prop · H30325 · 2015-10-14 00:00:00 — Bolaget bedömer att det internt kan rationalisera motsvarande och avser att äska resterande Digitalradiosamordnaren anser att detta äskande bör tillgodoses för att kunna ge SR möjlighet att utöka programutbudet.25 UR har i uppdrag att producera utbildnings- och folkbildningsprogram. Programmen finns på och UR Play och sänds även i Kunskapskanalen, som UR driver tillsammans med SVT, samt i och kanaler.26 UR har inget eget sändningsutrymme, men de nuvarande tillstånden ger företaget rätt att sända genom att utnyttja SR:s sändningsutrymme. Sändningstiderna fastställs genom överenskommelser med SR. Regeringen har bedömt att UR bör ha utrymme för ett utökat utbildnings- och folkbildningsutbud. Ett ökat radioutbud från UR skulle 22Nordicom (2014) Mediebarometern 2013, s. 36. Från analog till digital marksänd radio – en plan från Digitalradiosamordningen. 24Ibid., s. 36–37. 25Ibid., s. 36. 26http:///Webbar/Om-UR/Om-UR/Foretagsfakta R I K S R E V I S I O N E N D I G I T A L R A D I O – V A R F Ö R O C H F Ö R V E M ? kräva mer utrymme än vad företaget genom överenskommelse med SR har tillgång till . UR är villigt att bidra till ett utvecklat utbud, förutsatt att företaget får resursförstärkningar för innehållsproduktionen.27 är ett statligt ägt bolag med uppgift att äga och driva det svenska marknätet för radio och tv. Även det digitala marknätet ägs och drivs av . har också haft uppdraget att planera en utbyggnad av befintlig infrastruktur för DAB+28 och företaget är trolig leverantör av det framtida DAB+-nätet. tar betalt av SR för att sända radio och tv; dessa avgifter regleras av . () är den myndighet som har ett samlat ansvar för elektronisk kommunikation och post i . Elektronisk kommunikation innefattar telekommunikationer, it och radio. PTS ska arbeta för att radiokommunikation utnyttjas effektivt och ska främja en effektiv konkurrens. Myndigheten har tagit fram en spektrumstrategi som ska bidra till att radiospektrum räcker till samhällets behov, och i framtiden.29 PTS beslutar även om tillstånd för användning av radiosändare. Både public service och den kommersiella radion ska enligt lagen om elektronisk kommunikation30 ha sändningstillstånd från regeringen eller från Myndigheten för radio och tv innan PTS kan bevilja tillstånd. Myndigheten för radio och tv Myndigheten för radio och tv (MRTV) ger sändningstillstånd för kommersiell radio. finns 99 tillstånd att sända analog kommersiell radio. På grund av det begränsade utrymmet på FM-bandet betalar bolagen en avgift för att få sända radio. Avgiften varierar beroende på hur attraktiva frekvenserna är.31 gav MRTV också 21 nationella samt 4 lokala och regionala tillstånd att sända digital kommersiell radio till 6 olika bolag. Sändningarna ska enligt villkoren i huvudsak bestå av musik, nyheter, sport, trafikinformation och väder. Vid utsändningen ska bolagen använda DAB+ eller annan teknik som är kompatibel med DAB+.32 Bolagen betalar inga sändningsavgifter för digital kommersiell radio. Däremot betalar de en ansökningsavgift på per kanal.33 Från analog till digital marksänd radio – en plan från Digitalradiosamordningen, s. 50. Nya villkor för public service. 29PTS (2014) PTS spektrumstrategi. 30Lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation. 31Intervju med representanter för Myndigheten för radio och tv . 32Myndigheten för radio och tv (2014) Beslut. Tillstånd att sända digital kommersiell radio. Dnr 12/01960 m.fl. 33Intervju med representanter för Myndigheten för radio och tv . R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N MRTV kommer enligt digitalradiosamordnaren att få ansvar för bland annat information till allmänheten i samband med övergången till digitalradio. De kommersiella aktörerna är positiva till en digitalisering och till att FM-nätet släcks eftersom ett DAB+-nät ger möjlighet att sända i fler kanaler. De kommersiella radioföretagen slipper betala sändningsavgifter med marksänd digitalradio, vilket motsvarar en stor del av företagens kostnader i dag.34 De kommersiella aktörerna ska även slippa sändningsavgifter i FM-nätet , enligt digitalradiosamordnarens plan.35 SBS Discovery Radio är största kommersiella radioföretag och äger radiostationerna , Vinyl 107 och The Voice. SBS tjänar pengar på att sälja annonstid i sina radiosändningar; med större täckning skulle man kunna nå fler lyssnare och därmed bli mer attraktiva för annonsörer. SBS menar att en övergång från analog FM-sänd radio till marksänd digitalradio är en förutsättning för att radion ska förbli ett livskraftigt medium i . I ett brev till har SBS anfört att en övergång till marksänd digitalradio skulle ge en ökad mångfald, utan att medföra någon större kostnad för lyssnarna.36 SBS menar dessutom att övergången inte innebär en stor teknisk omställning. Internet är inte ett alternativ till marksänd digitalradio och är dyrt för konsumenten eftersom internet kräver abonnemang i motsats till marksänd radio, enligt SBS. MTG Radio är andra kommersiella radioföretag med stationer som , Lugna favoriter och Bandit . MTG har i stort sett samma affärsmodell och samma intressen som SBS. En skillnad är att MTG Radio är mindre än SBS. Även MTG har länge framfört att sändningsavgifterna i FM-nätet innebär en stor kostnad för företaget. 2.2Statens utmaning är att radiomarknaden har samordningsproblem Radiomarknaden karaktäriseras av att det är en marknad med så kallade nätverksexternaliteter, vilket innebär att lyssnare och radioproducenter är ömsesidigt beroende av varandra och att marknaden inte löser problem på egen hand. Sådana marknader kännetecknas av samordningsproblem, och de olika aktörerna riskerar 34Radio- och tv-lag (2010:696). Från analog till digital marksänd radio – en plan från Digitalradiosamordningen. 36Brev från SBS Discovery Radio till . R I K S R E V I S I O N E N D I G I T A L R A D I O – V A R F Ö R O C H F Ö R V E M ? därför att misslyckas med att samordna sina önskemål. Det är fullt möjligt att lyssnare och företag av olika skäl väljer en plattform – FM, DAB+ eller internet – oavsett om den är sämre än någon av de andra. Framför allt finns sannolikt en risk för överdriven konservatism; eftersom det är kostsamt för både lyssnare och företag att byta plattform kommer A inte att byta om inte B byter – men B byter inte om inte A byter. Det kan med andra ord krävas ett offentligt, eller på annat sätt koordinerat, initiativ för att få lyssnarna och företagen att samordna sina val.37 Lyssnarnas val av plattform (FM, DAB+ eller internet) styrs av vilka kanaler som finns tillgängliga på respektive plattform, av kostnaden för mottagaren och eventuellt abonnemang samt av hur krångligt lyssnarna tycker att det är att byta från en välkänd plattform till en annan. Valet bestäms även av vad lyssnaren förväntar sig av det framtida utbudet av kanaler. Lyssnarna blir ömsesidigt beroende av varandras val, eftersom det framtida utbudet av kanaler på olika plattformar delvis bestäms av hur många lyssnare som finns på respektive plattform. Det är sannolikt mer lockande för en lyssnare att investera i en DAB+-mottagare om man vet att många andra lyssnare mer eller mindre investerar i samma plattform. Det är sannolikt mindre lockande för en lyssnare att investera i en FM- eller webbmottagare om många andra byter till DAB+.38 Valet av plattform handlar alltså inte enbart om vilken plattform som har de bästa egenskaperna. Valet handlar även om att välja samma som de flesta andra. Som kollektiv står lyssnarna därmed inför ett samordnings- eller koordinationsproblem, menar professorerna Radioföretagen står inför likartade problem. För dem blir det kostsamt att erbjuda sina kanaler på flera plattformar. Att sända både i FM-nätet och DAB+-nätet kräver exempelvis mer elektricitet. Radioföretagen kommer därför att vara motvilliga att tillhandahålla sina kanaler på plattformar som inte har ett tillräckligt lyssnarunderlag. Av detta följer att det bara kommer att finnas ett fåtal plattformar på en marknad med nätverksexternaliteter; i extremfallet finns det bara plats för en plattform på marknaden. I andra fall kan det finnas plats för flera plattformar; ett exempel på det är att det går att lyssna på radio både via webben och i FM-nätet. I branscher med nätverksexternaliteter och konkurrerande plattformar kan man tala om kritisk massa (tipping points), vilket innebär att en plattform bara kan överleva om man har tillräckligt många lyssnare och radiokanaler – annars börjar även existerande lyssnare och kanaler att byta till andra plattformar. För att en ny plattform ska kunna 37Mats och (2015) Digitalradio – en samhällsekonomisk analys. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N ersätta en befintlig plattform måste man därför först lyckas bygga upp tillräckligt många lyssnare och kanaler för att övriga lyssnare och kanaler ska migrera spontant från den gamla plattformen till den nya. I detta sammanhang kan det vara viktigt att en stark aktör, till exempel staten, väljer en plattform och på så sätt ”tvingar” lyssnarna att byta plattform eller stanna kvar på den befintliga plattformen.40 2.3Den europeiska utvecklingen är inte entydig Ett argument för att ska gå över till ett marksänt digitalradionät med DAB+- teknik är att det svenska nätet för radio ska harmonisera med radionät i grannländerna. Som en del av granskningen har därför gjort en internationell utblick som syftar till att se dels hur digitaliseringsprocessen ser ut i andra delar av , dels vilken roll respektive stat har tagit i processen. Det finns länder i som har kommit ganska långt med att övergå till DAB men att det också finns länder som av olika skäl inte kommit så långt. Det är därför svårt att få en entydig bild av åt vilket håll utvecklingen i går. Särskilt fokus ligger på och som är att betrakta som motpoler när det gäller övergången till marksänd digitalradio. Dessa båda länder är också extra intressanta beroende på deras kulturella och geografiska närhet till . Genom intervjuer med företrädare för de europeiska public service-bolagens paraplyorganisation () har även fått en mer generell bild av hur digitaliseringsprocessen ser ut i . 2.3.1Norge har kommit längst i är det land i som kommit längst i sin process att digitalisera radion. Enligt landets kulturdepartement stod vid ett vägskäl när de skulle välja mellan att antingen restaurera och utveckla FM-nätet eller att bygga ett nytt marksänt digitalt sändarnät, och enligt en ekonomisk analys som den norska regeringen lät göra skulle det bli billigare att digitalisera radion med DAB+.41 Investeringen för att bygga ett DAB+-nät uppgår till cirka en miljard norska kronor.42 har Norsk Rikskringkasting (NRK) extra kostnader för att hyra in sig på både ett analogt och ett digitalt nät motsvarande . Enligt det norska kompenseras inte NRK med extra medel för utgifterna. NRK har krävt extra medel för att kunna täcka St. 8 (2010–2011) om digitalisering av radiomediet. R I K S R E V I S I O N E N D I G I T A L R A D I O – V A R F Ö R O C H F Ö R V E M ? ökade utgifter, bland annat för de dubbla utsändningskostnaderna för DAB+ och FM. ökade den norska radio- och tv-avgiften med 45 procent.43 beslutade om en plan för en övergång från analog till digital radio.44 Övergången villkoras med fem kriterier: 1.NRK:s radio ska ha en digital täckning som motsvarar nuvarande P1:s täckning i FM-nätet, det vill säga befolkningstäckning. 2.De kommersiella sändarnäten ska vara utbyggda till befolkningstäckning . 3.De digitala radiotjänsterna måste utgöra ett mervärde för lyssnarna, innehållsmässigt och tekniskt. 4.Det måste finnas rimliga och tekniskt tillfredsställande lösningar för radiomottagning i bilar 2015. 5.Minst hälften av radiolyssnarna måste lyssna på radio via digital plattform. De tre första villkoren är absoluta medan de två sista ska vara uppfyllda för att regeringen kan besluta om en släckning 2017; i annat fall sker släckningen 2019. Utvärderingen av villkoren görs av den statliga myndigheten , vars senaste statusrapport visar att alla villkoren är uppfyllda.45 De norska villkoren har i stor utsträckning inspirerat den plan för övergång från analog till digital radio som den svenska branschsamordnaren presenterade den 1 december 2014.46 har gett Nasjonal kommunikasjonsmyndighet i uppdrag att bekräfta Medietilsynets slutsats att de två första villkoren är uppfyllda. Myndigheten har beräknat och mätt täckningen för DAB+-näten i och bekräftat Medietilsynets bedömning.47 Det tredje villkoret, att digitalradion ska utgöra ett mervärde för lyssnarna, är definierat som både ett innehållsmässigt och ett tekniskt mervärde. Det innehållsmässiga mervärdet visar sig tydligast i NRK:s kanalutbud, där den seniorinriktade kanalen P1+ har fått stora framgångar, enligt en företrädare för radioföretagens branschorganisation.48 43NRK får ingen lisensøkning. St. 8 (2010–2011) om digitalisering av radiomediet. 45Medietilsynet (2015) Slukkevilkår för digitalradioovergang. 6/2015. 46Branschsamordnarens plan innehåller inget kriterium om täckningsgrad för de kommersiella aktörernas nät och innehåller därför endast fyra kriterier. 47Nasjonal kommunikasjonsmyndighet (2015) Vurdering om dekningsvilkår for avvikling av FM er oppfylt. 48Intervju med vd för . R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Det fjärde villkoret, att det måste finnas rimliga och tekniskt tillfredsställande lösningar för radiomottagning i bilar, anses vara uppfyllt. finns det adaptrar och DAB+- mottagare att tillgå för de norska bilägarna. I fler än hälften av landets kommuner erbjuds också så kallad eftermontering av adaptrar och mottagare. Villkoret säger dock inget om hur många av landets bilägare som faktiskt har skaffat sig möjlighet att lyssna på DAB+-radio i bilen. uppger också att mottagare i bilar kommer att vara en utmaning vid en digitalisering. saknar av de nya bilarna DAB+-mottagare. Medietilsynets statusrapport visar att av de sålda nyproducerade bilarna på den norska marknaden hade DAB+.49 Utvärderingen av det femte villkoret bygger på enkätundersökningar via telefon. Vid de senaste enkäterna och uppgav av de 1 000 personer som tillfrågades att de helt eller delvis hade lyssnat på en digital radioplattform dagen innan.50 Både radiolyssnande via internet och via DAB räknas som en digital radioplattform. ska den norska regeringen avgöra om villkoren är uppfyllda och FM- nätet kan släckas. 2.3.2Finland ligger lågt men följer utvecklingen inledde sina försök att digitalisera radion men avbröt sina DAB- sändningar 2006. Public service-bolaget () var drivande i både att initiera sändningarna och att avsluta dem. De främsta skälen till att de digitala sändningarna avslutades var att de kommersiella aktörerna inte var intresserade av att delta, att DAB-nätet inte höll tillräckligt bra kvalitet samt att få DAB-mottagare såldes.51 Dessutom ansåg regeringen att DAB-tekniken var för dyr.52 , som ansvarar för digitalradio, var därtill inte pådrivande för en digitalisering av radion.53 planerar att fortsätta FM-sändningarna till dess att internet är tillräckligt robust och har kapacitet att bära allt radiolyssnande. Det råder dock viss osäkerhet kring hur skulle hantera en situation där digitalradio genom DAB+ blir en succé i . menar att DAB+ inte är ett alternativ för även om radion digitaliseras. Framför allt beror det på att sänder digital-tv i band III, som i är öronmärkt för digitalradio. YLE däremot följer utvecklingen i och i synnerhet i . 49Medietilsynet (2015) Slukkevilkår för digitalradioovergang. 6/2015. 50Medietilsynet (2015) Slukkevilkår för digitalradioovergang. 6/2015, s. 14. 51Intervju med representanter för YLE . 52Intervju med representanter vid . 53Intervju med representanter vid . R I K S R E V I S I O N E N D I G I T A L R A D I O – V A R F Ö R O C H F Ö R V E M ? Om digitaliseringen fortgår i och kan YLE komma att ompröva sitt tidigare motstånd till en digitalisering med DAB+.54 radiomarknad skiljer sig från den svenska, såtillvida att de kommersiella aktörerna har större marknadsandelar än i . YLE:s kanaler står för av lyssnandet, jämfört med för . En ytterligare skillnad är att det inte finns någon närradio i . Den frekvensreglerande myndigheten (motsvarande svenska PTS) har genomfört en kontinuerlig frekvensplanering som visar att bristen på FM-frekvenser inte är lika stor i som i . I finns tolv nationella eller seminationella kanaler i FM-nätet, varav fyra av de nationella kanalerna tillhör YLE. YLE upplever att de har tillräckligt med kanalutrymme för att uppfylla sitt uppdrag. Ett sätt att komma tillrätta med de kommersiella aktörernas brist på kanalutrymme är att regeringen i samband med nästa tillståndsperiod (inleds 2019) beslutar att YLE ska upplåta frekvenserna för en av sina kanaler till den kommersiella radion.55 YLE sänder med andra digitala tekniker än DAB+. Exempelvis sänder tre kanaler med DVB-T. DVB-T är dock ingen ersättning för FM utan enbart ett komplement. YLE försöker också att få till stånd pilotsändningar med den mobilnätsbaserade tekniken evolved (eMBMS). YLE har dock inte funnit någon partner med kapacitet att leverera den utrustning som krävs för pilotsändningarna. En av fördelarna med dessa sändningar är att telekomoperatörerna kommer att bygga ut nätet, förmodligen till 99 procents befolkningstäckning.56 2.3.3Läget i övriga varierar Några länder i genomför en digitalisering av radion med DAB och DAB+- tekniken medan andra länder inte har planer på att ersätta FM-nätet med ett markbundet digitalradionät. Det är särskilt intressant hur de stora länderna i agerar eftersom dessa kan förväntas vara draglok för utvecklingen. Av länderna i är det utöver framför allt och som har kommit långt med digitaliseringen av radion. inledde sin digitaliseringsprocess . Trots att digitalradiosändningarna i har pågått är dock täckningen fortfarande förhållandevis låg, i synnerhet på landsbygden. Enligt den ansvariga myndigheten täckningskartor är det framför allt områden i och som saknar 54Intervju med representanter för YLE . 55Intervju med representanter för YLE . 56Intervju med representanter för YLE . R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N DAB-täckning.57 Det finns planer på att bygga ut det marksända digitalradionätet , från 71 procents täckning till 90 procent.58 Liksom har satt upp ett antal kriterier för släckning av FM-nätet, och beslut om ett datum för släckning av FM-näten kan tas när båda av följande kriterier är uppfyllda: av radiolyssnandet sker digitalt. Den nationella DAB-täckningen är jämförbar med FM och den lokala DAB- täckningen motsvarar av befolkningen och inkluderar alla större vägar. Den brittiska regeringens avsikt var att övergångskriterierna skulle vara uppfyllda , men de är ännu inte uppfyllda. Enligt Ofcom lyssnade av den brittiska radiopubliken på en digital plattform (DAB, internet eller DTV) första kvartalet 2014.59 Den brittiska kulturministern anser att kriterierna kommer att kunna nås vid slutet av 2016.60 I presenterade en arbetsgrupp, med aktörer från den publika och den kommersiella radion, en plan för hur ska gå över från FM till DAB+.61 I , och pågår DAB+-sändningar i olika utsträckning. Inget av dessa länder har dock tagit beslut om att släcka det analoga FM-nätet. I deltar heller inte public service-bolaget i sändningarna.62 Den ansträngda ekonomiska situationen i har troligtvis bidragit till att digitaliseringen inte har satt igång där . I har digitalradiosändningar med DAB pågått . DAB-täckningen för sändningar är inomhus och utomhus.63 Kulturstyrelsens tidplan för en övergång till digitalradio innehåller dels en utbyggnad av DAB+, dels en släckning av FM-nätet 2019 – om av radiolyssnandet, inklusive lyssnandet i bil, sker på digitala plattformar den 1 juli 2018.64 Det finns dock vissa frågetecken kring övergången till digitalradio i . Den enda kommersiella aktören i , SBS Discovery, förordade tillsammans med public service-företaget i en skrivelse till kulturutskott, att tidsplanen för DAB/DAB+ borde läggas på is och att det bör 57http://maps.ofcom.org.uk/dab/ 58https:///government/news/radio-listeners-to-benefit-from-major-digital-radio-expansion 59http://media.ofcom.org.uk/facts/ 60Ed Vaizey’s speech to Go to Digital . speech-to-drive-to-digital 61http:///country-information/ 62EBU (2014) Digitalradio Europe. Nya villkor för public service. Betänkande av , s. 383. 64Kulturstyrelsen (2014) Justeret køreplan for udbygning af digital radio i . R I K S R E V I S I O N E N D I G I T A L R A D I O – V A R F Ö R O C H F Ö R V E M ? genomföras en marknadsundersökning av lyssnarmönster och teknisk utveckling. Bakgrunden var att medievanorna ändras snabbt och att allt fler, speciellt unga, går från FM och DAB till att lyssna på radio och musik via internet. I skrivelsen betonar SBS Discovery också att en släckning av FM-nätet bör ske på marknadens villkor.65 2.3.4European Broadcasting Union förordar en digitalisering () är en medlemsorganisation för främst europeiska public servicebolag. EBU:s mandat är att bevaka medlemmarnas intressen. EBU har tagit ställning för en digitalisering av radion,66 och enligt organisationen är DAB+ den tekniska lösning som förefaller vara mest lämplig för digitalradio. EBU:s medlemsundersökningar tyder på att DAB+ kommer att vara den dominerande tekniken i åtminstone 10–. Därefter är det möjligt att internetbaserad radio är mogen att ta över, menar EBU. Det finns dock skeptiker inom EBU som tror att internets kapacitet aldrig kommer att räcka för att bära all radiotrafik. EBU utesluter inte andra tekniska lösningar, i synnerhet DRM och DRM+, men poängterar att dessa lösningar inte haft någon framgång i Europa.67 EBU har tagit fram en manual för införandet av digitalradio. Manualen är baserad på framgångsfaktorer från de länder som kommit längst i digitaliseringsprocessen, det vill säga , och . Enligt EBU:s manual är en viktig framgångsfaktor för digitalisering att hela branschen involveras, det vill säga både privata bolag och public service-bolag. Det behövs också politiska regleringar för att göra en avvägning mellan marknadskrafter och medborgarbehov. Politikerna bör lova de kommersiella radiodistributörerna att man inte kommer att erbjuda nya licenser i FM-frekvenserna efter att dessa lämnats, för att öka drivkrafterna för digitalisering. Slutligen är det viktigt att erbjuda ett utvecklat kanalutbud. I har exempelvis BBC etablerat tillfälliga så kallade pop-up- stationer i samband med de i och vid stora konserter. 65http:///samling/20141/almdel/kuu/bilag/60/1425417.pdf 66https://tech.ebu.ch/docs/r/r138.pdf. 67Intervjuer med representanter för EBU . R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N I det här kapitlet redogör vi för hur regering och ansvariga myndigheter har förberett en övergång till digitalradio och för vilka brister vi menar att dessa utredningar har haft. har regeringen tillåtit provsändningar med marksänd digitalradio. Regeringen stoppade dock utbyggnaden av det digitala nätet 2005, trots rekommendationer från om en fortsatt utbyggnad. beslutade regeringen att tillsätta en utredare som skulle presentera en plan för övergång till marksänd digitalradio 2022. Planen som presenterades ställer upp ett antal kriterier som ska vara uppfyllda för att FM-nätet ska kunna släckas 2022. Regeringen har tillsatt ett antal utredningar men direktiven har i vissa fall varit snäva, och det finns fortfarande frågetecken om huruvida digitalradio fyller ett behov för lyssnarna, om det finns tillräckligt bra tekniska alternativ till DAB+ och om DAB+ ger den täckning och robusthet FM-nätet har. En huvudkritik är att framtiden inte har diskuterats i tillräcklig utsträckning.