och till i . Dessutom fördelas utvecklingsbidrag till olika biblioteksverksamheter på ca . Under utgiftsområde 16 Utbildning och uni- versitetsforskning, avsnitt 8 Forskning redogörs för Kungl. uppdrag som national- bibliotek och forskningsbibliotek m.m. Statligt stöd till regional biblioteksverksamhet ingår i kultursamverkansmodellen. Totalt fördelade landstingen ca 30 miljoner kro- nor i statliga medel till biblioteksverksamhet . , som inte ingår i kultursamverkansmodellen, fick för ändamålet. Se vidare avsnitt 3.4.2 Kultursamverkansmodellen. Myndigheten för tillgängliga medier Myndigheten för tillgängliga medier ska, bl.a. i samverkan med bibliotek, arbeta för att alla ska ha tillgång till litteratur utifrån vars och ens för- utsättningar oavsett läsförmåga eller funktions- nedsättning. Myndighetens samlade produktion och för- värv av talböcker uppgick till 2 977 titlar för biblioteksservice och 1 871 titlar för studielitteratur, totalt 4 848 titlar. Samtliga titlar som producerats eller förvärvats har gjorts till- gängliga för nedladdning. Det totala antalet nedladdningar av talböcker uppgick till 630 836, jämfört med 519 2013. Utlåning av fysiska talböcker genom folk- och skolbibliotek fortsätter att minska medan lånen via tjänsten Egen nedladdning, som sker genom webbsidan respektive appen Legimus, ökar kraf- tigt. Antalet egna nedladdare har mer än för- dubblats från 25 2012 till 65 2014. Genom tjänsten Egen nedladdning har talböck- erna nått nya låntagare. Det är också en tjänst som lockar yngre åldersgrupper, inte minst ap- pen Legimus som stod för av lånen 2014 för användare under . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 5.2 Prestationer talböcker 2012–2014 och studerande som är Antal låntagare som lånar som laddar ned från MTM Källa: Myndigheten för tillgängliga medier Myndighetens totala produktion och förvärv av punktskriftsböcker ökade 2014 med 31,8 pro- cent till 1 126 titlar (767). har av punktskriftstitlarna framställts in- ternt genom en automatiserad process till en lägre kostnad och med en förkortad produk- tionstid. Detta har lett till en stor ökning i pro- duktionen. Tabell 5.3 Prestationer punktskriftsböcker 2012–2014 Antal producerade och för- – varav för barn Bestånd av taktila bilder- Källa: Myndigheten för tillgängliga medier. Kommentar: har utlå- ningen av punktskriftsböcker minskat till 16 380 volymer (18 2013). Detta beror enligt myndigheten på att inga omlån behöver göras på envägslånen vilket minskar talen. Antalet låntagare har dock ökat från 510 till 543 jämfört med . Litteratur, läsfrämjande och kulturtidskrifter fördelar flera bidrag som syftar till att dels stödja utgivning och distribution av litteratur och kulturtidskrifter, dels främja läs- ning och litteraturförmedling, särskilt bland barn och unga. Av tabell 5.4 nedan framgår att den största delen går till stöd för produktion av litte- ratur och kulturtidskrifter. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 5.4 Bidrag till litteratur, kulturtidskrifter och läsfrämjande 2012–2014 (beviljade medel) tur (tkr) Läsfrämjande bidrag (tkr) Litterära evenemang (tkr) Inköpsstöd till folk- och skolbibliotek (tkr) och översättningsstöd) (tkr) Kulturtidskrifter (stöd till produktion, utveckling och tidskriftsverkstäder) (tkr) Alla tiders klassiker (tkr) Övrigt (planerad utgivning, TOTALT (tkr) 1Produktionsstöd till kulturtidskrifter har fattats inför nästkommande år utifrån beviljade bemyndiganden. Med anledning av osäkerheten års budget och regleringsbrev avvaktade med beslutet till . har ett utökat upp- drag att ta initiativ till, samordna och följa upp läsfrämjande insatser av nationellt strategiskt intresse. Myndigheten har tillförts för uppdraget och i decem- ber 2014 presenterade ett hand- lingsprogram för myndighetens fortsatta läs- främjande arbete (dnr Ku2014/02007). Utifrån handlingsprogrammet påbörjade arbetet med att bygga upp ett nationellt program för att stödja små barns språkutveckling, kallat Bokstart . Programmet riktar sig till föräldrar och innebär att barnhälsovård och folkbibliotek samverkar för att nå dem med inspiration och information kring läsning. startar tre pilotprojekt i , och . I ett första skede är målgruppen familjer i socialt och ekonomiskt utsatta områden. har också bl.a. tagit fram en kunskapsöversikt om metoder och forskning på det läsfrämjande om- rådet. Antalet ansökningar om läsfrämjande bidrag har ökat , se tabell 5.4. har i bidragsgivningen prioriterat projekt av nationellt strategiskt intresse, exempelvis digitalt läsfrämjande. har arbetet med den läsfrämjande satsning där idrottsföreningar sam- verkar med bibliotek för att tillgängliggöra litte- ratur för idrottande pojkar och flickor fortsatt. tog över administra- tionen av läsambassadören, vars arbete syftar till att öka kunskapen om läsningens betydelse. Läsambassadören väljs och är fram barnboksförfattaren . Inköpsstödet till folk- och skolbibliotek an- vänds till inköp av litteratur för barn och unga. Inköpsstöd söktes 2014 av 250 kommuner varav 242 beviljades. Litteraturpriset till minne () uppgår till . Syftet med priset är att stärka och öka intresset för barn- och ungdomslitteratur i världen och att främja barns rätt till kultur. tilldelades priset den svenska författaren . Efterhandsstöd till utgiven litteratur är det bi- drag inom vilket mottar flest antal ansökningar av samtliga bidragsformer. inkom 1 935 ansökningar, varav 769 bevil- jades (se tabell 5.4). Av de beviljade ansökning- arna utgörs en betydande andel av titlar utgivna av små förlag, vilka står för en stor del av kvali- tetsutgivningen i landet. Dessa förlag är i hög grad beroende av litteraturstöd för att kunna bedriva sin verksamhet. För att bidra till ökad spridning av kvalitets- litteratur distribueras samtliga litteraturstödda titlar till bl.a. landets huvudbibliotek. Totalt distribuerades böckerna till 287 mottagare. Un- der året har genomfört informa- tionsinsatser som syftar till att underlätta för biblioteken att arbeta läsfrämjande med böck- erna. Könsfördelningen bland upphovspersoner till de verk som beviljats litteraturstöd 2014 visar på en övervikt av manliga upphovspersoner till facklitteratur och klassisk litteratur, vilket avvi- ker från strategin att ska för- delas till underrepresenterat kön. Bland bilder- böcker och textböcker för barn råder omvänt förhållande och andelen manliga upphovsperso- ner understiger . verkar för att stärka den svenska kvalitetslitteraturen i utlandet genom projekt- och översättningsstöd samt egenini- tierad verksamhet, se tabell 5.4 för fördelning av bidrag inom området. prioriterar fortsatt insatser för att stärka översättarnas villkor genom att stödja och i vissa fall arrangera översättarseminarier i olika delar av världen. har över- sättare av svensk litteratur och dramatik också möjlighet att söka bidrag för resor och interna- tionellt utbyte från , ett bidrag som tidigare administrerats av . har fortsatt arbetet med att stödja fristadsförfattare och verka för en utvidgning av fristadssystemet. Myndigheten har regelbundna kontakter med relevanta aktörer för breddning av fristadsrörelsen och medverkar i konferenser och möten inom området. Frågan har också lyfts i den dialog som förs med region- erna. Projektbidrag om ca har fördelats för bl.a. insatser som främjar fristads- konstnärernas möjlighet att delta i det offentliga kulturlivet, se vidare avsnitt 2.6 Politikens in- riktning. har haft i uppdrag att ut- forma ett internationellt utbytesprogram för litterära upphovsmän. läm- nade en slutredovisning av uppdraget (dnr Ku2015/00687), se vidare avsnitt 7 Kulturskaparnas villkor. ger stöd till produktion och ut- veckling av kulturtidskrifter, både i tryckt och i digital form, se tabell 5.4. På grund av den osäkerhet som fanns års budget avvaktade med be- slut till början av 2015 om i produktionsstöd till 80 kulturtidskrifter. Av dem är 13 digitala tidskrifter. I bidragsgivningen har beaktat potentialen för förnyelse och utveckling samt mångfalden av röster och perspektiv. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Lättläst litteratur och nyhetsförmedling Verksamheten vid har un- der 2014 präglats av beslut kopplade till propo- sitionen Lättare att läsa (prop. 2013/14:134) om att avveckla statens stöd till stiftelsen och att överföra uppgifterna till Myndigheten för tillgängliga medier. övertog Myndigheten för tillgängliga medier det statliga ansvaret för lättläst litteratur och nyhetsförmedling. Trots den pågående avvecklingen och organisationsförändringen har upprätthållit en väl fungerande verksamhet. 8 SIDOR har fortsatt att komma ut i tryckt form, som digital utgåva på nätet och som inläst version. LL-förlaget har haft en bred utgivning både när det gäller genre och svårighetsgrad. Stiftelsen har dock i enlighet med avvecklingsbeslutet varit undantagen från att lämna en resultatredovisning (dnr Ku2014/01231). Språk och immateriellt kulturarv och folkminnen har i upp- drag att bl.a. följa tillämpningen av språklagen (2009:600), att bedriva språkvård samt öka, le- vandegöra och sprida kunskaper om språk, dia- lekter, folkminnen, namn och immateriella kul- turarv i . I arbetet med att följa tillämpningen av språkla- gen (2009:600) har vid och folkminnen bl.a. utkom- mit med en årlig språkpolitisk omvärldsrapport och en rapport om klarspråksverksamheten . I den sistnämnda rapporten konstaterar myndigheten utifrån en genomförd enkätunder- sökning att klarspråksarbetet når ut till allt fler myndigheter, kommuner och landsting. Med en svarsfrekvens på uppgav av organisationerna att de arbetar med klarspråk. I syfte att stärka de språkvårdande insatserna för de nationella minoritetsspråken, det svenska teckenspråket och för svenskar med annat mo- dersmål än svenska har anslaget för och folkminnen höjts med 3 miljoner kro- nor . Medlen har använts till att stärka de språkvårdande insatserna. Bland annat har arbetet med en ordbok i meänkieli intensifie- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 rats och en språkvårdare i jiddisch har anställts vid . I arbetet med revitalisering av nationella mi- noritetsspråk har och folk- minnen fördelat ca i pro- jektbidrag för insatser till stöd för de nationella minoritetsspråken (anslaget 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter ap.16 under utgiftsområde 1 ). Insatserna syftar till att ge enskilda förutsättningar för att tillägna sig språk. Vid fördelningen av bidrag har pro- jekt riktade till barn och ungdomar, läsfrämjande projekt, projekt med inriktning på språket som kulturbärare och språköverföring mellan gene- rationer varit särskilt prioriterade. För att främja utveckling av en nationell språkinfrastruktur för talbaserade tjänster har den förra regeringen uppdragit åt Post- och tele- styrelsen att, i dialog med bl.a. och folkminnen och , genomföra ett pilotprojekt som ska utreda förutsättningarna för en heltäckande nationell språkresursbank samt utveckla en begränsad prototyp. Uppdraget finansieras med 10 miljo- ner kronor inom utgiftsområde 22 och ska redo- visas . har påbörjat arbetet med en översyn av det offentliga termi- nologiarbetets organisation och struktur. ratificerade 2011 konvention om tryggandet av det immateriella kulturarvet. har och folk- minnen arbetat med att utveckla arbetet med tillämpningen av konventionen. Arbetet har inriktats mot att engagera och samordna aktörer och att sprida kunskap om konventionen. Regeringen har i regleringsbreven gett , Riksantikvarieäm- betet, och och folkminnen ett uppdrag om traditionell småska- lig matkultur. Myndigheterna ska – 2018 främja ett levande och dynamiskt kulturarv kopplat till mat- och livsmedelsframställning. Myndigheterna ska tillsammans synliggöra, ta till vara och utveckla bl.a. traditionell kunskap, mångfald av växtsorter och husdjursraser, kul- turmiljöer och landskap. Uppdraget ska delredo- visas och slutredovisas . och folkminnens samlingar och forskning De samlingar som och folk- minnen förvaltar utgör en viktig infrastruktur för arbete med det immateriella kulturarvet och för språkvårdens utveckling. har arbetet med att digitalisera samlingarna och stärka kvaliteten fortsatt. Äldre samlingar har kompletterats och gjorts tillgängliga för forskare och allmänhet. Den forskning som och folkminnen bedriver utvecklar språkvården och de samlingar som myndigheten förvaltar. Statens bidrag till litteratur och kulturtidskrifter bidrar till att främja utgivning och spridning av kvalitetslitteratur och en mångfald i utbudet av kulturtidskrifter. Statens kulturråds arbete inom området har till stor del fokuserats på läsfrämjande insatser inom ramen för det utvidgade uppdraget. har, utifrån det handlingsprogram som redovisats , initierat egna läsfrämjande insatser som är av nationellt strategiskt intresse. Särskilt kan näm- nas Bokstart, satsningen på små barns språkut- veckling, som har fått stor uppmärksamhet och brett genomslag. är läs- och litteraturfrämjande verksamhet ett ändamål som kan få stöd inom ramen för kultursamverkans- modellen. har en viktig roll när det gäller att synliggöra möjligheter och priorite- ringar i det läsfrämjande arbetet i dialog med kommuner och landsting. Den nya bibliotekslagen, som trädde i kraft , tydliggör bibliotekens uppdrag att verka för det demokratiska samhällets utveckling genom att bidra till kunskapsförmedling och fri åsiktsbildning. Biblioteksområdet står inför ett antal utmaningar framöver. Läsförmågan sjunker och klyftan i kunskap och utbildning mellan olika grupper i samhället ökar. Biblioteken har en viktig roll att spela för att ändra denna ut- veckling och det är angeläget att biblioteken är tillgängliga och att deras fulla potential tas till vara. Skolbibliotek spelar en särskilt betydelsefull roll för att stimulera elevernas intresse för läs- ning och litteratur. Teknikutvecklingen går snabbt framåt, och med den skiftar människors medievanor och användingen av och förvänt- ningarna på bibliotekens utbud av medier och I syfte att långsiktigt bibehålla och ut- veckla en biblioteksverksamhet av hög kvalitet som är förberedd för framtidens utmaningar krävs därför en nationell samsyn och en gemen- sam strategi. I Vårändringsbudget (prop. 2014/15:99) föreslog därför regeringen att Kungl. får för framtagande av en nationell biblioteksstrategi 2015. För 2016−2018 bedömer regeringen att avsätts för uppdraget, se vidare avsnitt 2.6 Politikens inriktning. Det är viktigt att Myndigheten för tillgängliga medier, som övertagit ansvaret för lättläst, utvecklar arbetet med att nå lässvaga grupper. De senaste årens trend med minskad utlåning av fysiska talböcker och ökad användning av tjänsten Egen nedladdning har medfört att tal- böckerna nått nya låntagare, inte minst yngre åldersgrupper. Regeringen följer utvecklingen inom området. Regeringen bedömer att den ökade produktionen av såväl tal- som punkt- skriftsböcker samt den pågående teknikutveck- lingen för tillgängliggörande bidrar till att upp- fylla målet att alla i ska ha tillgång till litteratur av hög kvalitet, oavsett bakgrund och med utgångspunkt i vars och ens särskilda förut- sättningar. Tillgång till språk är ytterst en fråga om jäm- likhet och allas lika rätt till demokratisk delak- tighet. Det arbete och folk- minnen bedriver har bidragit till att utveckla språkvården. Regeringen bedömer att det är angeläget att följa den löpande utvecklingen inom språkområdet. och folkminnen har en viktig uppgift att fortsätta följa tillämpningen av språklagen och svenskans och minoritetsspråkens utveckling. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 5.5.13:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till litteratur, kulturtidskrifter, läsfrämjande och ett litteraturpris till minne. Anslaget får användas för utgifter för administ- ration, uppföljning, främjande och genomfö- rande av verksamheten. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 3:1 Bidrag till littera- tur och kulturtidskrifter besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför be- hov av framtida anslag på högst 25 000 000 kro- nor 2017. Skälen för regeringens förslag: Inom ansla- get fördelas stöd till utgivning och spridning av litteratur och kulturtidskrifter. För att skapa goda planeringsförutsättningar för aktörerna inom området bör beslut om bidrag kunna fattas som medför utfästelser om utgifter för kom- mande år. har också behov av att fatta beslut om översättningsstöd i förskott eftersom stödets konstruktion innebär att ingen del av det beslutade bidragsbeloppet betalas ut innan det aktuella stödobjektet (boken) är fär- digproducerat. Regeringen bör därför bemyndi- gas att för anslaget 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 5.6 Beställningsbemyndigande för anslaget 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 5.7 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Som aviserades i budgetpropositionen minskas anslaget med ca för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive 137 735 000 kro- nor. 5.5.23:2 Myndigheten för tillgängliga medier 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 119 105 tkr prisnivå. 3Motsvarar 118 983 tkr prisnivå. 4Motsvarar 118 982 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Myndigheten för till- gängliga mediers förvaltningsutgifter. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 5.9 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 3:2 Myndigheten för tillgängliga medier Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Som aviserades i budgetpropositionen minskas anslaget med ca för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. Vidare minskas anslaget med . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 3:2 Myndigheten för till- gängliga medier . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive 123 548 000 kro- nor. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 58 879 tkr prisnivå. 3Motsvarar 58 883 tkr prisnivå. 4Motsvarar 58 883 tkr prisnivå. Anslaget får användas för och folkminnens förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till terminologiskt arbete. Tabell 5.11 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 3:4 och folkminnen Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015.