prop · H3031d9 · 2015-09-21 00:00:00 — ledde detta till att antalet öppna migrationsmål minskade till en jämförelsevis låg nivå på 5 000 mål . Färre personer med avlägsnandebeslut återvände återvände 10 700 personer som saknade uppehållstillstånd i genom , Polisens och Kriminalvårdens försorg. Utfallet var lägre än vad myndigheterna hade prognostiserat inför budgetåret och innebar en fortsatt minskning i förhållande till . Framför allt bestod förändringen av färre självmant utresta. Jämfört med 2013 minskade antalet självmant utresta till 7 600 personer. Antalet tvångsvist utresta minskade till 3 100 personer. Flera faktorer bidrog till utvecklingen. Bland annat minskade antalet återvändandeärenden som avsåg länder dit en hög andel personer i normalfallet återvänder självmant, främst västra . Ett försämrat omvärldsläge i bidrog också till att fler av- och utvisningsbeslut inhiberades. En annan förklaring var att en större andel av de personer som fått ett avlägsnandebeslut i jämförelse avvek innan beslutet kunde verkställas. Ökningen av andelen avvikna var särskilt stor bland de med beslut om avvisning med omedelbar verkställighet. Orsaken till utvecklingen är inte klarlagd. Ytterligare en faktor som bidrog till det minskande återvändandet var att antalet överföringar enligt Dublinförordningen minskade, delvis som en konsekvens av att inledningsvis saknade effektiva rutiner för att tillämpa den nya Dublinförordningen som trädde i kraft . I likhet med 2013 var en fortsatt stor andel av avlägsnandebesluten svåra att verkställa. Svårigheterna kan bland annat grunda sig på en ovillighet att återvända, en avsaknad av identitets- och resehandlingar samt krav på frivilligt återvändande av hemlandet. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 8 Antalet inskrivna i mottagandet ökade kraftigt Färre beviljades svenskt medborgarskap Det stora antalet asylsökande 2014 bidrog till ett beviljades 43 510 personer svenskt kraftigt ökat antal inskrivna i av ett begränsat utflöde genom återvändande och I förhållande till 2013 innebar det en bosättning i kommun. minskning av antalet nya svenska medborgare antalet inskrivna var 61 900 personer, med 6 657 personer. vilket ska jämföras med 43 200 personer 2013. från den absolut största gruppen bland de Utfallet innebar fler inskrivna 2014 nya svenska medborgarna, följt av personer från än vad mottagandet ursprungligen dimension- erades för i budgetpropositionen . inte varit i tillräckligt för att slutet på 2014 var antalet inskrivna 79 400. kunna beviljas svenskt medborgarskap. Framför allt ökade antalet inskrivna som vän- tade på beslut av (se diagram Räknat som andel av antalet inskrivna Effektivitet – vistelsetider och handläggningstider ökade gruppen som väntade på beslut av vid årets början till eller totalt 55 000 elsetid i mottagandet fortsatte Diagram 2.6 Inskrivna i mottagande Handläggningstiden för asylmål i domstol Vistelsetiden för personer vars asylansökan som ansökt om asyl ökade Vistelsetiden för personer med beslut om Vistelsetiden för personer med uppenbart ogrundade asylansökningar minskade något Vistelsetiden för övriga personer vars asylansökan avslogs ökade något ansökan väntade på bosättning ökade från 11 800 till 12 500 personer. Detta var en liten ökning trots det stora antalet beviljade ansökningar. Utvecklingen förklaras främst av att fler valde att ärenden ökade något men minskade för ordna bostad på egen hand och att de därmed skrevs ut från mottagandet (se avsnitt Vistelse- tiden för personer vars asylansökan beviljades återvända låg kvar på samma nivå, ca 12 000 personer, som vid inledningen av Vistelsetider i mottagandet påverkar den sökande Den totala vistelsetiden i mottagandet har stor totala antalet inskrivna på betydelse för den asylsökande och dennes förut- sättningar att snabbt kunna etablera sig i eller återvända till sitt hemland. Vistelsetiden har dessutom direkt inverkan på statens utgifter. Med anledning av detta ska , enligt myndighetens instruktion, verka för så korta vistelsetider i mottagandet som möjligt. Detta förutsätter i sin tur ett effektivt samarbete med andra myndigheter. Vistelsetidens längd påverkas av flera myndigheters arbete, bl.a. domstolarna, , Kriminalvården och Arbetsförmedlingen. Trenden med kortare genomsnittlig vistelsetid i mottagandet fortsatte Den genomsnittliga vistelsetiden för personer som ansökt om asyl har förkortats , 2011 2013. minskade vistelsetiden ytterligare . Utvecklingen förklaras i huvudsak av att antalet beviljade uppehållstillstånd ökat markant i förhållande till det totala antalet avgjorda asylansökningar, vilket innebär att färre ansökningar prövats av domstol. Som en jämförelse var den genomsnittliga vistelsetiden för dem som lämnade mottagandet efter att ha beviljats uppehållstillstånd dagar, för dem som fått avslag och återvände självmant och för dem som återvände med tvång . Handläggningstiden för asylärenden hos ökade Den genomsnittliga tiden från ansökan till beslut av förlängdes , 2013 . Orsaken till utvecklingen var att inte hade tillräcklig kapacitet att pröva asylansökningarna i den takt som de kom in. Detta förstärktes bl.a. av att resurser inledningsvis flyttades över från asylprövningen för att stötta ansökningsenheterna och ankomstboendena. Ytterligare en förklaring var att kapacitet att granska identitetshandlingar inte motsvarade det växande behovet av granskningar och därmed utgjorde en flaskhals i processen. Handläggningstiden för asylmål i domstol ökade Enligt regleringsbrevet för domstolar var målsättningen att av migrationsmålen inte skulle ta mer än 4 månader att avgöra. Över tid har handläggningstiderna vid migrationsdomstolarna förkortats, från 12 månader för av de avgjorda migra- P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 8 tionsmålen 2010 2013. Andelen mål som avgjordes minskade till . För avlägsnandemålen, som i huvudsak utgörs av asylmål, avgjordes av målen , vilket var en ökning med drygt en månad jämfört med . Den genomsnittliga handläggningstiden för dessa mål förlängdes från . För avlägsnandemål avseende ensamkommande barn låg handläggningstiden för av målen kvar på samma nivå som 2013 . Målsättningen på två månaders handläggningstid uppnåddes i av målen, vilket var en marginell minskning i förhållande till 2013. För verkställighetsmål uppnåddes målsättningen om att av målen skulle avgöras inom en månad. Handläggningstiderna påverkades bl.a. av att migrationsdomstolen i fortsatt var under uppbyggnad och inte hade full arbetsstyrka. Stora variationer i vistelsetid mellan olika ärendeslag Eftersom sammansättningen av sökande förändras är förändringen av vistelsetiden inom en given kategori av asylärenden ofta en bättre indikator på en effektiv verksamhet än genomsnittet för samtliga ärenden. Därför är redovisningen av vistelsestid i kommande avsnitt indelad i följande kategorier: –Beviljade asylansökningar. –Asylansökningar från ensamkommande barn. –Uppenbart ogrundade asylansökningar. –Asylansökningar med beslut om överföring enligt Dublinförordningen. –Övriga avslagna asylansökningar. Motsvarande redovisning görs av handläggningstid för arbetsmarknads-, anknytnings-, studerande- och medborgarskapsärenden. Skillnader i vistelsetider och handläggningstider förekommer också inom ovanstående ärendekategorier. Variationerna kan både förklaras av interna faktorer såsom myndigheternas prioriteringar och åtgärder och externa faktorer såsom sammansättningen av sökande, om ansökan är komplett etc. Variationen i vistelsetider och handläggningstider samt orsakerna till P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 8 variationen kommer att beskrivas närmare i kommande avsnitt. Vistelsetiden för personer vars asylansökan beviljades ökade Det stora antalet asylsökande 2014 bidrog till kraftigt förlängda vistelsetider för personer som beviljades uppehållstillstånd av och som lämnade mottagandet genom bosättning i en kommun. För denna grupp förlängdes den genomsnittliga vistelsetiden med drygt en månad, 2013 2014. Vistelsetiderna ökade framför allt då antalet sökande var som störst (se diagram 2.7). Den ökade genomsnittliga vistelsetiden bestod delvis av förlängd tid från ansökan till utredning. ökade tiden i väntan på utredning med i genomsnitt , då asylprövningens kapacitet inte motsvarade antalet nya asylansökningar (se avsnitt Handläggningstiden för asylsökande hos ökade). Tiden från utredning till beslut låg däremot kvar på i genomsnitt . Delvis bestod den ökade vistelsetiden av förlängd tid från beviljat uppehållstillstånd till bosättning. varierade vistelsetidens längd med den sökandes boendeform. Den genomsnittliga tiden från beviljat uppehållstillstånd till bosättning för personer i anläggningsboende som fått hjälp med bostad av Arbetsförmedlingen var dagar. För dem som ordnat boende på egen hand var bosättningstiden . Motsvarande tider 2013 var respektive . Den främsta orsaken till utvecklingen var den stora ökningen av asylsökande från och , som bidrog till en kraftig ökning av antalet beviljade uppehållstillstånd. Kommunernas sammantagna mottagande av personer med uppehållstillstånd motsvarade inte behovet. kommunplacerades nästan 32 000 personer från mottagande. Detta var en kraftig ökning jämfört med då drygt 20 000 personer kommunplacerades. var motsvarande siffra drygt 12 000 personer. av de kommunmottagna valde att bosätta sig på egen hand. Det handlade om personer som aldrig begärde hjälp med bosättning, personer som avbröt sitt bosätt- ningsärende och personer som tackade nej till bostadsanvisning. Diagram 2.7 Variation i vistelsetid för beviljade asylansökningar 2011–2014, första instans Anm. Variationen avser genomsnittlig vistelsetid för personer som lämnade mottagandet samma vecka. Horisontell linje avser genomsnittlig tid . skedde en markant ökning av antalet personer som bott i anläggningsboende och som efter beslut om uppehållstillstånd bosatt sig på egen hand (se även utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering ). En orsak till denna ökning är den allt till kommunanvisning, vilket bl.a. kan ha ökat antalet personer som i ordnat eget boende för att få börja sin etablering. Ytterligare en trolig förklaring är skillnaden i ekonomisk ersättning mellan de kommunmottagna och de som är inskrivna i mottagande. Ändringen i förordning (2010:409) om etableringssamtal och etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare trädde i kraft och innebar att Arbetsförmedlingen i normalfallet upprättar en etableringsplan först när en individ tagits emot i en kommun. Syftet med förändringen är att etableringsperioden ska användas samlat för att bättre stödja etableringen. En konsekvens blir att etableringsersättning inte betalas ut som den nyanlände bor kvar i Migrationsverkets anläggningsboende. Etableringsersättning är betydligt högre än dagersättningen som betalas ut till inskrivna i mottagandet. begärde drygt 14 500 personer i anläggningsboende hjälp med bosättning av Arbetsförmedlingen. anvisades drygt 5 500 personer från anläggningsboende plats i en kommun och 7 500 personer avbröt sitt bosättningsärende. Antalet personer med beviljade uppehållstillstånd i Migrationsverkets anläggningsboende ökade med 500 personer . Ökningen var en konsekvens av fler asylsökande och en ökad beviljandegrad av asylansökningarna. Att det inte var fler personer med uppehållstillstånd i anläggningsboende berodde främst på att bosättningen på egen hand ökade markant; bl.a. hade antalet personer som avbröt sitt bosättningsärende fördubblats i jämförelse med 2013. Ytterligare en anledning till att ökningen inte blev större var att fattade färre beslut i asylärenden än prognostiserat. Vistelsetiden för ensamkommande barn som ansökt om asyl ökade Ensamkommande barn anvisas till en kommun som asylsökande och bosätts som regel i kommunen när uppehållstillstånd beviljas. Då flertalet beviljas uppehållstillstånd i första instans består den totala vistelsetiden för ensamkommande barn i huvudsak av handläggningstid. ökade den genomsnittliga tiden från ansökan till beslut av . Till följd av bl.a. säsongsvariationen när det gäller antalet asylsökande varierar handläggningstiden . låg variationen mellan jämfört med mellan . Förändringen förklaras framför allt av att antalet ensamkommande barn ökade , och att kapacitet i prövningen, liksom för övriga asylansökningar, inte motsvarade det stora antalet inkomna ansökningar. För att hantera det ökande antalet sökande och säkerställa en så kort vistelsetid som möjligt arbetade aktivt med att omfördela ärenden till de prövningsenheter i landet som handlägger ärenden som rör ensamkommande barn. I syfte att frigöra handläggarresurser infördes också en rutin med en initial bedömning av behovet av en särskild protokollförare i varje enskilt barnärende, vilket tidigare var obligatoriskt vid varje muntlig utredning. I ärenden som avser yngre barn, i ärenden där presumtionen är att inte bevilja ansökan eller i ärenden där personliga förhållanden hos sökanden talar för det, används dock fortfarande protokollförare. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 8 Vistelsetiden för personer med beslut om överföring enligt Dublinförordningen ökade något Den genomsnittliga vistelsetiden för personer med avslag och beslut om överföring enligt Dublinförordningen har förkortats successivt (se diagram 2.8). Utvecklingen beror bl.a. på förkortade handläggningstider vid överföringar till och det stegvisa införandet av det Europeiska viseringsinformationssystemet (VIS). VIS har framför allt ökat möjligheterna att identifiera asylsökande som sökt visering i annat Schengenland och som därmed kan överföras till detta land enligt Dublinförordningen. Diagram 2.8 Variation i vistelsetid för personer med avslag enligt Dublinförordningen 2011–2014 Anm. Variationen avser genomsnittlig vistelsetid för personer som lämnade mottagandet samma vecka. Horisontell linje avser genomsnittlig tid . förlängdes den genomsnittliga vistelsetiden . Ökningen, som var särskilt stor , förklaras bl.a. av att verksamheten initialt saknade välfungerande rutiner för att tillämpa den nya Dublinförordningen som trädde i kraft . Efter hand som effektivare rutiner utvecklades inom myndigheten ökade genomströmningen av ärenden, med kortare vistelsetider som följd. Vistelsetiden varierade i genomsnitt mellan och och skilde sig inte nämnvärt i förhållande till 2013. Vistelsetiden för personer med uppenbart ogrundade asylansökningar minskade något För personer med uppenbart ogrundade asylansökningar och beslut om avvisning med omedelbar verkställighet har vistelsetiden, trots avsevärd variation under respektive år, legat på i genomsnitt (se diagram 2.9). P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 8 förlängdes tiden , främst på grund av en ökad andel komplicerade återvändandeärenden, vilket bidrog till från beslut till återvändande (se avsnitt Färre personer med avlägsnandebeslut återvände). Svårigheterna i återvändadearbetet kvarstod i huvudsak . Den höga belastningen på ansökningsenheterna bidrog också till vissa brister i den initiala sorteringen av vilka ansökningar som kan förmodas vara uppenbart ogrundade. Detta medförde troligtvis att något färre beslut med omedelbar verkställighet fattades än vad som annars skulle varit fallet och att vistelsetiderna i dessa ärenden förlängdes mer än nödvändigt. Diagram 2.9 Variation i vistelsetid för personer med beslut om avvisning med omedelbar verkställighet 2011–2014 Anm. Variationen avser genomsnittlig vistelsetid för personer som lämnade mottagandet samma vecka. Horisontell linje avser genomsnittlig tid . Trots utmaningarna kunde myndigheten förkorta den genomsnittliga vistelsetiden . Tiden från ansökan till beslut minskade . En bidragande orsak till utvecklingen var att genomförde två framgångsrika pilotprojekt i och med syfte att förkorta vistelsetiden. Efter projektperioden beslutade att pilotprojekten, som bygger på ett integrerat arbetssätt från ansökan till återvändande, ska ligga till grund för ärendehanteringen på ytterligare ett antal orter i landet. För sökande från länderna på västra , som utgör de enskilt största ursprungsländerna inom ärendekategorin, förkortades den genomsnittliga vistelsetiden från 233 . Tiderna var däremot fortsatt längre än 2012, då utfallet var . I likhet var variationen i vistelsetider för personer med beslut om omedelbar verkställighet mycket stor . Variationen bestod i huvudsak av skillnader i tiden från beslut till återvändande. Den genomsnittliga vistelsetiden för personer som återvände självmant var , vilket var en minskning i förhållande till 2013. För personer som återvände med tvång var vistelsetiden liksom 2013 i genomsnitt omkring . Vistelsetiden för övriga personer vars asylansökan avslogs ökade något För personer som lämnat mottagandet efter ett lagakraftvunnet avslagsbeslut i domstol har den totala vistelsetiden legat relativt stabilt på i genomsnitt (se diagram 2.10). Diagram 2.10 Variation i vistelsetid för personer med avslagsbeslut, exkl. beslut om omedelbar verkställighet och beslut enligt Dublinförordningen, 2011–2014 Anm. Variationen avser genomsnittlig vistelsetid för personer som lämnade mottagandet samma vecka. Horisontell linje avser genomsnittlig tid . Förändringen bestod dels av ökad tid vid prövning hos , dels av ökad tid i väntan på återvändande. Tiden från ansökan till beslut i första instans förlängdes till 170 dagar3 och tiden från lagakraftvunnet beslut av domstol till återvändande . För sökande från länderna i västra ökade vistelsetiderna från 608 i genomsnitt. Utvecklingen berodde i hög utsträckning på svårigheter 3 Prövningen skedde i flertalet av dessa fall . att verkställa beslut i ärenden där den sökande inte medverkade till ett återvändande. Genomsnittstiden från beslut till återvändande för de som återvände med tvång var , vilket var mer än mer än 2012. Som tidigare redovisats har en ovillighet att medverka till återvändande lett till att en stor andel av utvisningsbesluten varit särskilt komplicerade att verkställa, vilket varit särskilt tydligt i ärenden då det saknats giltiga identitetshandlingar och det funnits krav från hemlandet på frivilligt återvändande. var variationen i vistelsetid inte märkbart större än . Variationen beror bl.a. på huruvida personen återvänt med tvång, vilket innebär längre vistelsetid, eller om personen återvänt självmant. Handläggningstiden för anknytningsärenden ökade lämnade ombudsmän () en granskningsrapport där JO framförde kritik mot långa handläggningstider i flera ärendeslag –2013. Kritiken avsåg bl.a. anknytningsärenden, arbetsmarknadsärenden och uppehållskort för familjemedlemmar till EU/EES-medborgare. ökade antalet avgjorda förstagångsansökningar om uppehållstillstånd på grund av anknytning till bosatta i från 39 400 till 43 700. Då och utlandsmyndigheternas prövningskapacitet inte motsvarade det kraftigt ökade antalet nya ansökningar ökade antalet öppna förstagångsansökningar med 11 000 till totalt 34 700 . blev de öppna ärendena allt äldre. Denna utveckling bidrog till att handläggningstiderna för de ärenden som avgjordes ökade, från 2013 2014. Förändringen, som uteslutande bestod av längre handläggningstid hos , förklaras också av att genomförde en särskild insats för att avgöra äldre ärenden. Detta medförde i sin tur en kraftig variation i handläggningstider mellan våren och hösten (se diagram 2.11). genomförde en översyn för att utreda orsaker till det ökade antalet äldre ärenden och effektivisera handläggningen. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 8 Diagram 2.11 Variation i handläggningstid för anknytningsärenden –2014, förstagångsansökan Anm. Variationen avser genomsnittlig vistelsetid för personer som lämnade mottagandet samma vecka. Horisontell linje avser genomsnittlig tid . Det fortsatta arbetet med att utveckla standardiserade arbetsätt och digitalisera handläggningen bidrog till en temporär nedgång i prövningskapacitet , dels på grund av att arbetet tog från prövningen, dels på grund av att handläggarstödet ännu inte var fullt anpassat till verksamhetens behov. Arbetet ökade förutsättningarna för att skapa en effektivare och mer rättssäker handläggning . ökade andelen ansökningar som lämnades in elektroniskt till från till . handlades av antalet inkomna ansökningar med det elektroniska handläggningsstödet, vilket var en ökning jämfört med året innan. Att andelen elektroniskt inkomna ärenden är högre än antalet som avgörs med det elektroniska handläggningsstödet förklaras bl.a. av att en andel av de inkomna ansökningarna inte är kompletta. Handläggningstiden för arbetsmarknadsärenden ökade något men minskade för arbetstagare avgjorde totalt 51 800 ansökningar i kategorin arbetsmarknadsärenden, varav 32 900 förstagångsansökningar. Det var 1 200 färre ansökningar än vad som avgjordes 2013 och 700 färre än vad som inkom . Av de avgjorda förstagångsansökningarna avsåg 15 700 ansökningar för arbetstagare. Handläggningstiden för arbetsmarknadsärenden varierar mycket, framför allt beroende på om ansökan behöver kompletteras, om ärendet kräver vidare utredningsåtgärder eller om beslut P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 8 kan fattas omgående. Vissa ansökningar tenderar att vara mer arbetskrävande och tar att handlägga. Det gäller bl.a. ansökningar om uppehållstillstånd för arbetstagare i branscher som har särskilda utredningskrav, t.ex. städbranschen, hotell- och restaurangbranschen, byggbranschen samt jord- och skogsbruksbranschen. Den genomsnittliga handläggningstiden för samtliga arbetsmarknadsärenden förlängdes något , totalt . Detta förklaras framför allt av allt längre handläggningstider i förlängningsansökningar. Liksom bidrog ett stort antal inkompletta ansökningar till att handläggningstiden blev längre än nödvändigt i många fall. För helt kompletta ansökningar var handläggningstiden . När det gäller förstagångsansökningar om uppehållstillstånd för arbetstagare förkortades den genomsnittliga handläggningstiden något, . Variationen i handläggningstid var fortsatt omfattande, vilket framgår av diagram 2.12. Diagram 2.12 Avgjorda förstagångsansökningar om arbetstillstånd för arbetstagare 2014, handläggningstid i månader 0-1 1-2 2-3 3-4 4-5 5-6 6-7 7-8 8-9 9-10 10-11 11-12 12+ Arbetet med att utveckla en digital handläggning fortsatte 2014 och bidrog till en effektivare handläggning av allt fler ansökningar. Av samtliga ansökningar som inkom lämnades in elektroniskt, vilket är en ökning jämfört med . ökade andelen inkomna ansökningar som kunde handläggas från ansökan till beslut genom det elektroniska ärendehanteringssystemet till eller totalt 21 900 ansökningar. Handläggningstiden för studerandeärenden ökade något Den genomsnittliga handläggningstiden för ansökningar om uppehållstillstånd för studerande var 2014, vilket innebar en mindre förlängning i förhållande till 2013, men en fortsatt kortare handläggningstid än 2012. För förstagångsansökningarna var handläggningstiden , varav utlandsmyndigheternas handläggningstid svarade . Totalt avgjordes 21 547 ansökningar 2014, vilket i princip motsvarade antalet ansökningar som inkom . Handläggningstiden för medborgarskapsärenden minskade Den genomsnittliga handläggningstiden för medborgarskapsärenden vid minskade . Totalt avgjorde 35 600 ärenden vilket var ca 5 700 färre än 2013 och ca 6 000 färre än vad som inkom . Som en konsekvens ökade antalet öppna ärenden från ca 14 400 till 20 400 i slutet på 2014. Ändringar i lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap (prop. 2013/14:143, bet. 2013/14:SfU17, rskr. 2013/14:277) trädde i kraft . Förändringen innebär att medborgarskapets betydelse stärks och att förvärv av svenskt medborgarskap underlättas. Reglerna om förvärv av svenskt medborgarskap i samband med födelse har ändrats så att kvinnor och män likställs när det gäller möjligheten att föra över svenskt medborgarskap till sitt barn. Detta innebär att ett barn alltid blir svensk medborgare vid födseln om en av föräldrarna är det.