prop · H3031 · 2015-09-21 00:00:00 — För de allmänna förvaltningsdomstolarna bedöms förslaget inte få någon budgetpåverkan. 6.11Nedsättningen av social- avgifterna för unga 6.11.1 Ärendet och dess beredning Inom har promemorian Vissa inkomstskatte- och socialavgiftsfrågor inför budgetpropositionen tagits fram (dnr Fi2014/03347/S1). En sammanfattning av promemorians förslag finns i bilaga 5, avsnitt 1. Promemorian har remissbehandlats och inne- håller bl.a. förslag om slopad nedsättning av socialavgifterna för unga. Promemorians lagförslag i denna del finns i bilaga 5, avsnitt 2. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 5, avsnitt 3. finns tillgänglig i (dnr Fi2014/03347/S1). Regeringen föreslog i budgetpropositionen att nedsättningen av socialavgifterna för unga skulle slopas (prop. 2014/15:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor, avsnitt 6.9.3). beslutade dock att avslå förslaget (bet. 2014/15:FiU1, rskr 2014/15:29). I vårändringsbudgeten föreslog rege- ringen åter att nedsättningen av socialavgifterna för unga skulle slopas. Vidare föreslogs att ned- sättningen – övergångsvis skulle vara reducerad (prop. 2014/15:99, avsnitt 5.2). beslutade i enlighet med förslaget (bet. 2014/15:FiU21, rskr 2014/15:255). Regeringen föreslår i detta avsnitt vissa förändringar i över- gångsbestämmelserna till det av antagna förslaget. beslutade i samband med riksdagsbehandlingen av budget- propositionen (prop. 2014/15:1) att in- hämta Lagrådets yttrande över bl.a. det lagför- slag rörande slopad nedsättning av socialavgif- terna för unga som finns i bilaga 5, avsnitt 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5, avsnitt 5. Lagrådet har lämnat förslaget utan erinran. I förhållande till lagrådsremissens lagförslag före- slås vissa förändringar i övergångs- bestämmelserna. sänktes socialavgifterna, inklu- sive den allmänna löneavgiften, för personer som vid årets ingång fyllt 18 men inte (prop. 2006/07:84, bet. 2006/07:SfU10, rskr. 2006/07:157). Nedsättningen innebar att arbets- givar- och egenavgifterna, med undantag för ålderspensionsavgiften, halverades. utvidgades nedsättningen till att omfatta alla som vid årets ingång inte fyllt som den förstärktes (prop. 2008/09:7, bet. 2008/09:SfU5, rskr. 2008/09:95). förändrades nedsättningen genom att avgifterna sänktes för personer som vid årets ingång inte fyllt som nedsätt- ningen slopades för personer som vid årets ingång fyllt (prop. 2014/15:50, bet. 2014/15:SfU10, rskr. 2014/15:147). ningen av socialavgifterna för unga reducerad, för att därefter helt upphöra (prop. 2014/15:99, bet. 2014/15:FiU21, rskr 2014/15:255). Regeringens förslag: Slopandet av nedsättningen av socialavgifterna för unga tidigareläggs till . Promemorians förslag: Överensstämmer inte med regeringens. I promemorian föreslogs att nedsättningen av socialavgifterna för unga över- gångsvis skulle vara halverad för att därefter helt upphöra. Remissinstanserna: Majoriteten av de remiss- instanser som har yttrat sig tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget i promemorian. anser att ett ikraftträdande ger företagen mycket liten möjlighet att anpassa sin verksamhet, budge- tering och bemanning med anledning av försla- get och föreslår . för Ungdomsorganisationer (LSU) är positiva till att höjningen av social- avgifterna delas upp . Skälen för regeringens förslag: –är ned- sättningen av socialavgifterna för unga redu- cerad, för att därefter helt upphöra . Av offentligfinansiella skäl och för att förenkla socialavgiftsuttaget vid sommararbete, föreslås ett tidigareläggande av slopandet med en månad. Den reducerade nedsättningen ska således upphöra . Förslaget föranleder ändringar i punkt 2 och 3 i övergångsbestämmelserna till lagen (2015:474) om ändring i socialavgiftslagen (2000:980) och i punkt 2 och 3 i övergångsbestämmelserna till lagen (2015:472) om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift, se avsnitt 3.10 och 3.7. Att tidigarelägga det fulla slopandet av nedsättningen av socialavgifterna för unga med en månad beräknas ha en offentligfinansiell nettointäkt på 2016. Effekten av åtgärden är temporär och upp- kommer endast . Nettoeffekten tar hänsyn till vissa s.k. indirekta effekter. De indirekta effekterna för arbetsgivar- respektive egenavgifterna är olika. Vid en generell förändring av arbetsgivaravgifterna kan hela förändringen på lång sikt antas övervältras på lönerna. De nedsatta socialavgifterna för unga är en riktad åtgärd, vilken eventuellt kan förväntas att i lägre utsträckning övervältras till löner. I beräkningarna har dock antagits samma övervältringsprofil som vid en generell höjning eftersom osäkerheten kring övervältringsprofilen för en riktad åtgärd är mycket stor. Vid beräkning av de indirekta effekterna av en höjning av arbetsgivaravgifterna antas således att övervältringen på lönerna är och att övervältringen på vinster och priser är . På lång sikt antas hela kostnadsökningen ha övervältrats på lönerna. Övervältringsantagandena innebär att företagens vinster minskar på kort sikt, vilket minskar bolagsskattebasen och därmed bolagsskatte- intäkterna. Detta motverkar den positiva offentligfinansiella effekten av regeländringen. Högre priser ökar underlaget för mervärdes- skatt, men effekten på de offentliga finanserna motverkas av att offentliga utgifter är knutna till konsumentprisindex. Den sammanlagda effekten av dessa två effekter bedöms vara nära noll. Höjda egenavgifter leder till en minskning av inkomsten av näringsverksamhet, vilket motverkar intäkterna från avgiftshöjningen. Effekten från egenavgifter antas dock vara noll eftersom unga egenföretagare vid slopandet får rätt till det allmänna avdraget för egenavgifter, som sänker avgiftsbetalningarna. Effekterna på kommunernas och landstingens ekonomi i detta sammanhang har vägts in i den sammantagna bedömningen av behovet av förändringar av det generella statsbidraget till kommuner och landsting som görs i denna proposition. Effekter på antalet arbetade timmar och sysselsättningen Förslaget om tidigareläggning av slopandet av de nedsatta socialavgifterna för unga förväntas inte påverka antalet arbetade timmar eller syssel- sättningen på lång sikt. Arbetsgivaravgifterna för företag med unga anställda kommer att öka till följd av förslaget. I tabell 6.16 redovisas de ökade arbetsgivaravgifterna 2016 för en helårsanställd ungdom. Arbetsgivaravgifterna för år efter 2016 påverkas inte av förslaget. Tabell 6.16 Arbetsgivaravgifter 2016 för en helårsanställd ungdom () vid slopande respektive Källa: Egna beräkningar. Tidigareläggandet av slopandet innebär en förenkling av socialavgiftsuttaget vid sommar- arbete. Detta då lika stora arbetsgivaravgifter ska betalas för de sommararbetande unga. Dessutom blir uttaget lika stort för unga som äldre sommararbetande. Förslaget förväntas förbättra konkurrensför- hållandena eftersom det innebär att likformigheten i skattesystemet ökar tidigare (slopad nedsättning ökar likformigheten). Det finns inga starka skäl att anta att ålders- strukturen bland unga anställda skulle variera kraftigt mellan företag i samma bransch, men däremot mellan branscher. Det har inte bedömts som möjligt att beräkna hur många företag som kommer att påverkas av förslaget, till följd av att officiell statistik saknas. Effekter på jämställdhet och inkomstfördelning Ungdomars sysselsättningsgrad är relativt jämn mellan könen. Att tidigarelägga slopandet av nedsättningen av socialavgifterna för unga bedöms inte få några konsekvenser för jämställdheten på arbetsmarknaden för ung- domar. Förslaget bedöms inte heller ha några direkta effekter på inkomstfördelningen. behöver göra vissa systemanpass- ningar samt ändra blanketter och informations- material. uppskattar att förslaget, tillsammans med förslaget om särskild löneskatt för äldre, kommer att innebära ökade kostnader om ca 500 000–. Kostnaderna ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. För de allmänna förvaltningsdomstolarna bedöms förslaget inte få någon budgetpåverkan. 6.12Förändrade nivåer för socialavgifter Regeringens förslag: Sjukförsäkringsavgiften i arbetsgivaravgifterna höjs till och i egenavgifterna till . Detta föranleder en sänkning av den allmänna löneavgiften till . Ändringarna träder i kraft . Skälen för regeringens förslag: Socialav- gifterna tas ut för finansiering av de sociala trygghetssystemen och betalas antingen som arbetsgivaravgifter eller som egenavgifter. Arbetsgivaravgifter betalas av arbetsgivare, medan egenavgifter betalas av främst enskilda näringsidkare. Sjukförsäkringsavgiften är en av de sex avgifter som tillsammans utgör socialavgifterna. Sjukförsäkringsavgiften bör tas ut med en avgiftssats som innebär att de beräknade intäkterna från avgiften motsvarar de förväntade utgifterna. De ökade kostnaderna för sjuk- penning innebär att de utgifter som sjukför- säkringsavgiften ska finansiera ökar. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att sjukförsäkrings- avgiften i arbetsgivaravgifterna höjs till och i egen- avgifterna till av avgiftsunderlaget. Eftersom justeringen av sjukförsäkrings- avgiften ska göras inom ramen för ett i princip oförändrat avgiftsuttag sänks den allmänna löne- avgiften till . Lagförslagen har beretts under hand med . I tabell 6.17 och tabell 6.18 redovisas arbets- givaravgifter och egenavgifter före och efter dessa förändringar. Tabell 6.17 Arbetsgivaravgifter 2015 och 2016 enligt regeringens förslag Källa: Egna beräkningar. Tabell 6.18 Egenavgifter 2015 och 2016 enligt regeringens förslag Källa: Egna beräkningar. Förslagen om förändrade nivåer för socialavgifter är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande. Förslagen föranleder ändringar i 2 kap. 26 § och 3 kap. 13 § socialavgiftslagen (2000:980) och 3 § lagen (1994:1920) om allmän löneavgift, se avsnitt 3.10 och 3.7. Skatt på kapitalägande – kapital- och egendomsskatter som innehavaren har ett stort inflytande över och kvalificerade andelar. Kontofrämmande tillgångar får bara förvaras på ett investerings- 6.13Höjd beskattning av sparande på sparkonto i vissa situationer och då bara under investeringssparkonto och i kapitalförsäkring 6.13.1 Ärendet och dess beredning Inom har promemorian Vissa kapitalbeskattningsfrågor inför budget- propositionen tagits fram (dnr Fi2015/01734/S1). En sammanfattning av promemorians förslag finns i bilaga 7, avsnitt 1. Promemorian har remissbehandlats och innehåller bl.a. förslag om höjd beskattning av sparande på investeringssparkonto och i kapitalförsäkring. Promemorians lagförslag i denna del finns i bilaga 7, avsnitt 2. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 7, avsnitt 3. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr Fi2015/01734/S1). I detta avsnitt behandlas denna del av prome- förslag. Regeringen beslutade att in- hämta Lagrådets yttrande över bl.a. de lagförslag om höjd beskattning av sparande på invester- ingssparkonto och i kapitalförsäkring som finns i bilaga 7, avsnitt 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 7, avsnitt 5. Lagrådet har lämnat förslaget utan erinran. infördes ett schablonbe- skattat sparande för vissa direktägda finansiella instrument, benämnt investeringssparkonto. Ut- gångspunkten är att bara investeringstillgångar och kontanta medel får förvaras på ett investe- ringssparkonto. Med investeringstillgångar avses finansiella instrument som är upptagna till handel på en reglerad marknad eller en motsvar- ande marknad utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, finansiella instrument som handlas på en handelsplattform samt andelar i en värdepappersfond eller en specialfond. Finansi- ella instrument som inte är investeringstillgångar är kontofrämmande tillgångar. Det gäller t.ex. finansiella instrument som har getts ut av företag en begränsad tid. Avkastningen av sparande på investerings- sparkonto är föremål för schablonbeskattning. Det innebär att kontoinnehavaren inte ska redo- visa kapitalvinster och annan avkastning på fi- nansiella instrument och kontanta medel som förvaras på ett investeringssparkonto. På mot- svarande sätt får kapitalförluster och utgifter på sådana tillgångar inte dras av. I stället ska konto- innehavaren i inkomstslaget kapital ta upp en schablonmässigt beräknad intäkt. Denna intäkt baseras i huvudsak på marknadsvärdet på de tillgångar som förvaras på investeringsspar- kontot under det aktuella beskattningsåret och kontoinnehavarens egna inbetalningar till kontot (kapitalunderlag). Schablonintäkten beräknas genom att kapitalunderlaget multipliceras med statslåneräntan vid utgången av november närmast före det aktuella kalenderåret, se 42 kap. 36 § inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL. Den beräknade schablonintäkten tas upp som en inkomst i inkomstslaget kapital och be- skattas (inkomstskatt). beräknas schablonavkastningen för sparande i kapitalför- säkring och avtal om tjänstepension som är jäm- förbart med kapitalförsäkring på motsvarande sätt. Skatteunderlaget beräknas sålunda genom att ett kapitalunderlag multipliceras med stats- låneräntan vid utgången av november kalender- året närmast före beskattningsåret, se 3 d § andra och tredje stycket lagen (1990:661) om avkast- ningsskatt på pensionsmedel, förkortad AvpL. Avkastningen beskattas (avkast- ningsskatt). Beskattningen av sparande på investerings- sparkonto och i kapitalförsäkring vilar på för- utsättningen att det ska råda skattemässig neu- tralitet i valet mellan sparformerna. 6.13.3Beskattningen av sparande på investeringssparkonto och i kapitalförsäkring höjs Regeringens förslag: Schablonintäkten för in- vesteringssparkonto respektive skatteunderlaget för kapitalförsäkring ska beräknas genom att kapitalunderlaget multipliceras med statslåne- Schablon- intäkten respektive skatteunderlaget ska dock beräknas till lägst av kapital- underlaget. De nya bestämmelserna träder i kraft och tillämpas första gången för beskattningsår som börjar efter . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av de remiss- instanser som har yttrat sig tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. , Svensk Försäkring, Sven- ska , Svenska Fondhandlarefören- ingen, och Närings- livets skattedelegation (NSD), vars yttrande För- eningen ansluter sig till, av- styrker förslaget. De anser bl.a. att beskattningen av sparande på investeringssparkonto och i kapi- talförsäkring bör vara förutsebar för spararna och att förslaget leder till att sparande i tillgångar med låg avkastning kan komma att bli skatte- mässigt missgynnat jämfört med konventionell kapitalbeskattning. Svensk Försäkring framhåller att höjd skatt på sparande påverkar det lång- siktiga sparandet negativt. Svenska Bankfören- ingen och anser att förslaget motverkar intresset för de aktuella sparformerna och att spararna i stället kommer att söka sig till konventionellt beskat- tade placeringsformer. i (LO) anser att förslaget att höja räntefaktorn med 0,75 pro- centenheter är ett steg i rätt riktning, men för litet. Räntefaktorn bör enligt LO i stället höjas så att nivån på beskatt- ningen av sparande i de aktuella sparformerna motsvarar konventionell kapitalbeskattning. Aktiespararna och har förståelse för att ett golv för räntefaktorn införs. De anser dock, i likhet med , att även ett tak för schablonavkastningen (vid hög statslåneränta) bör övervägas. Aktiespararna föreslår också att det införs en möjlighet att flyt- ta tillgångar från ett investeringssparkonto eller en kapitalförsäkring . anser att konsekvensanalysen i vissa avseenden är bristfällig och att bl.a. effekter för investeringsföretag och försäkringsföretag bör belysas. Svensk Försäkring anser att det saknas en analys av effekterna på sparandets samman- sättning, konsekvenserna av ett minskat lång- siktigt sparande och effekterna av ett minskat försäkringsskydd p.g.a. minskad efterfrågan på sparande i kapitalförsäkring. Skälen för regeringens förslag: Nivån på be- skattningen av sparande på investeringsspar- konto bestäms av produkten av skattesatsen och den schablonmässigt beräknade avkastningen. Beskattningen bygger på en schablonav- kastning som motsvarar statslåneräntan. Stats- låneräntan, dvs. den genomsnittliga räntan för alla utestående statspapper med minst fem års återstående löptid, avspeglar avkastningen på en (i det närmaste) riskfri investering. Riskfyllda tillgångar som förvaras på investeringssparkonto, t.ex. aktier, har dock en riskjusterad överav- kastning jämfört med statslåneräntan. Det inne- bär att sparande på investeringssparkonto i så- dana tillgångar är skattemässigt gynnat i för- hållande till konventionell kapitalbeskattning. Vid införandet av investeringssparkontot be- dömdes den effektiva beskattningen av ett in- vesteringssparkonto med tillgångar i främst aktier och fondandelar samt till viss del likvida medel uppgå till . Det motsvarar en skattesänkning med 9–jämfört med konventionell kapitalbeskattning (se avsnitt 6.13.4). Regeringen anser mot denna bakgrund, i mot- sats till Aktiespararna, , Föreningen , , Svensk Försäkring, , och Svenska riskkapital- föreningen, att det finns skäl att höja den scha- blonmässigt beräknade avkastningen så att den överstiger statslåneräntan. Samma bedömning gör också majoriteten av remissinstanserna. En höjd beskattning av sparande på investerings- sparkonto ökar även den skattemässiga neutrali- teten mellan olika sparformer. LO anser att räntefaktorn bör höjas så att nivån på beskatt- ningen av sparande på investeringssparkonto motsvarar konventionell kapitalbeskattning. Det finns flera fördelar med schablonbeskattat sparande. Schablonbeskattningen innebär en förenkling för privatpersoner som sparar i aktier och andra finansiella instrument och medför även att skattebortfallet på grund av felaktigt redovisade kapitalvinster och kapitalförluster minskar. Det är således motiverat att sparande på investeringssparkonto även fortsättningsvis är skattemässigt gynnat i förhållande till konventionell kapitalbeskattning. Regeringen anser mot denna bakgrund att en lämplig nivå för schablonavkastningen är statslåneräntan ökad . En sådan nivå beräknas innebära en höjning av den effektiva skattesatsen av sparande på investeringsspar- konto med till ca 22 pro- cent. Eftersom sparandet fortsatt kommer att vara skattemässigt gynnat delar regeringen inte och Svenska Fond- handlareföreningens bedömning att spararna i stället kommer att söka sig till konventionellt beskattade placeringsformer. För att upprätthålla skattemässig neutralitet mellan sparande på investeringssparkonto och i kapitalförsäkring bör samma räntefaktor använ- das för beräkningen av schablonavkastningen för sparande på investeringssparkonto och i kapi- talförsäkring. Mot denna bakgrund föreslås att schablon- intäkten för investeringssparkonto respektive skatteunderlaget för kapitalförsäkring ska beräk- nas genom att kapitalunderlaget multipliceras med statslåneräntan ökad med 0,75 procenten- heter. Statslåneräntan var den 30 no- vember . Om statslåneräntan vid utgången av no- vember året före beskattningsåret är noll eller negativ kommer avkastningen av sparande på investeringssparkonto och i kapitalförsäkring inte att beskattas. Det var inte avsikten när be- stämmelserna infördes. Det bör därför införas ett golv för schablonavkastningen. Schablonin- täkten respektive skatteunderlaget bör lämpligen vara lägst av kapitalunderlaget. Vid det föreslagna tillägget på statslåneräntan kom- mer det föreslagna golvet att få betydelse om statslåneräntan understiger . Till skill- nad från , Aktiespararna och Fond- bolagens förening anser regeringen att det saknas skäl att även införa ett tak för schablonavkast- ningen eftersom tillgångar i de aktuella spar- formerna kan säljas utan skattekonsekvenser. Av samma skäl finns det inte heller anledning att in- föra särskilda övergångsregler som Aktiespar- arna föreslår. De föreslagna bestämmelserna om beräkning av skatteunderlaget för kapitalförsäkring gäller också avtal om tjänstepension som är jämförbart med kapitalförsäkring. De nya bestämmelserna bör träda i kraft och tillämpas första gången för beskattningsår som börjar efter . och Svensk Försäkring har syn- punkter på beskrivningen av förslagets effekter. Dessa behandlas i avsnitt 6.13.4. Förslaget föranleder ändringar i 3 d § AvpL och 42 kap. 36 § IL, se avsnitt 3.2 och 3.9. Den föreslagna höjningen av räntefaktorn beräknas öka skatteintäkt- erna med sammanlagt –2019 samt varaktigt (priser och volymer). Halva intäktsökningen beror på sparande i investeringssparkonto och den andra hälften beror på sparande i kapital- försäkring. Det föreslagna golvet för schablonintäkten respektive skatteunderlaget beräknas inte ha någon offentligfinansiell effekt, eftersom stats- låneräntan normalt överstiger den nivå där golvet får effekt. Den offentligfinansiella effekten av golvet beräknas därför till noll 2016–2019 samt varaktigt. Effekter för företag och privatpersoner Ett investeringssparkonto med tillgångar i främst aktier och fondandelar bedömdes då sparformen infördes ge en riskjusterad överavkastning på lång sikt på över en statslåne- ränta på . Den effektiva beskattning- en av sparande på investeringssparkonto och i kapitalförsäkring (med underliggande tillgångar som motsvarar de som förvaras på ett invester- ingssparkonto) beräknades utifrån detta till . Det föreslagna tillägget på stats- låneräntan beräknas innebära en höjning av den effektiva skattesatsen på sparande på invester- ingssparkonto med till . Svensk Försäkring efterfrågar en analys av effekterna på sparandets samman- sättning, konsekvenserna av ett minskat lång- siktigt sparande och effekterna av ett minskat försäkringsskydd p.g.a. minskad efterfrågan på sparande i kapitalförsäkring. Sparande på in- vesteringssparkonto och i kapitalförsäkring kommer som utgångspunkt att vara skattemäs- sigt gynnat i förhållande till konventionellt be- skattat sparande också fortsättningsvis. Den för- väntade avkastningen mellan olika kapitalför- säkringar varierar med riskexponeringen och för- säkringsinslaget. Vid det föreslagna tillägget på statslåneräntan beräknas dock inte sparande i kapitalförsäkring bli högre beskattat än genom konventionell kapitalbeskattning. Omfördelning av sparande från investeringssparkonto eller kapitalförsäkring till andra sparformer kan där- för inte förväntas. Däremot kan den höjda be- skattningen leda till ett något lägre sparande i dessa sparformer. I och med att sparande i de aktuella sparformerna också fortsättningsvis kommer att vara skattemässigt gynnat, bedömer regeringen emellertid att effekterna på sparande och försäkringsskydd kommer att vara begräns- ade. Vid utgången av 2014 fanns ca 950 000 in- vesteringssparkonton med ett totalt kapital- underlag om ca . Kapi- talunderlagen är mycket ojämnt fördelade och är koncentrerade i den övre delen av inkomstför- delningen. Förslaget påverkar därför i stor ut- sträckning individer med relativt höga inkomst- er. Individer med höga inkomster sparar dess- utom i aktier och fonder i större utsträckning än individer med låga inkomster och innehar därför investeringssparkonto och kapitalförsäkring i högre utsträckning än individer med lägre in- komster. Förslaget har därmed en positiv för- delningsprofil. Kapitalunderlagen är också i ge- nomsnitt större hos män än hos kvinnor. Det innebär att förslaget även har en positiv jäm- ställdhetsprofil. efterfrågar en beskrivning av effek- ter för investeringsföretag och försäkringsföre- tag. I och med att sparande i de aktuella spar- formerna också fortsättningsvis kommer att vara skattemässigt gynnat, bedömer regeringen att förslaget kommer att få begränsade effekter för de investeringsföretag och försäkringsföretag som tillhandahåller sparformerna. I den mån för- slaget påverkar allokeringen av investeringar bi- drar det dock till att jämna ut förutsättningarna att attrahera ägarkapital mellan noterade och onoterade företag.