prop · H3031d6 · 2015-09-21 00:00:00 — En viktig hållpunkt blir också det planerade toppmötet i , om hur frågorna om nukleärt säkerhetsskydd ska tas vidare i det internationella arbetet, inklusive av . ska fortsatt ha beredskap att bidra till möjliga insatser för att eliminera och förhindra spridning av biologiska och kemiska vapen, inklusive genom FN och Organisationen för förbud av kemiska vapen (OPCW). ska även verka för att, bland annat genom utbildningsinsatser, stärka FN:s generalsekreterarmekanism för undersökning av påstådd användning av biologiska och kemiska vapen. träder in i för en tvåårsperiod. ska delta aktivt i internationella samarbeten som syftar till att förhindra spridning av massförstörelsevapen till ickestatliga aktörer, såsom Globala Partnerskapet och Agenda. Vidare ska fortsatt delta aktivt i pågående diskussioner om autonoma vapensystem, inklusive eventuella behov av och möjligheter till reglering inom ramen för konventionen om vissa konventionella vapen (CCW), som genomgår översyn . ska aktivt verka för att främja och stärka de internationella konventionerna på nedrustningsområdet, bland annat i samband med översynskonferens för konventionen om biologiska och toxiska vapen (BTWC) och statspartsmöten för konventionerna om kemiska vapen (CWC), antipersonella landminor (APLC) och klusterammunition (CCM). obligatoriska bidrag till dessa konventioner och möten finansieras under anslaget 1:1. ska inom FN och i andra relevanta fora verka för att rymden förblir en arena fri från konflikter, bland annat genom att främja arbetet med en internationell uppförandekod för aktiviteter i yttre rymden. ska fortsatt aktivt verka för att FN:s handlingsprogram liksom för att bekämpa illegal handel med små och lätta vapen (SALW) genomförs, bland annat genom deltagande inom ramen för handlingsprogrammet. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 bör fortsatt verka för att universaliseras och implementeras, samt bidra till det praktiska genomförandet av fördragets målsättningar. drivande roll i tidigare skeden av processen har skapat goda förutsättningar för detta. ska lämna en inledande rapport i enlighet med fördragets artikel 13. Vad gäller exportkontroll av krigsmateriel ska fortsätta att verka för ett förstärkt informationsutbyte samt transparens i genomförandet av EU:s gemensamma ståndpunkt om export av krigsmateriel m.m. (2008/944/GUSP). ska fortsatt delta i översynen av EU:s exportkontrollsystem för produkter med dubbla användningsområden (PDA). Översynen väntas avslutas eller övergå i förhandlingar om förslag till ändringar i EU-förordningen 428/2009. ska också delta i arbetet i de multilaterala exportkontrollregimerna i syfte att stärka exportkontrollen som instrument mot spridning av massförstörelsevapen och dess bärare samt okontrollerade flöden av konventionella vapen m.m. Krigsmateriel får endast exporteras om det finns säkerhets- eller försvarspolitiska skäl för det och det inte strider mot utrikespolitik. Tillståndsprövningen sker i enlighet med de strikta svenska riktlinjerna för krigsmaterielexport, kriterierna i EU:s gemensamma ståndpunkt om vapenexport, samt . Den parlamentariskt sammansatta kommittén för översyn av exportkontrollen av krigsmateriel (dir. 2012:50) överlämnade sina betänkanden och . har begärt in synpunkter avseende utredningens förslag. Regeringen avser återkomma till med förslag till ny krigsmateriellagstiftning i syfte att skärpa exportkontrollen gentemot ickedemokratiska stater. () finansieras under anslag 1.5 och är en nyckelaktör för att trygga internationella åtaganden om icke-spridning av massförstörelsevapen m.m., samt våra nationella målsättningar vad avser export av krigsmaterial och produkter med dubbla användningsområden. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 genomförandet av vissa EU-beslut om sanktioner. Beslut om hanteringen fattas när kostnaderna för dessa kan bedömas närmare. ISP ska fortsatt stödja arbete i frågor gällande internationell exportkontroll och icke-spridning samt bistå andra myndigheter i deras ickespridningsarbete. engagemang i internationella organisationer () är en central arena för arbete med globala utmaningar. Genom FN bidrar till att förebygga konflikter, stödja fredsansträngningar, främja återuppbyggnaden av konfliktdrabbade stater, samt verka för nedrustning och icke-spridning. FN utgör också en viktig kanal för humanitära arbete och för våra ansträngningar att bekämpa fattigdom, främja en hållbar utveckling och bekämpa klimatförändringar. Stärkandet av folkrätten och främjandet av de mänskliga rättigheterna liksom jämställdhetsfrågorna är andra prioriterade områden för i FN. engagemang inom FN:s olika politikområden kommer även att utgöra grunden för den svenska kandidaturen till en plats i för perioden – 2018. Kampanjen till stöd för inval, som har nordiskt stöd, kommer att pågå till omröstningen i generalförsamlingen . Det svenska stödet till FN:s arbete sker genom politik- och idéutveckling, aktivt deltagande i FN:s olika organ och i reformprocesser, ekonomiska bidrag och tillhandahållande av personalresurser till organisationens olika verksamheter. kommer att fortsätta med ett styrkebidrag till FN:s stabiliseringsinsats i . engagemang i reformeringen av FN:s fredsfrämjande verksamhet på basis av de rekommendationer som lämnats översyn av FN:s fredsoperationer kommer att fortgå. fortsätter att bidra med militärobservatörer, stabsofficerare, poliser och kriminalvårdare samt annan civil personal till en rad FN-insatser. verka för att EU:s krishanteringsresurser ska kunna ställas till FN:s förfogande. Det ligger i intresse att göra EU till en effektiv och pålitlig samarbetspartner till FN. Med utgångspunkt i erfarenheterna av ordförandeskapet i fredsbyggandekommissionens organisatoriska kommitté 2015– 2016, och som ordförande i konfiguration för , kommer att fortsätta bidra till utvecklingen av FN:s fredsbyggandearkitektur. Arbetet kommer också att baseras på rekommendationerna års översyn av FN:s fredsbyggandearkitektur. kommer att fortsätta att ge stöd till olika FN-institutioner och organisationer nära kopplade till FN-systemet genom finansiella bidrag, i syfte att främja fred och säkerhet, förebygga konflikter, främja respekten för folkrätten och de mänskliga rättigheterna samt värna klimat och miljö. kommer även fortsatt att betona effektiv användning av FN:s resurser samt frågor om resultatstyrning, ansvarsutkrävande, transparens, revision och granskning. Vidare strävar efter att öka antalet svenskar på strategiska tjänster inom FN- systemet. EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (GUSP) I linje med vad regeringen har anfört i bland annat utrikesdeklarationen utgör EU det centrala forumet för svensk utrikes- och säkerhetspolitik. Behovet av det utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet inom EU, inklusive krishantering och fredsfrämjande insatser, bedöms fortsatt vara stort. ska vara pådrivande när det gäller utvecklingen av den Europeiska Unionen som global aktör. Det är angeläget att EU genom en bred och effektiv utrikespolitik står väl rustat för att möta de globala utmaningar som och världen står inför. Det är viktigt att EU:s gemensamma utrikestjänst (EEAS) är effektiv. Därför välkomnar det pågående arbetet med översyn av EEAS. avser fortsätta att bidra till såväl den konceptuella som operativa utvecklingen av EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik, bland annat med jämställdhetsfrågor. Ambitionen är att ska anta en strategi för EU:s globala agerande. verka för stärkt integrering av FN:s resolutioner om jämställdhet, fred och säkerhet i EU:s insatser. Det svenska stödet till () syftar till att främja säkerhet och stabilitet i regionen, med utgångspunkt i ett brett säkerhetsbegrepp som omfattar såväl militär rustningskontroll som mänskliga rättigheter, rättssäkerhet och demokrati. kommer fortsatt att arbeta för att alla deltagande stater ska upprätthålla och genomföra gemensamma principer och åtaganden samt för att denna inriktning ska få genomslag i EU:s övergripande prioriteringar i organisationens arbete. Fortsatt politiskt, finansiellt och personalmässigt stöd kommer att riktas till insatser i , med tonvikt på den särskilda observatörsmissionen. kommer även framöver att lägga stor vikt vid insatser för demokrati, grundläggande fri- och rättigheter samt rättsstatlighet, med särskilt fokus på yttrande- och mediefrihet. Andra prioriterade frågor för är effektiv rustningskontroll, stärkt förmåga att hantera konflikter, en lösning på de så kallade utdragna konflikterna och möjligheten för tre oberoende institutioner samt fältmissionerna i , och södra att verka fullt ut. kommer att ställa personal till förfogande för tjänster i sekretariat, institutioner och fältmissioner samt ge finansiellt stöd till projektverksamhet, med fokus på demokrati, mänskliga rättigheter, kvinnors rättigheter, yttrande- och mediefrihet samt ett stärkt civilsamhälle. prioriterar kärnområden, varvid om de mänskliga rättigheterna och dess tillämpning genom främst är särskilt angelägna. fäster stor vikt vid kommissarien för mänskliga rättigheters arbete. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 Den ryska aggressionen mot inklusive den olagliga annekteringen av kommer fortsatt att prägla organisationens verksamhet. prioriterar stödet till och till arbete för att stödja de reformprocesser som pågår i landet. I ljuset av det allvarliga läget ska fortsätta att verka för ökat fokus på kärnverksamhet med frågor som rör i linje med generalsekreterarens tidigare initiativ, samt för fortsatt modernisering av organisation och arbetsmetoder. partnerskap med Nato bygger på Partnerskap för fred och . Enhanced Opportunities Programme (EOP) möjliggör för ett närmare samarbete med Nato för tillsammans med bland annat . I enlighet med bland annat utrikesdeklarationen vill regeringen ta nya steg inom ramen för ett uppgraderat partnerskap, exempelvis fortsätta att utveckla den politiska dialogen om säkerheten i vårt närområde och aktuella säkerhetsutmaningar i världen, liksom det praktiska samarbetet för att öka samverkansförmågan inklusive i relation till pågående och framtida insatser där deltar. Det nordiska samarbetet bidrar till Natos arbete, på samma sätt som samarbete med Nato främjar det nordiska och nordiskbaltiska säkerhetspolitiska samarbetet. medlemskap i ger ett självklart bidrag till svensk politikutveckling inom ett brett fält. ska fortsatt använda och bidra till mervärde som multilateral organisation för att ta fram rekommendationer, riktlinjer och policys. ska även fortsatt utnyttja de möjligheter som finns i för att få information om och påverka arbetet i G20, liksom delta i övrig dialog med länder som , , , och . P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 Forskning om säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och ickespridning är av stor vikt och stärker möjligheter att utforma och ta ställning till olika handlingsalternativ. Den verksamhet som finansieras under anslagen 1:6, 1:7 och 1:8 bidrar till att regeringen kan driva en aktiv politik och att internationellt kan vara en trovärdig aktör. () ska med finansiering under anslaget 1:6 fortsatt stödja regeringens arbete med aktuella nedrustnings- och icke-spridningsfrågor, genom expertstöd på områdena kärnvapen, biologiska och kemiska vapen samt rymd- och missilfrågor. FOI ska även driva det nationella datacentret i enlighet med åtaganden enligt provstoppsavtalet CTBT, som förbjuder kärnsprängningar, och fortsätta arbetet med att utveckla nästa generations SAUNA-system för detektion av sådana sprängningar. internationella fredsforskningsinstitut () spelar en betydelsefull roll genom sin forskning, sina publikationer och sin utåtriktade verksamhet. Det alltmer komplexa läget i vår omvärld och de utrikes- och säkerhetspolitiska utmaningar detta genererar ställer ökade krav på oberoende forskning och analys i den utrikespolitiska verksamheten. SIPRI:s anslag har varit oförändrat. Regeringen bedömer att ett tillskott är nödvändigt för att stärka SIPRI:s kärnverksamhet, med fokus på nedrustning, rustningskontroll och andra vapenfrågor. () har en viktig funktion för att öka förståelsen och intresset för internationella frågor samt för att föra forskning och debatt kring utrikes- och säkerhetspolitiska frågor framåt. Mot bakgrund av ett försämrat och mer svårförutsägbart omvärldsläge liksom tilltagande globala säkerhetsutmaningar bedömer regeringen att UI bör stärka sin roll som plattform för policyrelaterad analys samt ytterligare utveckla sitt internationella samarbete. Regeringen bedömer att ett tillskott är nödvändigt för att stärka UI:s verksamhet mot bakgrund av det mera svårförutsägbara omvärldsläget och för att möta de behov av policyrelaterad analys som finns inom för regeringen prioriterade områden. Regeringssamarbetet inom fortsätter att utvecklas. Nordiska ministerrådets sekretariat kommer fortsätta genomförandet av moderniseringsreformen. Samarbetet ska centraliseras och fokuseras på färre men större initiativ och program med tydlig politisk förankring och ökad synlighet. I större utsträckning ska projektmedel framöver målstyras mot program kopplade till strategiska satsningar i nordiska samarbetet. Avsikten är att säkra en mer målstyrd användning av den omfattande analys och rapportverksamhet som pågår inom Nordiska ministerrådets samarbete. Den nordiska strategin för internationell profilering och positionering av avser åren 2015–2018 och syftar till att stärka inflytande internationellt. De nordiska länderna kan spela en viktig roll för att möta vår tids globala miljömässiga och ekonomiska utmaningar. Med en gemensam nordisk röst i internationella församlingar ökar våra chanser till inflytande. blir den nordiska strategin för internationell profilering och positionering ska tillämpas fullt ut. I linje med strategins ambition, planeras en uppföljning av det framgångsrika evenemanget Nordic Cool, som ägde rum i 2013. De närmare förberedelserna kommer inledas . kommer att verka för ett fortsatt nära nordiskt klimatsamarbete även efter COP21 för att främja ett så ambitiöst genomförande av det nya klimatavtalet som möjligt. kommer även att verka för att det nordiska samarbetet ska fokusera på att minska utsläpp av klimatpåverkande ämnen i , inte minst sot och metan, samt arbeta för ett bättre skydd av den biologiska mångfalden och ekosystemen. På svenskt initiativ tar fram ett tvärgående initiativ om demokrati, inkludering, och säkerhet som ska finansieras . Gränshinderfrågan fortsätter att vara högt prioriterad. Till grund för arbetet ligger en särskild handlingsplan –2017. En av de viktigaste frågorna i det nordiska samarbetet är att fortsätta att främja jobb och tillväxt. Arbetet med att undanröja gränshinder kommer att fortsätta aktivt i för att underlätta arbetspendling, integration och samarbete över gränserna mellan de nordiska länderna. En svensk-dansk arbetsgrupp kommer fokusera på . kommer att verka för fortsatt fördjupning av det nordiska utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska området. Det avser såväl frågor som relaterar till vårt närområde som internationella och globala frågor. kommer inleda förberedelserna inför det svenska ordförandeskapet i 2018. Det författningsstyrda konsulära biståndet är en kärnverksamhet för utrikesförvaltningen. Verksamhetens mål är bland annat att snabbt och effektivt bistå svenska medborgare samt, om särskilda skäl finns, utländska medborgare bosatta i , som råkar i svårigheter utomlands. Beredskap måste även finnas för att hantera större konsulära kriser och katastrofer utomlands som drabbar svenska medborgare och den personkrets som framgår av lagen (2010:813) om konsulära katastrofinsatser. Sverigefrämjandet syftar till att stärka förutsättningar för internationell samverkan. Insatserna ska öka omvärldens kunskap om och förtroende för , skapa relationer och nätverk samt underlätta utbyte och handel. Utlandsmyndigheterna kommer fortsatt att bedriva främjande i enlighet med de treåriga främjandeplanerna. Fokus ligger på aktiviteter inom de profilområden som identifierats i strategin för Sverigebilden utomlands som lanserades 2014: hållbarhet, innovation, kreativitet och samhällslösningar. Jämställdhet mellan kvinnor och män ska särskilt uppmärksammas, liksom klimat- och miljöfrågor. Främjandet av de kulturella och kreativa näringarna arkitektur, data, design, film, marknadskommunikation, litteratur, mode, musik och spel fortsätter. Utlandsmyndigheternas arbete med det samlade Sverigefrämjandet ska också ske i enlighet med mål och inriktning för exportfrämjandet, i syfte P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 att främja svenska, ekonomiska intressen och bilden av i utlandet. kommer de statliga insatserna för Sverigefrämjande fokusera på insatser inom ramarna för regeringens exportstrategi. I strategin föreslås åtgärder för att stärka Sverigebilden i utlandet, för vilka de kreativa näringarna har stor betydelse, samt attrahera talang till . Som den del i denna process genomförs opinionsmätningar i länder utanför där Sverigebilden är svag men potentialen för handel är stor i syfte att få underlag för planeringen av främjandesatsningar i de aktuella länderna som påbörjas . Anslaget för information om i utlandet kommer även användas för ytterligare insatser till stöd för Sverigeprofilering som initieras av i Utlandet. För att möta det ökade behovet hos utlandsmyndigheter och andra främjandeaktörer att ta del av Svenska institutets kompetens och stöd, kommer myndigheten att tillhandahålla ett uppdaterat grundutbud av skalbara, flexibla koncept, evenemangsförslag och presentationsmaterial om inom de profilområden som identifierats i strategin för Sverigebilden utomlands och inom jämställdhet till stöd för genomförandet av den feministiska utrikespolitiken. SI:s främjande via sociala och digitala medier kommer att vidareutvecklas och bland annat inriktas på värderingsbaserat främjande. Arbetet med att attrahera utländska studenter till fortsätter. Utländska studenter är en viktig tillgång för såväl svenska universitet och högskolor som för svenska företag med internationell verksamhet. ska göra ytterligare satsningar på att utveckla och förvalta dessa nätverk av alumner och koppla dem närmare det lokala näringslivet i studenternas hemländer. Samråd bör ske med universitet och högskolor när deras verksamheter berörs. Insatserna inom Östersjösamarbetet kommer fortsatt att verka för förbättrade relationer och P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 samarbeten i regionen. Vidare är målsättningen att svenska aktörer från civilsamhälle, myndigheter, näringsliv samt akademi ska utöka sitt deltagande i Östersjösamarbetet inom prioriterade områden samt att verksamheten ska bistå och komplettera genomförandet av för . Därigenom främjas en hållbar utveckling i regionen samt stärkt konkurrenskraft globalt. Insatser som främjar jämställdhet kommer fortsatt att vara prioriterade. Som en del i regeringens strävan för att stärka samarbetet kring avses en strategi för Östersjösamarbetet utarbetas i syfte att bland annat öka verksamhetens relevans samt förbättra dess genomslag. Vad gäller verksamheten i är det övergripande målet att bidra till en ökad demokratisk utveckling i det ryska samhället samt till ökad respekt för mänskliga rättigheter och minskad miljöpåverkan. Verksamheten genomförs inom ramen för en strategi för åren 2014– 2018. har en viktig uppgift i att främja en ökad demokratisk utveckling i samt ge stöd för miljöinsatser i närområdet. olagliga annektering av och det ryska agerandet för att destabilisera östra samt en allmänt ökad militär aktivitet har påverkat förutsättningarna för stödet. Regeringen följer utvecklingen i och regionen mycket noga. är insatser som främjar ökade kontakter mellan och på regional och lokal nivå prioriterade. Miljöinsatserna i kommer även fortsättningsvis främst inriktas på projekt som påverkar den gemensamma miljön i och . Även insatser för ökad hushållning med energiresurser och minskad klimatpåverkan är en väsentlig del i detta miljöarbete. Verksamheten är avsedd att bedrivas i nära samarbete med internationella finansiella institutioner, men eftersom EU:s sanktioner mot med anledning av innebär att vissa av dessa institutioner inte får finansiera nya projekt i vilket förvårar miljöinvesteringar i landet. förbereder ett bilateralt lån till på för att stödja landet i dess svåra ekonomiska situation. En del av finanseringen avseende lånets räntesubvention avses ske från anslaget för samarbete inom . Insatser för en hållbar utveckling sker även genom projekt inom ramen för Barents- och arbete med att åtgärda miljömässigt förorenade områden i nordvästra , s.k. hot spots, liksom arbetet med en klimataktionsplan för regionen, kommer att fortsätta. För att åstadkomma ett mer hållbart resursutnyttjande i kommer fortsatt att arbeta för att öka kunskapen om den arktiska miljöns resiliens. kommer fortsatt att spela en aktiv roll för att bidra till att förblir ett säkerhetspolitiskt lågspänningsområde, inte minst genom arbetet genom inom . kommer även att verka för ett fördjupat nordiskt samarbete inom Barents- och Arktisregionen. Inom ramen för Östersjöstaternas råd (– ) kommer fortsätta att påverka rådets verksamhet utifrån svenska intressen och prioriteringar. Rådets sekretariat spelar en viktig roll i genomförandet av . 2.6.11:1 Avgifter till internationella organisationer Tabell 2.4 Anslagsutveckling 1:1 Avgifter till internationella organisationer 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för avgifterna avseende medlemskap i internationella organisationer, främst (), , (), och och utveckling (). Belastningen på anslaget påverkas såväl av valutafluktuationer som av antalet freds- och säkerhetsfrämjande insatser. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 1:1 Avgifter till internationella organisationer . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till 1 , 1 respektive 1 . Tabell 2.5 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:1 Avgifter till internationella organisationer Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2.6.21:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet Tabell 2.6 Anslagsutveckling 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 140 072 tkr prisnivå. 3Motsvarar 140 072 tkr prisnivå. 4Motsvarar 140 072 tkr prisnivå. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 Anslaget får användas för utgifter för att främja fred och säkerhet, förebygga konflikter, genomföra sanktioner och humanitär verksamhet samt främja respekten för folkrätten och de mänskliga rättigheterna. Det får ske genom stöd till projekt, seminarier, konferenser, utbildnings- och forskningsinsatser och andra särskilda insatser, samt som statsbidrag till mellanstatliga eller enskilda organisationer och institutioner. Anlaget får även användas för utgifter för att ställa svensk personal till förfogande för fredsfrämjande-, säkerhetsfrämjande- och konfliktförebyggande verksamhet inom ramen för (), Europeiska unionen (EU), (), Nato/PFF eller andra mellanstatliga eller enskilda organisationer. Anslaget 1:2 ökar med på grund av att den omföring som genomförts –2015 för ISP:s sanktionsverksamhet inte genomförs . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 2.7 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10).