prop · H20399 · 2015-04-15 00:00:00 — Socialavgifterna är i principiellt hänseende för- säkringsavgifter men det faktiska försäkringsin- slaget varierar mellan försäkringsslagen och för flertalet försäkringar saknas en direkt koppling mellan avgiften och förmånen. för att finansiera inkomstpensionen. Resterande betalas in till systemet för premiepension där avgiftsintäkterna fonderas individuellt för varje försäkrad. Arbetsgivarens respektive den egenavgiftsskyldiges del av avgiftsinbetalningen sker i form av ålders- pensionsavgift om av avgifts- underlaget enligt socialavgiftslagen. Det inkomstgrundade ålderspensionssystemet är ett fristående försäkringssystem vid sidan av statens budget. Utgående inkomst- och tilläggs- pensioner i fördelningssystemet ska löpande finansieras av inbetalade avgifter samt tillgång- arna i AP-fonderna. Det är konstruerat så att det ska vara finansiellt självreglerande, där eventuella anpassningar sker på förmånssidan – inte genom en förändrad avgiftssats. Premiepensionen är ett fullfonderat system. Ingen skattefinansiering ska således ske utan systemet är helt slutet i detta avseende. En grundläggande princip bakom pensionssystemet är att varje intjänad pensions- rättighet ska motsvaras av en beslutad och inbe- tald avgift av en mot rättigheten svarande stor- lek. Om detta villkor bryts kan inte systemet garantera sin långsiktiga hållbarhet finansiellt. Ålderspensionsavgiften kan således inte reduce- ras. För vilka ändamål de olika avgifter som infly- ter som socialavgifter ska användas framgår av lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter. Nedsatta socialavgifter för personer som vid årets ingång inte har fyllt sänktes socialavgifterna, inklu- sive den allmänna löneavgiften, för personer som vid årets ingång fyllt 18 men inte (prop. 2006/07:84, bet. 2006/07:SfU10, rskr. 2006/07:157). Nedsättningen innebar att arbets- givar- och egenavgifterna, med undantag för ålderspensionsavgiften, halverades. utvidgades nedsättningen till att omfatta alla som vid årets ingång inte fyllt som den förstärktes (prop. 2008/09:7, bet. 2008/09:SfU5, rskr. 2008/09:95). Nedsättningen innebär att avgifterna, med undantag för ålders- pensionsavgiften, uppgår till en fjärdedel av de totala avgifterna. Detta innebär att arbets- givaravgifterna och den allmänna löneavgiften uppgår till och att egen- avgifterna och den allmänna löneavgiften uppgår till , om inte anmälan om annan karenstid än har gjorts till . Sammantaget innebär ned- sättningen för personer som vid årets ingång inte fyllt ungefär en halvering av de ordinarie socialavgifterna. kommer ned- sättningen av socialavgifterna, inklusive den all- männa löneavgiften, för unga att förändras (prop. 2014/15:50, bet. 2014/15:SfU10, rskr. 2014/15:147). För personer som vid årets ingång inte har fyllt sänks avgifterna så att bara ålderspensionsavgiften på ska betalas. För personer som vid årets ingång har fyllt slopas nedsättningen. Nedsatta socialavgifter för personer som vid årets ingång har fyllt På ersättning till personer som vid årets ingång har fyllt och som omfattas av det reforme- rade pensionssystemet, dvs. är födda eller senare, ska bara ålderspensionsavgiften och inte övriga socialavgifter betalas. Detta gäller även för dem som betalar egenavgifter. För personer som är födda eller tidigare tas inga socialavgifter ut. Varken allmän löneavgift eller särskild lö- neskatt tas ut för dem som vid årets ingång har fyllt . Regionalt avdrag vid avgiftsberäkningen Arbetsgivare, enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag som är verksamma i vissa angivna kommuner i och västra (stödområde A) får göra avdrag vid beräkningen av socialavgifterna och den allmänna löneavgiften. Syftet med avdraget är att stimulera småföretagandet och att bidra till god service i de delar av landet som har de största geografiska lägesnackdelarna med bl.a. långa avstånd, liten hemmamarknad, sämre till- gång på service, låg befolkningstäthet och ogynnsamma klimatförhållanden. Reglerna finns i lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialav- giftslagen (2000:980). Bestämmelserna innebär i huvudsak att företag som är verksamma i stöd- området ges ett avdrag av av- giftsunderlaget vid beräkningen av den allmänna löneavgiften, arbetsgivaravgifterna och egenav- gifterna. För arbetsgivare uppgår avdraget till högst och för enskilda näringsidkare till högst . Avdraget får inte medföra att avgifterna under- stiger ålderspensionsavgiften. infördes en nedsättning av egenavgifterna för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag i syfte att göra det mer attraktivt att starta, driva och utveckla företag (prop. 2009/10:178, bet. 2009/10:SfU16, rskr. 2009/10:278). Nedsätt- ningen uppgick till och var utformad som ett avdrag vid avgiftsberäkningen. Avdrag fick göras med högst . förstärktes nedsättningen genom att avdraget vid avgiftsberäkningen höj- des till av avgiftsunderlaget och det maximala avdrags- beloppet med till (prop. 2013/14:14, bet. 2013/14:SfU5, rskr. 2013/14:74). En förutsättning för avdrag är att överskottet av näringsverksamheten översti- ger och att den avgiftsskyldige vid årets ingång har fyllt 25 men inte . Avdraget får inte medföra att egenavgifterna understiger ålderspensionsavgiften. Nedsatta arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning och utveckling infördes ett skatteincitament för forskning och utveckling (prop. 2013/14:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor avsnitt 6.9, bet. 2013/14:FiU1, rskr. 2013/14:56). Vid beräkningen av arbetsgi- varavgifter för personer som arbetar med forsk- ning och utveckling ska avdrag göras av avgiftsunderlaget för dessa perso- ner. Avdraget får inte medföra att de avgifter som ska betalas understiger ålderspensionsav- giften. Det sammanlagda avdraget för samtliga personer som arbetar med forskning eller ut- veckling hos den avgiftsskyldige får inte över- stiga . Vid bedöm- ningen av avdragsrätten ska flera avgiftsskyldiga som ingår i samma koncern och som uppfyller villkoren för att få göra avdrag anses som en avgiftsskyldig. En förutsättning för avdraget är att personerna har arbetat med forskning och utveckling i en viss utsträckning och att de vid årets ingång har fyllt 25 men inte . 5.2.3Slopad nedsättning av socialavgifterna för unga Regeringens förslag: Nedsättningen av socialav- gifterna, inklusive den allmänna löneavgiften, för personer som vid årets ingång inte har fyllt slopas. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. Lantbrukar- nas (), , (), Näringslivets Skattedelegation (NSD) vars remissyttrande Svensk Näringsliv hänvisar till, Visita, , Bemanningsföretagen , och (Sinf) avstyrker för- slaget. LRF, , , , Bemanningsföretagen framhåller att förslaget kommer få negativa sysselsättningseffekter för unga. Företagarna anser, i likhet med NNR, Visita, och , att förslaget kommer minska företa- gens incitament att satsa på unga som har mindre erfarenhet vid nyrekrytering, till förmån för mer erfarna arbetssökande. NSD och Sinf anser att arbetskraftskostnaden för unga är för hög och () menar att lägre arbetskraftskostnader för unga kan väntas öka arbetsgivarnas drivkrafter att anställa ung- domar med svag förankring på arbetsmarknaden. NNR anser att det inte har redovisats något reellt alternativ till de nedsatta socialavgifterna för unga. (), och () anser å andra sidan att nedsättningen av socialavgifterna för unga är en ineffektiv åtgärd mot ungdomsarbetslösheten. Även Tjänstemän- nens () anser att effek- tiviteten av nedsättningen kan ifrågasättas. tisk utvärdering (IFAU) menar att nedsättningen har haft sysselsättningseffekter. Arbetsförmedlingen förespråkar i stället, i likhet med TCO, mer riktade åtgärder som är betydligt mer träffsäkra och effektiva att nå grupper av arbetssökande ungdomar som behöver särskilt stöd för att komma i arbete. KI anser att regeringen bör överväga en generell höjning av socialavgifterna i stället för att slopa de nedsatta socialavgifterna för unga eftersom det, enligt KI, skulle få en mindre negativ effekt på syssel- sättningen. Enligt KI talar dock likformighets- argument, och att nedsättningar betingade på ålder kan skapa problem i skarven mellan olika åldersgrupper, för en borttagning av nedsätt- ningen. Även framhåller att förslaget innebär ökad likformighet och menar att det även förenklar skattesystemet. Företa- garna menar att om förslaget genomförs så borde subventionen direkt växlas över till ett generellt arbetsgivaravdrag. Svenska Bankföre- ningen och anser att remisstidens längd inte uppfyller rege- ringsformens krav på beredning av lagförslag. Skälen för regeringens förslag: Arbetslös- heten bland ungdomar (15–) är betydligt högre än för andra åldersgrupper och har ökat . uppgick ungdomsarbetslösheten till och har en högre ungdomsarbetslöshet än i många andra jämförbara länder (se diagram 5.1). Graden av arbetsmarknadsanknytning och orsakerna till arbetslöshet skiljer sig dock väsent- ligt åt inom gruppen unga arbetslösa. Nära hälf- ten av de unga arbetslösa är heltidsstuderande som söker arbete, varav många söker extrajobb eller feriejobb vid sidan av studierna. Unga har generellt sett även betydligt kortare arbetslös- hetstider än vuxna och de flesta unga lyckas etablera sig på arbetsmarknaden. finns det en grupp bland de unga arbetslösa som befinner sig långt från arbets- marknaden med svårigheter att hitta vägar in till arbetslivet. Det är främst denna grupp av unga som är i behov av stöd och det är de som utgör det mer allvarliga ungdomsarbetslöshets- problemet. Den största risken för långtidsar- betslöshet och framtida arbetsmarknadsrelate- rade problem bland unga finns främst bland dem som saknar fullföljd gymnasieutbildning, är utri- kes födda eller som har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Arbetslös- heten bland unga 20–utan gymnasie- utbildning uppgick . Det finns också en grupp unga som varken arbetar eller studerar och som står helt utanför arbetsmarknaden, i vissa fall . Även i denna grupp finns det unga som är i behov av stöd. Diagram 5.1 Ungdomsarbetslöshet 1976–2014 15–24 år 25–34 år Anm.: Data –2005 länkade av SCB, medan perioden –2000 är en tillbakaskrivning av som bygger på SCB:s länkning av data för 16–, historisk statistik och antaganden. Källa: och . Resultaten i IFAU:s utvärdering av de nedsatta arbetsgivaravgifterna för unga indikerar att ned- sättningen inte har haft någon sysselsättnings- effekt alls för grupper av unga med svag anknyt- ning till arbetsmarknaden. Utvärderingen redovisas i IFAU:s rapport 2013:26 ”Sänkta arbetsgivaravgifter för unga” och IFAU Working Paper 2013:27, ”Do payroll tax cuts raise youth employment?”. Resultaten indikerar vidare att nedsättningen generellt sett har haft små effekter på sysselsättningen i förhållande till dess kostnad. Intäktsbortfallet per skapat jobb uppgår enligt rapporten till mellan 1,0 och , vilket anges motsvara omkring fyra gånger den genomsnittliga anställningskostnaden för 19–25-åringar. Deras slutsats är att det är en ineffektiv åtgärd för att skapa sysselsättning. Nedsättningen av socialavgifterna för unga bedöms sammantaget inte vara en ändamålsenlig åtgärd för att komma till rätta med det mer all- varliga ungdomsarbetslöshetsproblemet. Ned- sättningen innebär – till skillnad från de flesta andra sysselsättningssubventioner – att alla unga subventioneras, inte bara de som är i behov av stöd. Detta innebär en betydande dödviktsför- lust eftersom man då subventionerar unga som redan har en anställning och arbeten som skulle ha kommit till stånd även utan en subvention. Baserat på resultaten i IFAU:s rapport tycks inte heller nedsättningen ha haft någon effekt för de grupper av unga som främst är i behov av stöd, dvs. de med svag anknytning till arbetsmark- naden. Flera remissinstanser delar bedömningen att nedsättningen är ineffektiv. medlingen och SSR framhåller att nedsättningen av socialavgifterna för unga är en ineffektiv åt- gärd mot ungdomsarbetslösheten. TCO ifråga- sätter också effektiviteten av nedsättningen. Mot denna bakgrund föreslår regeringen, i likhet med promemorians förslag, att nedsättningen av socialavgifterna, inklusive den allmänna löneavgiften, för personer som vid årets ingång inte har fyllt slopas. Ett slopande av nedsättningen ökar även lik- formigheten i skattesystemet, vilket skapar ett enklare och mer transparent skattesystem. Som en övergångslösning föreslås i avsnitt 5.2.4 att nedsättningen ska vara reducerad –. LRF, , , , Beman- ningsföretagen framhåller att förslaget kommer få negativa sysselsättningsef- fekter för unga. Frågan behandlas i avsnitt 5.2.5. Företagarna anser, i likhet med NNR, Visita, och , att förslaget kommer minska företagens incitament att satsa på unga som har mindre erfarenhet vid nyrekrytering, till förmån för mer erfarna arbetssökande. NSD och Sinf anser att arbetskraftskostnaden för unga är för hög och KI menar att lägre arbetskraftskostnader för unga kan väntas öka arbetsgivarnas drivkrafter att anställa ungdomar med svag förankring på arbetsmarknaden. NNR anser att det inte har redovisats något reellt alternativ till de nedsatta socialavgifterna för unga. Som beskrivits ovan bedöms nedsätt- ningen av socialavgifterna för unga vara förknip- pad med stora dödviktsförluster och resultaten i IFAU:s utvärdering indikerar att grupper av unga med svag anknytning till arbetsmarknaden inte varit hjälpta av nedsättningen. I likhet med Arbetsförmedlingen och TCO bedömer rege- ringen att det krävs mer riktade åtgärder för att nå grupper av arbetssökande ungdomar som behöver särskilt stöd för att komma i arbete. En viktig orsak till ungdomsarbetslösheten bedöms vara brister i utbildningssystemet och i anknyt- ningen till arbetsmarknaden. En mer ändamåls- enlig politik bör stödja unga att fullfölja sin gymnasieutbildning. Det är även viktigt att arbetsmarknadspolitiken blir mer effektiv i att rusta och matcha de unga till jobb eller ut- bildning. Mot bakgrund av detta föreslår rege- ringen i denna proposition bl.a. ökade satsningar på skolan och välfärden samt införande av traineejobb. KI anser att regeringen bör överväga en generell höjning av socialavgifterna i stället för att slopa de nedsatta socialavgifterna för unga eftersom det, enligt KI, skulle få en mindre negativ effekt på sysselsättningen. Som KI själv påpekar talar dock bl.a. likformighetsargument mot en sådan lösning. Företagarna menar att om förslaget genomförs så borde subventionen direkt växlas över till ett generellt arbetsgivaravdrag. Detta löser dock inte ungdomsarbetslöshetsproblemet. När det gäller beredningskravet anser rege- ringen, i motsats till vad och anfört, att det är uppfyllt. Tidsbrist efter ett val utgör en sådan omständighet som tillåts påverka remissti- dens längd (se bet. 2008/09:KU10). Förslagen föranleder att 2 kap. 28 § och 3 kap. 15 a § socialavgiftslagen (2000:980) upphävs och att 2 kap. 29 § och 3 kap. 18 § socialavgiftslagen och 1–3 §§ lagen (1994:1920) om allmän löneavgift samt 2 och 5 §§ lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980) ändras, se avsnitt 2.10, 2.5 och 2.11. 5.2.4Ikraftträdande- och övergångs- bestämmelser Regeringens förslag: De föreslagna lagändringarna ska träda i kraft . –ska ned- sättningen av socialavgifterna för unga över- gångsvis vara reducerad så att, utöver hela ålders- pensionsavgiften, endast arton tjugofemtedelar av de övriga avgifterna ska betalas. Motsvarande ska gälla den allmänna löneavgiften. Promemorians förslag: Överensstämmer del- vis med regeringens. I promemorian föreslogs dock att lagändringarna skulle träda i kraft och att nedsättningen av socialavgifterna för unga övergångsvis skulle vara halverad . Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. Svensk Han- del anser att ett ikraftträdande ger företagen mycket liten möjlighet att anpassa sin verksamhet, budgetering och bemanning med anledning av förslaget och föreslår . för Ungdomsorganisationer (LSU) är positiva till att höjningen av socialavgifterna delas upp . Skälen för regeringens förslag: De föreslagna bestämmelserna bör kunna träda i kraft . I promemorian föreslås som en övergångslösning att nedsättningen halveras , för att därefter helt upphöra vid utgången av 2015. Med hänsyn till att tidpunkten för ikraftträdandet av de föreslagna bestämmelserna flyttats fram – i förhållande till förslaget i promemorian – och av offentlig- finansiella skäl, föreslås att nedsättningen av socialavgifterna för unga övergångsvis ska vara reducerad –så att, utöver hela ålderspensionsavgiften, endast arton tjugofemtedelar av de övriga avgifterna ska betalas. Motsvarande ska gälla den allmänna löneavgiften. I fråga om övriga övergångsbestämmelser ansluter sig regeringen till promemorians bedömning. Vid beräkningen av arbetsgivaravgifterna ska därför den upphävda bestämmelsen i 2 kap. 28 § socialavgiftslagen (2000:980) och bestämmelsen i 2 kap. 29 § socialavgiftslagen i den äldre lydelsen fortfarande tillämpas på ersättning som betalas ut före . På ersättning som betalas ut –ska dock vid tillämpningen av 2 kap. 28 § social- avgiftslagen, utöver hela ålderspensionsavgiften, arton tjugofemtedelar av de övriga arbetsgivar- avgifterna betalas. Motsvarande tillämpning ska gälla för 3 § lagen om allmän löneavgift. Vid beräkning av egenavgifterna ska den upphävda bestämmelsen i 3 kap. 15 a § socialavgiftslagen och bestämmelsen i 3 kap. 18 § socialavgiftslagen i den äldre lydelsen fortfarande tillämpas på in- komst som uppbärs före . På inkomst som uppbärs –ska dock vid tillämpningen av 3 kap. 15 a § socialavgiftslagen, utöver hela ålderspensionsavgiften, arton tjugofemtedelar av de övriga egenavgifterna betalas. Motsvarande tillämpning ska gälla för 3 § lagen om allmän löneavgift. I fråga om egenavgifter sammanfaller normalt beskattningsåret med kalenderåret. En särskild övergångsbestämmelse behövs därför för det fall den avgiftsskyldige inte visar hur stor del av beskattningsårets inkomst som hänför sig till tiden efter respektive tiden efter . I dessa fall ska så stor del av beskattningsårets inkomst anses hänförlig till tiden efter respektive tiden efter som svarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller och hela beskattningsåret. Det ankommer på att infor- mera och svara på frågor om avgiftsberäk- ningen. Slopad nedsättning av socialavgifterna för unga i två steg beräknas öka skatteintäkterna netto med 2015, 2016, 2017 och 2018. Dessa nettoeffekter tar hänsyn till vissa s.k. indirekta effekter. Med indirekta effekter avses här övervältring av av- giftshöjningen på löner, vinster och priser. De indirekta effekterna för arbetsgivar- och egenavgifterna är olika. Vid beräkning av de indi- rekta effekterna av en höjning av arbetsgivarav- gifterna antas att övervältringen på lönerna är och att övervältringen på vinster och priser är . Efter hand ökar övervältringen på löner relativt vinster och priser. På lång sikt antas hela kostnadsökningen ha övervältrats på lönerna (se vidare avsnittet om effekter för företag). Övervältringsantagandena innebär att företagens vinster minskar på kort sikt, vilket minskar bolagsskattebasen och där- med bolagsskatteintäkterna. Detta motverkar den positiva offentligfinansiella effekten av regeländringen. Högre priser ökar underlaget för mervärdesskatt, men effekten på de offentliga finanserna motverkas av att offentliga utgifter är knutna till konsumentprisindex. Den samman- lagda effekten av dessa två effekter bedöms vara nära noll. Höjda egenavgifter leder till en minskning av inkomsten av näringsverksamhet, vilket motver- kar intäkterna från avgiftshöjningen. Effekterna på kommunernas och landstingens ekonomi till följd av förslaget har vägts in i det förslag till stöd till kommuner och landsting som redovisas i avsnitt 6.23 anser att förslaget kan komma att få negativa konsekvenser för främst företag i restaurangbranschen och övrig besöksnäring. Det är, enligt , branscher i vilka unga, kvinnor och personer med utländsk bak- grund förhållandevis ofta är verksamma som företagare. för Ungdomsor- ganisationer (LSU) efterfrågar en analys av hur förslaget påverkar ideella organisationer i all- mänhet och ungdomsorganisationer i synnerhet. En förändring av socialavgifterna tenderar, som beskrevs ovan, att övervältras på lönekost- nader, vinster och priser. Vid en generell föränd- ring kan hela förändringen på lång sikt antas övervältras på lönerna. De nedsatta socialavgif- terna för unga är en riktad åtgärd, där slopandet kan förväntas att i lägre utsträckning övervältras till lägre löner än en generell höjning. I beräk- ningarna har dock antagits samma övervältrings- profil som vid en generell höjning eftersom osäkerheten kring övervältringsprofilen för en riktad åtgärd är stor. Som beskrevs ovan antas, på kort sikt, en del av det ökade socialavgifts- uttaget övervältras på lönerna. Den del av för- ändringen som inte övervältras på löner leder till lägre vinster för företagen, vilket ger ett lägre uttag av bolagsskatt. På antas, av skäl som beskrivs ovan, hela det ökade socialavgifts- uttaget övervältras på lönekostnaderna i form av lägre löner för hela löntagarkollektivet (inte enbart de som påverkas av förändringen). Initialt kommer arbetskostnaden för företag med unga anställda att öka. Hur mycket arbetskostnaden initialt ökar för dessa företag beror på antalet anställda och dess ålderssam- mansättning. Tabell 5.2 och tabell 5.3 visar ökningen av arbetsgivaravgifterna till följd av förslaget, jämfört med gällande regler respektive , för ungdomar vid olika åldrar som tjänar . De ökade arbetsgivaravgifterna motsvarar den initiala ökningen av arbetskostnaden. Som nämnts ovan antas dock ökningen av arbets- givaravgifterna övervältras på de anställdas löner, varför tabellerna inte beskriver förändringar av arbetskostnaden . Tabell 5.2 Arbetsgivaravgifter 1 augusti 2015-30 juni 2016 för ungdomar vid olika åldrar med en månadslön på , vid föreslagna regler och gällande regler respektive regler 1/1 1/5 2015 regler 1/8 regler 1/5 1/1 2015 Källa: Egna beräkningar. Tabell 5.3 Arbetsgivaravgifter fr.o.m. för ungdomar vid olika åldrar med en månadslön på , vid föreslagna regler och gällande regler respektive regler 1/1 1/5 2015 regler 1/7 regler 1/5 1/1 2015 Källa: Egna beräkningar. Förslaget minskar den administrativa bördan för små och medelstora företag. ska arbetsgivare som både har arbetstagare som vid ingången av året inte har fyllt och arbetstagare som vid ingången av året har fyllt 23 men inte redovisa en uppgift mindre i arbetsgivardeklarationen. Fr.o.m. ska arbetsgivare som har arbetstagare som vid ingången av året inte har fyllt redovisa ytterligare en uppgift mindre i arbetsgivardeklarationen. För att mäta förändringar i företagens administrativa kostna- der används den s.k. standardkostnadsmetoden. Baserat på denna mätmetod har byggt upp databasen . Avsikten med denna databas är, förutom att tjäna som jäm- förelsegrund, att den ska kunna användas för att hjälpa till att uppskatta den minskade eller den ökade administrativa kostnaden av olika regel- förslag. Enligt kostar en ekonomi- handläggare i genomsnitt , vilket ger en kostnad på ca . Vidare anges i databasen att det tar ca att fylla i enskilda uppgifter om arbetsgivaravgifter. Besparingen för det mins- kade uppgiftslämnandet vid respektive steg av slopandet av nedsättningen av socialavgifterna för unga uppskattas därför avrundat till 5–9 kronor per berört företag och månad.