prop · H203148 · 2015-09-08 00:00:00 — De anställda kommer enligt regeringens förslag att vara lagligen förhindrade att göra en sökning om åtgärden inte ryms inom de tillåtna ändamål som ska gälla enligt domstolsdatalagen. ligger bl.a. att domstolspersonalen är förhindrad att vidta sökningar som inte behövs för arbetet och att sökningar därför inte får göras av t.ex. ren Till detta kommer att domstolsanställda ska agera i enlighet med god förvaltningssed och andra normer som gäller för domare och andra offentliga tjänstemän. Det kan också noteras att överträdelser av dessa bestämmelser skulle kunna leda till en disciplinpåföljd enligt lagen (1994:260) om offentlig anställning. Ytterst kan straffansvar för dataintrång aktualiseras (4 kap. 9 c § ). Som föreslås i avsnitt 9.2 ska vidare den interna tillgången till personuppgifter vara begränsad till det varje tjänsteman behöver för att fullgöra sina arbetsuppgifter. Genom loggning och andra tekniska säkerhetsåtgärder kan bestämmelsernas efterlevnad kontrolleras i efterhand och riskerna för att sökfunktionerna missbrukas därmed begränsas. Det bör i detta sammanhang också noteras att ingen av remissinstanserna anför att de domstolsanställdas användning av integritetskänsliga sökbegrepp i sig skulle innebära några särskilda risker, som många remissinstanser uppmärksammar de integritetsrisker som följer av allmänhetens rätt att begära att tillgängliga sökfunktioner används (se avsnitt 11.4). Det är således inte motiverat att införa en spärr som endast begränsar domstolspersonalens sökmöjligheter, men inte allmänhetens möjligheter att med stöd av offentlighetsprincipen begära att en sökning ska utföras, vilket också Förvaltningsrätten i och Förvaltningsrätten i lyfter fram. I promemorian föreslås att domstolens personal ska få använda särskilt integritetskänsliga sökbegrepp endast om det är absolut nödvändigt. Denna typ av bestämmelse är inte ovillkorlig, och regeringen föreslår därför inte någon sådan bestämmelse. Detta är i linje med vad majoriteten av de remissinstanser som yttrat sig över promemorians förslag anför. Regeringen gör i stället bedömningen att sökregleringen i domstolsdatalagen bör ha en sådan utformning att sökspärrarna inte enbart träffar domstolspersonalens behandling i tjänsten utan att spärrarna mot integritetskänsliga sökningar också blir verksamma när sökningar utförs på begäran av enskilda med stöd av offentlighetsprincipen. Detta förutsätter att sökbestämmelserna är ovillkorliga. I avsnitt 11.4 överväger regeringen ovillkorliga sökbegränsningar som ska gälla såväl när domstolens personal utför sökningar för verksamhetens egna behov som när personalen utför sökningar på begäran av enskilda med stöd av offentlighetsprincipen. 11.3 Någon särskild sekretessbestämmelse föreslås inte Regeringens bedömning: Det bör inte införas någon särskild sekretessbestämmelse för personuppgifter som tas fram med hjälp av sökning. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna instämmer i promemorians bedömning eller kommenterar den inte närmare. , Kammarrätten i , Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i och anser att det finns skäl att ytterligare överväga en sekretessbestämmelse. 2014/15:148 Som skäl hänvisas till de integritetsrisker som orsakas av allmänhetens tillgång till att begära integritetskänsliga sökningar och att sökmöjligheterna kan leda till att mycket resurser tas i anspråk för att hantera framställningar från allmänheten. märksammar de integritetsrisker som följer av att mediaföretag, som inte omfattas av personuppgiftslagen (1998:204, PUL), hämtar in domstolshandlingar, bygger upp egna databaser och erbjuder uppgifterna till sina kunder. Om ingen reglering införs finns det möjlighet för bl.a. en arbetsgivare, en hyresvärd eller ett försäkringsbolag att inför ett beslut ta reda på om en person exempelvis varit åtalad. Skälen för regeringens bedömning: , Kammar- rätten i , Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , och Datainspektionen efterlyser en närmare och djupare analys av behovet av en särskild sekretessbestämmelse för uppgifter som tas fram med hjälp av sökning. De flesta av dessa remissinstanser pekar i sammanhanget på de integritetsrisker som följer av allmänhetens möjligheter att begära att sökningar utförs med stöd av offentlighetsprincipen. Enligt regeringen kan det ur integritetssynvinkel framstå som önskvärt med en sekretessbestämmelse som tar sikte på de uppgifter som plockas fram med hjälp av integritetskänsliga sökbegrepp, såsom exempelvis en sammanställning över personer som dömts för ett visst brott eller beviljats ersättning för viss typ av skada. Det finns dock principiella skäl som talar mot att införa någon ny sådan sekretessbestämmelse. domstolarna anses sedan gammalt intresset av insyn och öppenhet vara En aspekt av insynsintresset i domstolarnas rättskipande och rättsvårdande verksamhet kommer exempelvis till uttryck bl.a. i regleringen av det s.k. offentlighetsdopet (jfr 43 kap. 5 och 8 §§ OSL och domstolsavgöranden [Ds 2014:33]), som något förenklat innebär att sekretess upphör att gälla för uppgifter som läggs fram vid en offentlig domstolsförhandling eller tas in i en dom. Den bakomliggande tanken är att allmänheten ska tillförsäkras en långtgående insyn i domstolarnas En viktig del i detta är massmedias journalistiska granskning av domstolarnas dömande verksamet. Det finns ett betydande värde i att både journalister och andra enskilda kan begära att avgöranden söks fram efter bestämda kriterier för att exempelvis möjliggöra en jämförelse hur olika domstolar dömer. Det kan också noteras att det enligt Vera- förordningarna inte finns några bestämmelser om att vissa sökbegrepp inte får användas såvitt gäller sökning bland elektroniskt lagrade domar eller andra fritextdokument, även om sådana sökningar i många fall inte är tekniskt möjliga att utföra. En sekretessbestämmelse avseende uppgifter som tagits fram med hjälp av sökning skulle också medföra praktiska svårigheter för För det första skulle den innebära att uppgifter som finns i en dom utan sekretessförordnande, skulle omfattas av sekretess när de förekommer i ett annat sammanhang vid samma domstol, nämligen i en sammanställning som tagits fram med hjälp av sökning. kan det i den sammanställning som tas fram med hjälp av sökning finnas sekretessprövningen i det enskilda fallet ta ställning till vilken skada ett utlämnande skulle innebära för var och en av dem skulle medföra en Prop. 2014/15:148 betydande resursåtgång i domstolarna. Vid en sammantagen bedömning anser regeringen att någon särskild sekretessbestämmelse för uppgifter i domstolarna som tagits fram med hjälp av vissa sökningar inte bör införas. Attunda tingsrätt uppmärksammar de integritetsproblem som kan följa av att medieföretag med s.k. utgivningsbevis bygger upp databaser med uppgifter från domstolarna. Denna fråga ligger emellertid utanför ramen för detta lagstiftningsärende. Sedan promemorian remitterades har regeringen tillsatt en kommitté på det tryck- och yttrandefrihetsrättsliga området med uppdrag att bl.a. analysera om skyddet för den personliga integriteten i databaser med utgivningsbevis är tillräckligt (dir. 2014:97). Utredningen ska redovisa sina överväganden och förslag . 11.4Integritetskänsliga sökningar ska begränsas Regeringens förslag: Vid sökning i personuppgifter är det förbjudet att som sökbegrepp använda uppgifter som avslöjar •ras eller etniskt ursprung, •religiös eller filosofisk övertygelse, •medlemskap i fackförening, •nationell anknytning, eller •brott eller misstanke om brott. Förbudet gäller inte användning av uppgifter som avslöjar brott eller misstanke om brott i de allmänna domstolarnas och de allmänna förvaltningsdomstolarnas verksamhet och användning av uppgifter som avslöjar hälsa i de allmänna förvaltningsdomstolarnas verksamhet. I lagen upplyses det om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela föreskrifter om begränsningar av möjligheterna att använda dessa sökbegrepp. Användning av särskilda beteckningar för identifiering av en viss mål- eller ärendetyp som sökbegrepp omfattas inte av förbudet. Promemorians förslag överensstämmer delvis med regeringens. promemorian föreslås att uppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse, medlemskap i fackförening, hälsa, sexualliv och nationell anknytning ska få användas som sökbegrepp i de allmänna förvaltningsdomstolarna och att uppgifter som avslöjar brott eller misstanke om brott ska få användas i de allmänna domstolarna. Vidare föreslås att regeringen kan meddela ytterligare föreskrifter om begränsningar av möjligheterna att söka. Promemorian saknar en bestämmelse om att särskilda beteckningar för identifiering av mål- eller ärendetyp som sökbegrepp inte ska omfattas av Remissinstanserna: Remissutfallet är blandat. majoriteten av förvaltningsrätterna, och 2014/15:148 tillstyrker eller är övervägande positiva till förslaget. är tveksam till om nyttan av förslagen väger upp integritetsriskerna. Med hänsyn till integritetsriskerna tillstyrker Förvaltningsrätten i och Förvaltningsrätten i förslaget endast under förutsättning att det införs en sekretessbestämmelse avseende uppgifter som tas fram med hjälp av sökning. avstyrker förslaget av integritetsskyddsskäl. Samfundet menar att domstolarna i stället bör kunna använda externa rättsdatabaser trots kostnaderna för det och att skälen för att tillåta användningen av integritetskänsliga sökbegrepp är mycket svaga. lämnar synpunkter av liknande slag. framhåller att sökmöjligheterna i kombination med direktåtkomst kan utnyttjas för att få avgöranden från landets alla domstolar utlämnade för illvilliga syften. Även om tillstyrker förslaget, lyfter verket fram att de nya sökmöjligheterna kan leda till integritetsrisker och en ökad arbetsbelastning för domstolarna när allmänheten begär att sökningar ska utföras. Hovrätten för och Förvaltningsrätten i , ifrågasätter om inte ändamålsbestämmelserna utgör en tillräcklig reglering avseende sökbegrepp som avslöjar brott eller misstanke om brott. menar att sökbegrepp som avslöjar brott eller misstanke om brott kan vara nödvändiga att använda även vid kartläggning och analys av målstrukturen vid en domstol. pekar på att användningen av dessa sökbegrepp kan underlätta handläggningen hos en hyresnämnd, exempelvis för att bedöma betydelsen av den brottslighet som en hyresgäst har gjort sig skyldig till. Tingsrätten pekar också på att konsekvenserna för hyres- och arrendenämndernas rådgivnings- och upplysningsarbete inte har analyserats närmare i promemorian. Ett stort antal förvaltningsdomstolar är kritiska till begränsningar i sökmöjligheterna. Kammarrätten i , Kammarrätten i , Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i och Förvaltningsrätten i anser att det även i de allmänna förvaltningsdomstolarna kan finnas behov av att använda sökbegrepp som avslöjar brott eller misstanke om brott, exempelvis i körkortsmål, migrationsmål, vapenmål, LVU-mål, skattemål och mål om upphävande av allmän domstols beslut om utvisning på grund av brott. Kammarrätten i framhåller att domar och beslut är offentliga och att behovet av att kunna söka bland uppgifter i sådana dokument för att hitta vägledande avgöranden är större än i fråga om uppgifter i elektroniska akter. Kammarrätten ser ingen anledning att begränsa återsökningsmöjligheterna i domar och beslut, i synnerhet som privata aktörer tillhandahåller databaser med samtliga domar och beslut utan sökbegränsningar. Kammarrätten i anser att det är en självklarhet att domstolarna behöver tillgång till sina egna och andra domstolars avgöranden för att verksamheten ska fungera. Om det genom den nya lagen införs begränsningar i hur de domstolsanställda får söka i verksamhetssystemet kommer domstolarna enligt kammarrätten att behöva köpa tillbaka sina egna uppgifter genom abonnemang hos olika rättsdatabaser. Förvaltningsrätten i anser att samordningsvinster sällan Prop. 2014/15:148 torde uppnås genom sökning på exempelvis en viss diagnos eftersom det sällan är själva diagnosen som är intressant vid bedömningen. Enligt förvaltningsrätten finns det inte behov av att använda de integritetskänsliga sökbegreppen på sätt som har föreslagits. Enligt ombudsmän bör möjligheten att som sökbegrepp använda nationell anknytning, etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös övertygelse och sexualliv begränsas till migrationsdomstolarna och Migrationsöverdomstolen. Hovrätten för menar att behovet av att använda känsliga personuppgifter som sökbegrepp torde vara relativt begränsat och torde uteslutande finnas i de allmänna förvaltningsdomstolarna. Justitiekanslern ifrågasätter om det inte skulle kunna finnas alternativa sätt att tillgodose domstolarnas behov som skulle innebära mer begränsade integritetsrisker, exempelvis genom att utveckla och anpassa Vägledande avgöranden. förespråkar ett förtydligande som innebär att det ska vara tillåtet i allmänna domstolar att som sökbegrepp använda brottsrubriceringar som också innefattar en uppgift om sexualliv eller någon annan känslig personuppgift. Även efterfrågar ett klargörande av om den typen av sökbegrepp får användas. Justitiekanslern anser att det i bestämmelsen om sökning av tydlighetsskäl bör anges uttryckligen att regeringen kan meddela föreskrifter om behörighet och säkerhetsfrågor. Skälen för regeringens förslag I promemorian identifierades ett antal sökbegrepp som enligt bedömningen i promemorian medför särskilda integritetsrisker i domstolarnas verksamhet. Det rör sig om dels sökbegrepp som tar sikte på s.k. känsliga personuppgifter (uppgifter som avslöjar ras, etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse, medlemskap i en fackförening och uppgifter som rör hälsa eller sexualliv), dels sökbegrepp som består av uppgifter som avslöjar nationell anknytning, brott eller misstanke om brott. Regeringen delar bedömningen att dessa typer av sökbegrepp intar en särställning i fråga om integritetsrisker och noterar att ingen av remissinstanserna uppmärksammar någon annan typ av uppgifter som i domstolarnas verksamhet också bör betraktas som integritetskänsliga sökbegrepp. Domstolarna har behov av att använda integritetskänsliga sökbegrepp Att domstolarna kan bedriva den rättskipande och rättsvårdande verksamheten rättssäkert och effektivt är avgörande för tilltron till rättsväsendet. En viktig aspekt av rättsäkerheten är att lika fall behandlas lika. Det är därför viktigt att den domare som står inför att avgöra ett mål har goda möjligheter att återfinna tidigare avgöranden som rymmer identiska eller liknande frågeställningar. I effektivitetshänseende kan det vara värdefullt att hitta förebilder för domskrivningen genom att söka efter tidigare avgöranden. Av betydelse för effektiviteteten är också 2014/15:148 möjligheten att med hjälp av sökning kartlägga och analysera målstrukturen vid en domstol såsom påpekar. Vidare är det möjligt att med hjälp av sökning identifiera öppna mål som innehåller likartade frågeställningar så att handläggningen kan samordnas, vilket kan främja såväl effektiviteten som rättssäkerheten. I vissa måltyper är det betydelsefullt att kunna använda också integritetskänsliga sökbegrepp. Exempelvis kan en uppgift om en viss sjukdomsdiagnos behöva användas för att identifiera avgöranden på socialförsäkringsområdet, eller en uppgift om brott för att sammanställa praxis avseende påföljder. Regeringen gör därför bedömningen att det, för att främja en effektiv och rättssäker verksamhet, finns ett behov i domstolarna att kunna utföra sökningar med integritetskänsliga sökbegrepp. Denna bedömning delas i stort också av remissinstanserna och har bekräftats ytterligare vid det seminarium som anordnat i syfte att kartlägga behoven av att använda integritetskänsliga sökbegrepp i domstolarnas verksamhet. Kan externa databaser tillgodose domstolarnas sökbehov? I promemorian presenteras en analys av frågan om behoven av att söka skulle kunna tillgodoses på något annat sätt som innebär mindre integritetsrisker och det konstateras att några tillfredsställande alternativ inte står till buds. De flesta remissinstanser anför inga invändningar mot denna bedömning. Justitiekanslern ifrågasätter dock promemorians bedömning i denna del och väcker frågan om inte Vägledande avgöranden skulle kunna utvecklas och anpassas för att tillgodose domstolarnas behov. Regeringen konstaterar att de sökningar som domstolarna behöver utföra framför allt avser offentliga uppgifter, såsom uppgifter i domar och beslut. Att försöka tillgodose detta behov genom att bygga ut denna webbsida, som enligt den nuvarande ordningen endast får innehålla utvalda avgöranden från överrätterna, framstår enligt regeringen inte som ett bättre alternativ jämfört med att tillåta domstolarna att söka bland sina egna avgöranden. Att utveckla den aktuella webbsidan till att omfatta domar och beslut mer generellt, inklusive underrätternas avgöranden, skulle såvitt kan bedömas ta stora resurser i anspråk, eftersom det då måste avsättas personal till att gå igenom och maskera personuppgifter i alla domar. Det skulle också leda till en fördröjning innan avgörandena blev tillgängliga och sökbara för domstolarna. skulle det medföra ökad spridning av integritetskänslig information till andra än domstolarna eftersom webbplatsen är direkt åtkomlig för vem som helst som har tillgång till internet. anser att skälen för att tillåta användningen av integritetskänsliga sökbegrepp är mycket svaga och menar att domstolarna trots kostnaderna bör kunna använda externa rättsdatabaser i stället för att söka bland sina egna uppgifter. Kammarrätten i anser å sin sida att det är en självklarhet att domstolarna behöver tillgång till sina egna och andra domstolars avgöranden för att verksamheten ska fungera. Om det genom den nya lagen införs begränsningar i hur de domstolsanställda får söka i verksamhetssystemet kommer domstolarna enligt kammarrätten att behöva köpa tillbaka sina egna uppgifter genom abonnemang hos olika rättsdatabaser. Som anges ovan anser regeringen att det är principiellt orimligt att domstolarna ska behöva teckna abonnemang med externa tillhandahållare av rättsdatabaser för att kunna söka bland vad som i grunden är domstolarnas egna uppgifter. Det ska också understrykas att sökning i sådana externa databaser inte betyder mindre risker. Tvärtom är det i sådana databaser ofta möjligt att använda integritetskänsliga sökbegrepp för att söka bland avgöranden från många olika domstolar på en gång. Vidare måste det beaktas att det blir allt billigare och enklare att lagra stora mängder uppgifter och att göra dem tillgängliga efter hand som den tekniska utvecklingen går framåt. Regeringen kan därför inte ansluta sig till antagande att det totala antalet personer som har tillgång till externa rättsdatabaser skulle vara och förbli färre än antalet personer som utnyttjar sökmöjligheterna hos domstolarna. Inte heller finns det fog för bedömning att det sökbara materialet i de externa rättsdatabaserna skulle bli mindre omfattande än det material som är sökbart hos en domstol. Hos domstolarna kommer det sökbara materialet att inskränkas bl.a. genom bestämmelser som begränsar vilka handlingar som är sökbara. För att undvika integritetsintrång är det viktigt att de personuppgifter som behandlas är riktiga och aktuella (jfr 9 § första stycket g PUL som domstolsdatalagen hänvisar till). Till skillnad från externa rättsdatabaser, finns det hos domstolarna i princip alltid aktuell information tillgänglig angående vilka domar som har överklagats eller angående eventuella rättelser. Domstolarna har kontroll över informationssäkerheten så länge det är fråga om sökningar i domstolarnas egna system, till skillnad från vad som är fallet i fråga om externa privata rättsdatabaser. Integritetsriskerna är alltså i vissa avseenden mindre om sökning efter domar och beslut sker direkt hos domstolarna, jämfört med om sökning sker i externa rättsdatabaser. Sammanfattningsvis anser regeringen att externa rättsdatabaser inte utgör ett bättre alternativ än att tillåta användningen av integritetskänsliga sökbegrepp i domstolarna och att det, i likhet med promemorians bedömning, inte heller står några andra bättre alternativ till buds för att tillgodose domstolarnas behov av att söka efter information. Förbud mot integritetskänsliga sökbegrepp men med vissa undantag Det kan alltså konstateras att det i domstolarna finns behov av att i vissa fall använda även integritetskänsliga sökbegrepp för att säkerställa en rättssäker och effektiv verksamhet, och att dessa behov inte kan tillgodoses på något annat sätt som innebär mindre integritetsrisker än att domstolarna tillåts söka i de egna verksamhetssystemen. Några remissinstanser, däribland och Förvaltningsrätten i , anser att integritetsriskerna med att tillåta integritetskänsliga sökbegrepp i den omfattning som promorian föreslår är för stora och flera remissinstanser pekar på de risker som finns när personuppgifter kan tas fram med hjälp av ett integritetskänsligt sökbegrepp på begäran av en enskild och spridas. Det finns dock många remissinstanser, framför 2014/15:148 allt förvaltningsdomstolar, som i olika avseenden anser att promemorians förslag innebär för långtgående begränsningar. Regeringen konstaterar att det finns integritetsrisker förknippade med att tillåta domstolspersonalen att använda känsliga sökbegrepp. gäller inte minst eftersom allmänheten med stöd av offentlighets- principen därigenom får möjlighet att begära att domstolspersonalen ska använda dessa sökbegrepp för att sammanställa och lämna ut Vid den avvägning som måste göras mellan å ena sidan domstolarnas verksamhetsbetingade behov av att kunna använda integritetskänsliga sökbegrepp, och å andra sidan de integritetsrisker som vidsträckta sökmöjligheter kan innebära vid tillämpningen av offentlighetsprincipen, stannar regeringen för att det som huvudregel inte bör vara tillåtet att söka med användning av de integritetskänsliga sökbegrepp som det nu är fråga om. Denna huvudregel bör komma till uttryck i domstolsdatalagen. Regeringen anser dock att det inom väl avgränsade ramar bör tillåtas att domstolarna i vissa fall använder integritetskänsliga sökbegrepp under förutsättning att det finns ett tydligt behov och att integritetsriskerna inte blir så stora att verksamhetsbehovet trots allt bör stå tillbaka. allmänna domstolarnas verksamhet finns ett sådant behov beträffande uppgifter som avslöjar brott eller misstanke om brott. remissinstanser, bl.a. Kammarrätten i och Förvaltningsrätten i , framhåller att det också finns ett verksamhetsbehov av att kunna använda sådana sökbegrepp i de allmänna förvaltningsdom- stolarna, exempelvis vid sökning bland domar i körkortsmål. gör samma bedömning. Med hänsyn till att integritetsriskerna vid sökning på brott eller misstanke om brott i en allmän förvaltningsdomstol får anses begränsade anser regeringen sådana sökningar inom vissa ramar Det är enligt regeringen också tydligt att de allmänna förvaltningsdomstolarna behöver använda sökbegrepp som rör hälsa, främst inom socialförsäkringsområdet. Remissinstanserna i stort är av samma uppfattning och vid det seminarium som anordnade har sökbehoven enligt regeringens nu gjorda bedömningar Domstolsdatalagens generella sökförbud bör mot denna bakgrund förenas med undantag för användning av sökbegrepp i allmän domstol och allmän förvaltningsdomstol som avslöjar brott eller misstanke om brott och användning av sökbegrepp i allmän förvaltningsdomstol som Undantagen bör av integritetsskyddsskäl kunna avgränsas så specifikt som möjligt. Dessa ytterligare avgränsningar bör dessutom kunna anpassas kontinuerligt, efterhand som nya måltyper tillkommer och domstolarnas organisation förändras. Det är därför lämpligt att det i förordning preciseras vilka möjligheter till sökning som ska finnas.