prop · H20365 · 2015-03-11 00:00:00 — Verksamheten i Europeiska unionen Regeringens skrivelse 2014/15:65 Verksamheten i Europeiska unionen Skr. Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redogör regeringen för verksamheten i Europeiska unionen i enlighet med 9 kap. 21 § riksdagsordningen. Skrivelsen är en övergripande beskrivning av Europeiska unionens utveckling och förbindelser med omvärlden, det ekonomiska och sociala samarbetet, det rättsliga och inrikes samarbetet samt unionens institutioner. Den tar upp beslut och händelser i unionen och redovisar bredden i unionens frågor utifrån arbetet i rådets olika sammansättningar. DEL 1 DEN ÖVERGRIPANDE UTVECKLINGEN I EU ............... Information till och överläggningar och samråd med DEL 2 FRÅGOR UNDER RÅDET FÖR ALLMÄNNA 2020-strategin och den europeiska terminen ...................... Strategin för hållbar tillväxt och sysselsättning – Europeiska terminen för stärkt ekonomisk nationella reformprogram 2014 ......................... Samarbets- och verifikationsmekanismen........................ (fYROM)..................................................... EU:s finansiella stöd till västra och ......... Stärkt styrning av EU:s makroregionala strategier........... Tydligare förankring i EU:s programperiod 2014– Årligt forum i Åbo............................................................ för adriatisk-joniska strategin ..................... för att stärka rättsstaten.................................................... Förordningen om europeiska politiska partier ................................ Kommittéförfarande och delegerade akter...................................... Kärnsäkerhet och strålskydd ........................................................... DEL 3 EU:S FÖRBINDELSER MED OMVÄRLDEN..................... Utrikes- och säkerhetspolitik .......................................................... Den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken........ EU som aktör i FN........................................................... Respekten för mänskliga rättigheter i världen ................. Nedrustning och icke-spridning....................................... Den gemensamma handelspolitiken............................................... EU:s regionala ...................och bilaterala handelspolitik EU:s arbete .......................med ansvarsfullt företagande Övriga handelspolitiska ........................................frågor (antidumpningsåtgärder, antisubventions - åtgärder och skyddsåtgärder) 14.2Agenda för förändring inklusive EU-gemensam programmering för ökad biståndseffektivitet .................. EU:s arbete för mänskliga rättigheter och demokrati ...... EU:s arbete med utveckling av den privata sektorn ........ 14.5Post 2015 – en ny agenda för global utveckling efter 14.6EU:s humanitära bistånd och EU:s roll som 15 EU:s bilaterala och regionala förbindelser ..................................... Samarbete mellan EU och EFTA-länderna ..................... 15.2Nordliga dimensionen och EU:s deltagande i regionalt samarbete i norra .................................. 15.3EU:s grannskapspolitik – Östliga partnerskapet och Partnerskapet för demokrati och delat välstånd i Partnerskapet för demokrati och delat välstånd i södra ............... Regionala associerings - och EU:s relation med några viktiga partner i EU - - partnerskapet och Afrikanska DEL 4 EKONOMISKA ...............OCH FINANSIELLA FRÅGOR Ekonomi och finans ........................................................................ Den offentligfinansiella .........................................krisen Medlemsstater som har fått stabilitetsstöd Ekonomisk .............................styrning och samordning Stabilitets - och tillväxtpakten Förstärkt ekonomisk styrning för Ekonomiska ................................och monetära unionen Reformering av den ekonomiska och Initiativ ...............................för att främja investeringar Omnibus II - direktivet (IORP II) Förordningen om europeiska långsiktiga Direktiv om att förhindra att finansiella systemet används för penningtvätt och Förordning om information som åtföljer Förordning om strukturreformer av Direktiv om ........................................bostadslåneavtal Skatt på finansiella transaktioner Moder - /dotterbolagsdirektivet Administrativt samarbete i fråga om Förhandling om EU:s årsbudget 2015 EU - avgift och återflöde 19.3Högnivågruppen för översyn av systemet för egna Förhandlingarna om systemet för egna medel ................ 20 Skydd av EU:s finansiella intressen.............................................. Revisionsrättens årsrapport och ansvarsfrihet för kommissionen för genomförandet av budgeten .............. Genomförandet av budget............... Genomförandet av budget............... Hantering och användning av EU - medel i ........ Förordning om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning () ........ DEL 5 RÄTTSLIGA .............................OCH INRIKES FRÅGOR Europeisk kvarstad på bankmedel Rådsarbetsgruppen för civilrätt (allmänna frågor) Makars och partners förmögenhetsförhållanden 23 Polissamarbete, ..........straffrättsligt samarbete och tullsamarbete Statistik om brott, trygghet och åtgärder Fri rörlighet för officiella handlingar Övergångsregler för kommissionens och Informationsutbyte för att förebygga och bekämpa Utbyte av DNA-uppgifter m.m Utbyte av uppgifter ur kriminalregister Tillgång till informationssystemen för viseringar och fingeravtryck från asylsökande i brottsbekämpande syfte Förhandlingar med om ett Paket om smart gränsförvaltning Regler för operativt samarbete vid de yttre 23.5.1Frysning och förverkande av utbyte av 23.5.2Skydd av EU:s finansiella intressen genom straffrättsliga bestämmelser .............. 23.5.3Straffrättsligt skydd av euron och andra valutor mot förfalskning ............................... 23.5.5Straffrätt enligt artikel 83.2 i EUF- 23.6Processuella rättigheter för misstänkta och tilltalade Direktivet om oskuldspresumtionen ............. 24 Asyl, invandring, visering och annan politik som rör rörlighet Gemensamt ................................europeiskt asylsystem Europeiskt .........................system för laglig migration Återvändande .........................och migrationsströmmar Åtgärder som rör migrationstryck Migration ................................i de yttre förbindelserna EU:s övergripande strategi för migration EU - strategiska partnerskap på Integration av tredjelandsmedborgare som lagligen vistas i EU 25 Grundläggande rättigheter ...........................och medborgarskap EU:s anslutning ......................till Reformen ........................av EU:s dataskyddsreglering EU:s stadga ....................om grundläggande rättigheter 26 Finansieringsprogram ..................för rättsliga och inrikes frågor Asyl-, migration ......................- och integrationsfonden Fonden för ................................................inre säkerhet Instrument för ekonomiskt stöd för yttre Instrument för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt Programmet för rättsliga frågor...................................... 26.4Programmet rättigheter, jämlikhet och för katastrofriskreducering () ............... DEL 6 SYSSELSÄTTNING OCH SOCIALPOLITIK, HÄLSO- OCH SJUKVÅRD ...................................................... Sysselsättningsstrategin inom 2020 och den Arbetsliv, arbetsmarknad och sociala frågor................................. 29.1Klassificering, märkning och förpackning av ämnen 29.2Meddelande om strategiskt ramverk för hälsa och säkerhet i arbetslivet 2014–2020.................................... Direktiv om tjänstepension............................................. Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet ...... 29.6Europeiskt forum för att förebygga och bekämpa 29.7Rådsrekommendation om kvalitetskriterier i Direktiv om sjöfolk ........................................................ 29.9Direktiv om åtgärder för att underlätta fri rörlighet 29.10Utökat samarbete mellan offentliga 29.11Förordning om europeiskt nätverk för arbetsförmedlingar () .............................. 29.12Fond för europeiskt bistånd till dem som har det 29.13Samarbete inom socialpolitikens områden inom ramen för den öppna samordningsmetoden.................... Jämställdhet och arbetet mot diskriminering ................................ Arbetet mot diskriminering ............................................ Hälso- och sjukvård........................................................ DEL 7 KONKURRENSKRAFTSFRÅGOR .................................... Den inre marknadens utveckling................................................... Första inremarknadsakten (SMA I) ............... Andra inremarknadsakten (SMA II) ............. Styrning av den inre marknaden.................................... Solvit – ett informellt nätverk för att lösa Resultattavlan för den inre marknaden – ny statistik på nätet ....................................... Initiativ på inremarknadsområdet – Redovisnings ................................- och revisionsfrågor 33 Fri rörlighet för varor ................................................................... Det harmoniserade ....................................varuområdet Det icke- ............................harmoniserade varuområdet Omarbetning .........................................av tullkodexen 33.4Förordning om administrativt samarbete på tull- och Direktiv om tullrättsliga överträdelser och sanktioner .. 33.6Meddelande om och handlingsplan för riskhantering på tullområdet.......................................... Förordning om linbaneanläggningar ............................. Direktiv på upphandlingsområdet ................................. Fri rörlighet för tjänster................................................................ Enhetligt patentskydd och enhetlig patentdomstol ........ Översynen av EU:s varumärkessystem ......................... Förenkla för företag inom EU – Smart lagstiftning....... Konkurrens och statsstöd............................................... Paketresor och liknande arrangemang........................... Forskning och innovation............................................................. 39.3Forskning och innovation som källa till förnyad för innovation och teknik.............. 40 Den europeiska rymdpolitiken ...................................................... Ett utvecklat samarbete mellan EU och ................. 40.2Direktiv om spridning av jordobservationsdata från satelliter för kommersiella ändamål ............................... Första stegen mot en samlad rymdpolicy ....................... DEL 8 TRANSPORT, TELEKOM OCH ENERGI ........................ Frågor som rör flera transportslag .................................. Infrastruktur för alternativa bränslen............. Förordningen om färdskrivare....................... Vägfordons mått och vikt .............................. om trafiksäkerhetsrelaterade brott ................. Arbetstider inom inlandssjöfarten ................. Finansiering av några av fram till och med Den integrerade havspolitiken........................................ Det gemensamma luftrummet ....................... Översyn av flygpassagerares rättigheter........ Politiken för informationssamhället.............................................. 43.1Europeisk inre marknad för elektronisk Direktiv om nät- och informationssäkerhet.................... 43.3Direktiv om åtgärder för att minska kostnaderna vid Tillgänglighet till myndigheters webbplatser ................. E - faktura ......................................................................... Direktiv om radioutrustning ........................................... Internetpolitik och internets förvaltning ......................... Direktiv om indirekt landanvändning (ILUC) 44.2Meddelande om energipriser och energikostnader i 44.3Meddelande om en europeisk försörjningstrygghetsplan för energi ............................. Meddelande om stresstester........................................... Meddelande om den inremarknaden för energi ............. DEL 9 JORDBRUK, FISKE OCH LIVSMEDEL .......................... 45 Den gemensamma jordbrukspolitiken.......................................... Reform av den gemensamma jordbrukspolitiken .......... 45.2Säljfrämjande åtgärder och informationskampanjer Utdelning av frukt, grönsaker och mjölk i skolan ......... 46 Den gemensamma fiskeripolitiken............................................... 46.1Reform och genomförande av den gemensamma EU:s fiskepartnerskapsavtal med tredjeland.................. 47 Livsmedel, djur och växter........................................................... Friskare djur, sundare växter och säkrare livsmedel...... Förordning om nya livsmedel........................................ Ursprungsmärkning av kött ........................................... DEL 10 MILJÖ .................................................................................. 48 Horisontella miljöfrågor............................................................... 48.1Miljöanpassning av europeiska terminen och 2020 - strategin ................................................................ för klimat och energipolitiken till 2030 49.3EU:s system för handel med utsläppsrätter och förslag om marknadsstabilitetsreserv ............................ 49.4Utsläppsrätter och flyget inklusive för 49.5Mätning, rapportering och verifiering av koldioxidutsläpp från sjötransporter.............................. 50 Naturresurser och biologisk mångfald ......................................... Invasiva främmande arter.............................................. 50.2Tillträdesregler till genetiska resurser under Partsmöte för konventionen om biologisk mångfald...... Kemikalier och avfall.................................................................... Vatten och marin miljö ................................................................. Ramdirektiv om havsplanering ...................................... DEL 11 UTBILDNING, UNGDOM, KULTUR OCH IDROTT .... Utbildningens roll i 2020-strategin .................... 53.2EU:s program för utbildning, ungdom och idrott (Erasmus+) ..................................................................... 53.3Effektiv och innovativ utbildning för att investera i Flerspråkighet och utveckling av språkkunskaper.......... Kvalitetssäkring inom utbildningsområdet..................... Entreprenörskap i utbildningen ...................................... Den strukturerade dialogen ............................................ 54.3Främjande av ungt företagande för ungdomars Ungdomars tillgång till rättigheter ................................. 55 Kultur, medier och idrott............................................................... Kreativa ...........................................2014–2020 Programmet ......................Ett för medborgarna DEL 12 EU:S INSTITUTIONER ...................................................... 56 Institutionernas ..........................................................verksamhet Öppenhet ........................................................och insyn Personalpolitik ................................i EU:s institutioner Mål av svenskt intresse vid och tribunalen avslutade och pågående överträdelseärenden .... Beslut i rådet som inte stött ................... Utdrag ur protokoll ........vid regeringssammanträde 2014/15:65 DEL 1 DEN ÖVERGRIPANDE EU-samarbetet har satts på prov och står nu inför stora utmaningar. Den ekonomiska krisen och beslut om hur den ska hanteras har inneburit svåra prövningar för flera medlemsstater i form av vikande tillväxt och ökad arbetslöshet. Den demokratiska legitimiteten för EU:s handlande har ibland ifrågasatts. Detta har bidragit till ett minskat förtroende för EU hos medborgarna och lett till en allt intensivare debatt om hur legitimiteten ska kunna återskapas. Den dramatiska geopolitiska utvecklingen i unionens närområde har skapat oro och tydliggör behovet av en koordinerad utrikespolitisk agenda för EU. Vidare utgör relationerna mellan de största länderna i EU och inte minst mellan och EU samt vissa regionala självständig- hetssträvanden utmaningar för sammanhållningen i EU. präglades EU-samarbetet av att det genomfördes val till , en ny kommission tillsattes, fick en ny permanent ordförande och en ny hög representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik utnämndes. Valet till känneteck- nades också av att det på europeisk nivå var ett lågt valdel- tagande jämfört med parlamentsval och att inhemska sakfrågor dominerade agendan. Väljarna bestraffade på flera håll stora regeringsbärande partier och belönade små utmanarpartier. I det nya finns det därmed ett större inslag av extremistiska och populistiska partier men inte tillräckligt stort för att de ska få något egentligt inflytande i lagstiftningsarbetet, särskilt då de befinner sig i olika partigrupper alternativt är grupplösa. Den nya sammansättningen kommer dock att ställa ökade krav på samarbete mellan de etablerade politiska grupperna eftersom det inte finns någon realistisk möjlighet att skapa en majoritet där inte både (kristdemokrater/EPP) och gruppen av socialdemokrater () ingår. Utfallet av valet till med framgångar för EU- skeptiska partier på flera håll och ett minskat stöd för fortsatt EU- integration i allmänhet har gett ytterligare bränsle till debatten om hur legitimiteten för samarbetet kan stärkas. Olika initiativ har presenterats av medlemsstater som att öka de nationella parlamentens inflytande, stärka medborgarperspektivet genom ökad insyn och öppenhet i beslutsprocesserna och att effektivisera institutionernas arbete. Det finns till exempel en önskan bland flera medlemsstater om att kommissionen bör fokusera på färre frågor och att arbetet blir mer resultatinriktat, vilket även kommissionen har som målsättning. För EU torde det vara en viktig utmaning att nå konkreta resultat i viktiga frågor och därigenom lägga grunden för ett ökat förtroende för det europeiska samarbetet. För regeringen är värnandet av de mänskliga rättigheterna och människors demokratiska delaktighet hörnstenar som ska genomsyra arbetet både i EU och globalt. presenterade kommissionen ett meddelande om inrättande av ett nytt ramverk i EU för att stärka rättsstaten, något efterfrågat . Syftet med ramverket är att göra det möjligt för kommissionen att finna en lösning med en berörd medlemsstat för att avvärja systematiska och allvarliga hot mot rättsstatsprincipen. valde stats- och regeringscheferna dåvarande premiärminister som efterträdare till som ordförande för . har Europeiska rådets arbete i hög utsträckning varit inriktat på akut finansiell eller ekonomisk krishantering snarare än diskussioner om allmänna politiska riktlinjer och prioriteringar för unionen. I och med att den akuta ekonomiska krisen klingat av något har det varit möjligt för att mer strategiskt diskutera förutsättningarna för EU:s långsiktiga utveckling. Ett resultat av detta är den strategiska dagordningen med nyckelprioriteringar för de kommande fem åren som kom överens om och som innehåller följande fem prioriteringar för EU : 1.Starkare ekonomier med fler jobb, 2.Ett samhälle som både utvecklar och skyddar sina medborgare, 3.Hållbar energi- och klimatpolitik, 4.Ett EU för frihet, säkerhet och rättvisa, och 5.EU:s roll i världen. Samtliga medlemsstater nominerade sina kandidater till kommissionen, och efter utfrågningar i och några omstuvningar bland portföljerna, kunde den nya kommissionen godkännas av både och . De nya kommissionärerna tillträdde därmed sina poster som planerat . Ny ordförande för kommissionen är Jean- från , och den svenska kommissionären är ansvarig för handelsfrågorna. Kommissionen –2019 har en mer politisk sammansättning jämfört med tidigare, då den innehåller inte mindre än 18 tidigare ministrar eller premiärministrar. Sju av kommissionärerna är utnämnda till vice-ordförande och ska leda olika grupperingar av kommissionärer, ett upplägg som är tänkt att säkra samverkan mellan olika politikområden. Den nya höga representanten för utrikes frågor och säkerhetspolitik, , ges i sin roll som vice ordförande ett tydligt uppdrag att leda och samordna arbetet när det gäller de externa relationerna. Inför omröstningen om kommissions- ordförandeposten i presenterade Jean- tio politiska riktlinjer för den nya kommissionen. Dessa sammanfaller i stor utsträckning med de prioriteringar som lagt fast i den strategiska agendan. Regeringen välkomnar särskilt att också lyfter fram frågor om exempelvis lika lön för lika arbete och en jämställd kommission. Dock saknas skrivningar om hur unionen på ett mer övergripande plan ska komma till rätta med brister i jämställdheten mellan kvinnor och män, och då särskilt kvinnors låga deltagande på Regeringen arbetar aktivt för att föra jämställdhets- frågan högt upp på EU:s dagordning och säkerställa att arbetet med jämställdhet progressivt drivs framåt. På grund av det institutionella läget var det jämförelsevis relativt lugnt i lagstiftningsarbetet då utgående kommission inte presenterade många nya förslag och arbete låg nere Huvudprioriteringar för både det grekiska ordförandeskapet i rådet och det italienska ordförandeskapet var att hantera de institutionella förändringarna och att bidra till återupprättad ekonomisk tillväxt. trots de institutionella utmaningarna lyckats nå i mål med flera viktiga kunde som nämnts en viss stabilisering skönjas av det ekonomiska läget i , dock kvarstod betydande ekonomiska och finansiella svårigheter med bl.a. hög arbetslöshet som följd. hämtningen i euroområdet är svag både historiskt och i jämförelse med andra avancerade ekonomier. Den höga arbetslösheten minskade något, men skillnaderna mellan olika länder är fortsatt mycket stora. anledning av den svaga återhämtningen hamnade diskussionen om åtgärder för att öka tillväxt och sysselsättning i EU i fokus och då särskilt behovet av ökade investeringar. långsiktigt hållbara offentliga finanser är en förutsättning för tillväxt, men att det är angeläget att öka privata och offentliga presenterade den nya kommissionen tankar kring en investeringsplan för att öka investeringarna i EU och på det sättet skapa sysselsättning, snabba upp den ekonomiska återhämtningen och öka konkurrenskraften. stats- och regeringschefernas möte och dess genomförande kommer förmodligen att dominera EU-arbetet i inledningen av 2015. Genom den europeiska terminen och 2020-strategin lyftes även behovet av strukturreformer på medlemsstatsnivå fram. Kommissionen påpekade i den årliga tillväxtrapporten, som presenterades , att återhämtningen är svagare än väntat trots nationella och europeiska insatser. Kommissionen anser att den ekonomiska krisen har utlöst en pågående samhällskris och att den långsamma återhämtningen hämmar arbetet med att minska de höga I rapporten redovisar kommissionen sina prioriteringar inom den ekonomiska politiken och sysselsättnings- politiken och föreslår ett integrerat förhållningssätt baserat på tre huvudlinjer: stimulans till investeringar, en förnyad vilja till strukturreformer och en ansvarsfull finanspolitik. dock att kommissionen inte heller tillväxtöversyn lyft fram kvinnors förvärvsfrekvens som en viktig tillväxtfaktor. Diskussionen om balansen mellan offensiva satsningar på investeringar och en ansvarsfull finanspolitik kommer att fortsätta framöver. utmaning för medlemsstaterna ser ut att bli en fortsatt reformering av sina ekonomier för att kunna klara av en allt tuffare konkurrens utan att göra avkall på ambitionerna när det gäller exempelvis nationella I dessa diskussioner lyfter regeringen fram betydelsen av arbetsmarknaden och produkt- och tjänste- marknaderna och satsningar på utbildning, forskning, utveckling och innovation på nationell nivå. Vidare är en fortsatt fördjupning av den inre marknaden för varor, tjänster och personer en förutsättning för att öka tillväxten i .