prop · H3031d20 · 2015-09-21 00:00:00 — Inom bostads- och stadsutvecklingspolitiken finns flera viktiga verktyg för att hantera klimatutmaningen, klara miljömålen och ställa om samhället i en hållbar riktning. Regeringen anser att för att bygga ett klimatsäkert och hållbart samhälle är det viktigt att klimatets förändring beaktas i den fysiska planeringen, både vad gäller nyexploatering och i befintlig bebyggelse. behöver en långsiktig och hållbar bostadspolitik för alla. En fungerande bostadsmarknad har väsentlig betydelse för att människor ska få en bostad och för att uppnå regeringens mål om EU:s lägsta arbetslöshet . Bostadsbristen riskerar framtidens tillväxt, minskar rörligheten och försvårar matchningen på arbetsmarknaden. Över hälften av kommuner uppger att de har bostadsbrist. Den akuta bostadsbristen drabbar framför allt större städer och högskoleorter. Situationen kräver att staten är mer aktiv och stöttar kommunerna att kunna ta ansvaret för bostadsförsörjningen och verka för en socialt, ekonomiskt och miljömässigt hållbar stadsutveckling. Det byggs för få bostäder i . Det råder underskott på framför allt hyresrätter, oavsett geografiskt läge på bostadsmarknaden. Efterfrågan på främst små lägenheter är stor. Bostadsbristen skapar långa köer till hyresrätter och höga priser på bostadsrätter och småhus. befinner sig i en situation med allvarlig bostadsbrist. Det är ett läge som kräver att staten går in och stöttar kommunerna i deras bostadsförsörjningsansvar. av tilltagande bostadsbrist är det tydligt att marknaden inte ensam kan lösa bostadsbristen i . Staten behöver ta ett större ansvar för att det byggs fler bostäder. Bostadssatsningarna som aviseras i denna proposition bidrar till att bostadsbyggandet ökar. På kort sikt kommer det ökade bostadsbyggandet till följd av bostadssatsningarna bidra till att öka arbetskraftsefterfrågan inom byggbranschen och generellt öka aktiviteten i ekonomin. På kommer reformerna att dämpa bostadsbristen och öka de arbetssökandes möjligheter och incitament att söka sig till tillväxtregionerna. Det leder till att företagens expansionsmöjligheter i tillväxtregionerna ökar, vilket får positiva effekter för BNP-utvecklingen och sysselsättningen. Satsningarna möjliggörs av det utrymme som skapas genom att ROT- och RUT-avdragen begränsas, se Förslag till statens budget, finans- plan och skattefrågor, avsnitt 6, och genom att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning minskas, se utgiftsområde 25. Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder Regeringen menar att bostadsbristen i första hand löses genom ökat byggande av bostäder. Framför allt behöver utbudet av hyresrätter, inklusive studentlägenheter, öka. För att öka utbudet av hyresrätter avser regeringen att införa en stimulans för anordnande av nya hyresbostäder. Stödet gäller projekt som påbörjas , och kommer att utgå ifrån att produktionskostnaderna generellt är högre i storstadsregionerna. För att ta hänsyn till att produktionskostnaderna är högre per kvadratmeter för små lägenheter kommer stödet att vara särskilt högt för bostadsytor . Vissa villkor kommer att ställas för att ett projekt ska kunna få stöd, bl.a. krav på energieffektivitet, rimliga hyror och att lägenheterna förmedlas på ett transparent sätt. Förslaget ska föranmälas till Europeiska kommissionen för godkännande innan det kan träda i kraft. Stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande Regeringen bedömer att kommunerna inom ramen för befintlig lagstiftning kan bidra väsentligt mer än till att öka bostadsbyggandet genom insatser som planmyndighet, vid handläggning av ärenden om bygglov samt i sin roll som fastighetsägare. Stödet till kommunerna är avsett att premiera ett förändrat arbetssätt vilket kommer att ta att genomföra. kommer medel därför att tillföras och fördelas baserat på faktiskt bostadsbyggande. Regeringen utarbetar och presenterar i närtid en modell för hur stödet ska fördelas efter 2016. Kommunerna föreslås också kunna söka statligt stöd för åtgärder för att avhjälpa föroreningsskador på mark där det finns förutsättningar för bostadsbyggande. Förslag om ett sådant stöd redovisas under UO 20. Investeringsstöd till bostäder för äldre Mot bakgrund av den demografiska utvecklingen med ett ökande antal äldre med behov av anpassade bostäder avsätter regeringen i denna budget medel för ett nytt investeringsstöd till bostäder med hyresrätt för äldre. Insatserna beskrivs mer under UO9. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Effektiva byggprocesser ger billigare bostäder. Byggregler behöver förenklas och processen från beslut till färdigt hus effektiviseras. Regeringen har fortsatt fokus på regelförenklingsarbete. Regeringen vill förkorta instanskedjan för detaljplaner och områdesbestämmelser och därigenom effektivisera byggprocessen utan att riskera rättssäkerheten eller det demokratiska inflytandet över stadsutvecklingen. presenteras en utredning om bristande konkurrens inom byggbranschen. Regeringen kommer då att ta ställning till vilka åtgärder som eventuellt behöver vidtas för att öka konkurrensen, få ned byggkostnaderna och underlätta för mindre företag att exempelvis konkurrera om kommunala markanvisningar. Dessa åtgärder förväntas bidra till ett ökat bostadsbyggande. Många flerbostadshus behöver moderniseras på ett socialt, ekonomiskt och ekologiskt hållbart sätt och utan att hyran blir orimligt hög efter renoveringen. Regeringen avser att införa ett stöd för energieffektivisering och renovering av flerbostadshus samt ett stöd för förnyelse av utomhusmiljön. Stöden är avsedda för åtgärder i områden med socioekonomiska utmaningar. Upprustningen av t.ex. de s.k. miljonprogramsområdena skapar möjligheter att ta ett helhetsgrepp på hela bostadsområden och stärker kopplingarna till den omkringliggande stadsregionen samt skapar möjligheter att öka kvaliteten och trivseln i boendet. Stödet ska bidra till att upprätthålla den höga och enhetliga svenska bostadsstandarden. I utemiljön kommer det att bli viktigt att skapa mötesplatser och öka tillgängligheten till grundläggande service. Hyresgästerna ska ha inflytande i renoveringsprocessen. Upprustningar skapar även arbetstillfällen. Regeringen har även tillsatt en utredare som bl.a. ska undersöka hur reglerna om hyresgästers inflytande över förbättrings- och ändringsarbeten tillämpas och ta ställning till om hyresgästernas inflytande bör stärkas (dir. 2015:83). 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Arbetet med stadsutveckling innebär en möjlighet att ta ett helhetsgrepp om hur staden kan och bör utvecklas. Det handlar om att åstadkomma väl fungerande och attraktiva stadsmiljöer där hög livskvalitet går hand i hand med förbättring av den byggda miljön, ekonomisk tillväxt, minimerad miljö- och klimatpåverkan, social sammanhållning, trygg boendemiljö, hållbar fysisk planering med hänsyn till ett förändrat klimat, ett robust byggande samt hållbara och innovativa transportlösningar. I regeringens arbete för hållbar stadsutveckling är plattformen för hållbar stadsutveckling och den strategi för God bebyggd miljö som tagit fram viktiga utgångspunkter. Det pågående arbetet med att utveckla och implementera ett ramverk för stadsmiljöavtal med fokus på hållbara transporter i städer är fortsatt prioriterat och ett viktigt bidrag i arbetet med att nå miljömålen. Investeringar i kollektivtrafik kan i förlängningen öppna upp nya, attraktiva lägen för bostadsbyggande. Vidare kan de ovan beskrivna stöden för bl.a. energieffektivisering och förnyelse av utomhusmiljöer i områden med socioekonomiska utmaningar komma att utgöra viktiga verktyg för att åstadkomma en önskvärd stadsutveckling. Regeringens särskilda stöd inom UO20 till lokala klimatinvesteringar 2015–2018 kan också bidra positivt till en hållbar stadsutveckling. Planeringen av våra samhällen är avgörande för möjligheten att åstadkomma den samhällsomställning som regeringen eftersträvar och som bl.a. förtydligas i de av beslutade miljökvalitetsmålen och generationsmålet. Samhällsplaneringen har betydelse för alla miljökvalitetsmål, men påverkar särskilt målet. Begränsad klimatpåverkan och målet om en God bebyggd miljö. Det behövs dock ytterligare insatser för att möjliggöra hållbar stadsutveckling. Bland annat behöver det utvecklingsarbete som bygger broar mellan akademisk forskning och den praktiska verksamheten fortsätta. Den byggda miljön står för en stor del av energianvändningen i samhället. För att underlätta omställningen till ett energisystem baserat på förnybara råvaror där miljömålen kan nås är det viktigt att den byggda miljöns andel av energianvändningen minskar. Dagens nyproducerade bostäder håller oftast hög kvalitet när det gäller energieffektivitet. Mer fokus behöver läggas på att minska klimatutsläppen från byggmaterialen och själva byggprocessen, samt på att energieffektivisera det äldre bostadsbeståndet. En metod att studera byggnaders miljöpåverkan är att göra det genom livscykelanalyser. Det är angeläget att förbättra kunskapsläget vad gäller byggnaders klimatpåverkan i ett livscykelperspektiv, så att vi kan göra rätt val för att minska byggsektorns klimatpåverkan. har ett pågående regeringsuppdrag att utreda forsknings- och kunskapsläget angående byggnaders klimatpåverkan utifrån ett livscykelperspektiv. Bostäder för unga, studenter och nyanlända Unga, studenter och nyanlända invandrare är särskilt utsatta på bostadsmarknaden, eftersom många saknar de finansiella tillgångar eller kontaktnät som krävs för att få en permanent bostad. I budgeten avsätts som en särskild stimulans till snabbt uppförda studentbostäder. Regeringen ser också ett behov av att säkerställa tryggheten för dem som bor i andra hand. har fått i uppdrag att göra en uppföljning av lag (2012:978) om uthyrning av egen bostad (N2015/1714/PUB), för att få en tydligare bild av dess konsekvenser. Därutöver har regeringen gett en särskild utredare i uppdrag att utreda frågor om privatpersoners uthyrning av bostadslägenheter och ta ställning till om hyresgästernas ställning bör stärkas (dir. 2015:83). Bostadsbristen drabbar särskilt dem som ska ny- eller återetablera sig på bostadsmarknaden. Antalet sociala kontrakt, där kommunen eller hyr bostäder i andra hand åt dem som inte själva kan hitta en bostad, ökar. Länsstyrelsernas uppdrag att stödja kommunerna i deras arbete med inträde på bostadsmarknaden kommer att förnyas. Regeringen ser behov av ett fortsatt arbete med att undersöka och förbättra förutsättningarna för etablering på bostadsmarknaden. Upprustning av skollokaler samt utemiljöer för förskolor, skolor och fritidshem Regeringen avsätter i denna budget medel för upprustning av skollokaler samt upprustning av utemiljöer vid förskolor, skolor och fritidshem. Insatserna beskrivs mer under UO16. Lantmäteriet förvaltar och utvecklar centrala delar av samhällets infrastruktur i form av rikstäckande geografisk information av hög kvalitet och aktuella uppgifter om landets alla fastigheter. Denna infrastruktur ska vara tillgänglig för alla att använda och utvecklingen mot att tillhandahålla informationen på ett sätt som gör det möjligt både för enskilda medborgare och för företag som vill bygga tjänster måste fortsätta. Att fastighetsregistret nu flyttas till en stabil datormiljö, att inskrivningssystemen byts ut och integreras, att den digitala informationen görs tillgänglig i tre dimensioner och att ansökningar kan lämnas elektroniskt, är sådana utvecklingssteg som medverkar till bättre samhällsservice och nya utvecklingsmöjligheter. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 3.22 Anslagsutveckling 1:1 Bostadspolitisk utveckling 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för insatser inom det bostadspolitiska området. Tabell 3.23 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:1 Bostadspolitisk utveckling Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen har inlett ett arbete som syftar till att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt. För att kunna fortsätta detta arbete på ett effektivt sätt är det viktigt att regeringen snabbt kan inhämta beslutsunderlag och vid behov vidta åtgärder. För att finansiera länsstyrelsernas uppdrag att stödja kommunerna i deras arbete med inträde och etablering på bostadsmarknaden föreslås att anslag 1:1 Bostadspolitisk utveckling ökas med 2016 och 2017. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:1 Bostadspolitisk utveckling . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . 3.7.21:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag Tabell 3.24 Anslagsutveckling 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till omstrukturering av kommunala bostadsföretag. I förordningen (2002:664) finns bestämmelser om statligt stöd för vissa kommunala åtaganden för boendet. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2024. Skälen för regeringens förslag: Det är viktigt att kan bedriva sitt arbete långsiktigt och med möjlighet att ingå avtal som sträcker sig längre än innevarande budgetår. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2024. Tabell 3.25 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 3.26 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . 3.7.31:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad Tabell 3.27 Anslagsutveckling 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till kommuner som går i borgen för enskilda hushålls skyldighet att betala hyra för sin bostad (kommunala hyresgarantier). 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 I förordningen (2007:623) finns bestämmelser om statliga bidrag för kommunala hyresgarantier. Tabell 3.28 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 3.29 Anslagsutveckling 1:5 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 216 387 tkr prisnivå. 3Motsvarar 216 399 tkr prisnivå. 4Motsvarar 216 399 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för internationellt arbete. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Den kreditgaranti som administrerar är en försäkring som långivare kan teckna för lån till ny- och ombyggnad av bostäder, vid förvärv av fastighet som ombildas till kooperativ hyresrätt samt vid förvärv av bostad för förstagångsköpare. Garantin ger långivaren ett skydd mot kreditförluster och minskar behovet av topplån eller egen kapitalinsats för den som bygger bostäder. Kreditgarantier får utfärdas: –för ny- och ombyggnad av bostäder, –för avlösen av kommunala borgensåtaganden, –för lån till kooperativa hyresrättsföreningar, –för vissa kommunala åtaganden för boendet, samt –för förstagångsköpares förvärv av bostad (s.k. förvärvsgarantier). Bestämmelserna om kreditgarantier finns i förordningen (2004:105) om statlig kreditgaranti för lån för bostadsbyggande m.m., förordningen (2002:664) om statligt stöd för vissa kommunala åtaganden för boendet och förordningen (2008:20) om statliga kreditgarantier för förvärv av bostad. Finansieringen av dessa garantier sker utanför statens budget genom avgifter som ska täcka både garantiverksamheten och förvaltningskostnaderna. Avgifterna ska också täcka finansieringen av sådana fastighetsförvärv som undantagsvis får göra för att skydda statligt garanterade lånefordringar. Tabell 3.30 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att ikläda staten betalningsansvar för kreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder, kreditgarantier för avlösen av kommunala borgensåtaganden och kreditgarantier för lån som kooperativa hyresrättsföreningar tar upp vid förvärv av fastigheter för ombildning till kooperativ hyresrätt som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 10 . Regeringen bemyndigas att ikläda staten betalningsansvar för kreditgarantier till kreditinstitut som lånar ut pengar till enskilda för förvärv av bostad (förvärvsgarantier) som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 5 . Skälen för regeringens förslag: Regeringen har ett bemyndigande att ställa ut kreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder, kreditgarantier för avlösen av kommunala borgensåtaganden samt kreditgarantier för lån till kooperativa hyresrättsföreningar som tas upp vid förvärv av fastigheter för ombildning till kooperativ hyresrätt. För dessa kreditgarantier har regeringen en gemensam bemyndiganderam om 10 inklusive tidigare gjorda åtaganden. Regeringen har även ett bemyndigande att ställa ut kreditgarantier till kreditinstitut som lånar ut pengar till enskilda för förvärv av bostad (s.k. förvärvsgarantier) inom en ram om 5 inklusive tidigare gjorda åtaganden. Regeringen bedömer att det behövs garantiramar av samma omfattning som . Tabell 3.31 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:5 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Regeringen beslutade att uppdra åt att genomföra kompetensinsatser för att nya (2010:900), förkortad PBL, ska få genomslag och för att främja en mer enhetlig och effektiv tillämpning av lagen. Kompetensinsatserna pågår 2014–2016 och är en fortsättning av det arbete som har bedrivits av utredningen på rätt sätt (dir. 2010:55). Inom anslaget beräknas för detta ändamål. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:5 . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 3.7.51:6 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder Tabell 3.32 Anslagsutveckling 1:6 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till åtgärder mot radon i småhus. I förordningen (1988:372) finns bestämmelser om bidrag till åtgärder mot radon i egnahem. Tabell 3.33 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:6 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. På grund av omprioriteringar av medel påbörjade regeringen en avveckling av anslaget . Eftersom det finns redan ingångna åtaganden som måste infrias tillförs anslaget medel . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:6 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder . Tabell 3.34 Anslagsutveckling 1:7 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 45 242 tkr prisnivå. 3Motsvarar 45 244 tkr prisnivå. 4Motsvarar 45 245 tkr prisnivå. Tabell 3.36 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:7 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Anslaget får användas för () förvaltningsutgifter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Inkomsterna från den avgiftsbelagda verksamheten disponeras av SGI. Av SGI:s verksamhetsgrenar är det geoteknisk och miljögeoteknisk rådgivning samt delar av geoteknisk och miljögeoteknisk forskning, utveckling och kunskapsförmedling som finansieras med avgifter. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:7 . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 3.37 Anslagsutveckling 1:8 Lantmäteriet 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 509 812 tkr prisnivå. 3Motsvarar 509 857 tkr prisnivå. 4Motsvarar 509 858 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Lantmäteriets förvaltningsutgifter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.38 Offentligrättslig verksamhet (som inte får (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Tabell 3.40 Övrig avgiftsfinansierad verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) De offentligrättsliga avgifterna består dels av avgifter för lantmäteriförrättningar, som Lantmäteriet disponerar, dels av expeditionsavgifter för inskrivning enligt jordabalken m.m., vilka inte disponeras av myndigheten. Prognoserna visar på en ökande omsättning inom fastighetsinskrivningen medan intäkterna från förrättningar bedöms bli något lägre. Under rubriken uppdragsverksamhet ryms uppdrag i anslutning till fastighetsbildning, myndighetssamverkan (i första hand med Försvarsmakten) samt tjänsteexport. I tabellen Övrig avgiftsfinansierad verksamhet redovisas de avgifter som finansierar delar av Lantmäteriets informationsförsörjningsverksamhet. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 3.41 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:8 Lantmäteriet Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:8 Lantmäteriet . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . 3.7.81:11 Utvecklingsprojekt för jämställda offentliga rum Tabell 3.42 Anslagsutveckling 1:11 Utvecklingsprojekt för jämställda offentliga rum 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till utvecklingsprojekt för jämställda offentliga rum. av anslaget får användas för merkostnader för att administrera anslaget. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 I förordningen (2013:1102) finns bestämmelser om stöd till utvecklingsprojekt för jämställda offentliga miljöer i städer och tätorter.