prop · H3031d26 · 2015-09-21 00:00:00 — För att skapa en god jämförbarhet mellan perioderna har dessa näringsgrenar exkluderats även i . 2Ett företag kan bedriva innovationsverksamhet inom fler än ett område. 3Det finns flera samarbetsaktörer i grundmaterialet, här har tre exempel valts. Ett företag kan bedriva samarbeten med flera olika aktörer. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Innovationsprocesser är starkt beroende av kunskap och kunskapsspridning. Ett sätt att sprida och utveckla ekonomiskt värdefull kunskap är att företagen samarbetar med olika aktörer. Här visas mått på företagens innovationssamarbeten med några utvalda aktörer. Fjorton procent av företagen uppgav att de hade innovationssamarbeten, vilket var en minskning sedan föregående period. Innovat- ionssamarbetena med leverantörer och kunder hade minskat, medan samarbetena med universitet och högskolor hade ökat marginellt. Vidare visas andelen av företagens omsättning som kommer från nya produkter, som en form av mått på innovationsgrad. Andelen av företagens omsättning som härrör från nya produkter har haft en vikande trend –2012. Nedan redogörs för innovativa snabbväxande företag. Europeiska kommissionen har utvecklat en indikator för att mäta förekomsten av snabbväxande innovativa företag, dvs. företag som både är snabbväxande och innovativa. Innovativa snabbväxande företag mäts som andelen av de sysselsatta i snabbväxande företag som är verksamma i branscher som definieras som innovationsbe- nägna och kunskapsintensiva2. Indikatorn är tänkt att fånga ett lands förmåga att snabbt ställa om sin ekonomi för att möta nya behov och för att dra nytta av framväxande efterfrågan. Utvecklingen av sysselsättningen i snabbväxande innovativa företag har endast förändrats marginellt . Tabell 3.10 Innovativa snabbväxande företag Sysselsatta i innovativa snabbväxande Källor: , FAD och egna beräkningar. Patenträtten har central betydelse för många företag eftersom den ger dem en möjlighet att ta igen gjorda investeringar och få avkastning på med innovationsverksamhet föll något från perioden –2010 till perioden –2012. –2012 uppgav av företagen att de bedrev innovationsverksamhet. Nedgången återfinns inom alla redovisade innovationsverksamheter. 2 En branschs innovationsintensitet beräknas utifrån omfattningen av innovationsarbete i branschen enligt innovationsundersökningen Com- munity Innovation Survey (CIS). Branschens kunskapsintensitet mäts av hur omfattande och spridd högutbildad arbetskraft är mellan företag i branschen. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 forskning och annan innovationsverksamhet. Patenteringsverksamheten ser olika ut i olika branscher och för olika typer av produkter. För att visa en bredare bild av immateriella rättigheter inkluderas även antalet registrerade varumärken, vilket i högre utsträckning speglar utvecklingen av innovation i tjänstesektorn. ansökningar i (USPTO) varumärken i EU (Community Källor: och Office for Harmonization in the internal market. Trenden är att antalet patent som beviljas i minskar. ökar antalet svenska sökandes patentansökningar utomlands, liksom internationella varumärkesre- gistreringar. Antalet varumärkesregistreringar i har legat på ungefär samma nivå , dock med betydande skillnader mellan enskilda år. 3.5.2 Entreprenörskap och företagande I detta avsnitt redogörs för insatser som bedrivits 2014 med syfte att förbättra förutsätt- ningarna för entreprenörskap och företagande, att öka nyföretagandet samt att öka tillväxten i befintliga företag. Entreprenörskapsfrämjande insatser bedrivs under utgiftsområde 24 Näringsliv bl.a. genom insatser för att förenkla för företagen, kapitalförsörjning, information och rådgivning samt andra främjandeinsatser. Under utgiftsområde 19 Regional tillväxt avsnitt 2.5.1 redovisas insatser inom ramen för den regionala tillväxtpolitiken. De statliga kapitalförsörjningsinsatserna kompletterar finansieringen från den privata marknaden och bidrar till utveckling och tillväxt i företag i alla delar av landet. partner (), , , stiftelsen och stiftelsen är några av aktörerna inom detta område. Informations- och rådgivningsinsatser genomförs bl.a. av och , övriga främjandeinsatser genomförs främst av . , till hälften ägt av staten, och är viktiga aktörer på turismområdet. Insatser för att förenkla för företagen En viktig faktor för tillväxt och sysselsättning är att svenska företag har konkurrenskraftiga förutsättningar i förhållande till omvärlden. Regler som omfattar företagande är en sådan faktor och det är därför centralt att reglerna är ändamålsenliga så att den administration som krävs för att följa regelverken hålls till ett minimum. Men även service, bemötande och korta handläggningstider är av stor vikt för ett konkurrenskraftigt företagsklimat. Det kommer därför fortsatt vara viktigt att jämföra utgångsläge med andra länders t.ex. vad gäller utformningen och tillämpning av regelverk som påverkar företagen. Förenklingsarbetet utgår fortsatt från det mindre företagets förutsättningar och behov. Regelverk och rutiner som är anpassade efter det mindre företaget fungerar ofta väl även för det större företaget men inte alltid tvärtom. För perioden –2014 har förenklingsarbetet inriktats mot de fem områdena sänkta kostnader, minskat och förenklat uppgiftslämnande, förenklade myn- dighetskontakter på regional och lokal nivå, förenklingsförslag från näringslivet och bättre konsekvensutredningar. Arbetet har följts upp mot sju mål. Resultatet kommer därför att pre- senteras utifrån ovan nämnda områden och mål. Under avsnittet Politikens inriktning presenteras inriktningen av arbetet för perioden –2019. ska stå sig väl i internationell jämförelse I undersökning Doing Business 2015 hamnar totalt sett på plats 11 av 189 länder, vilket kan jämföras med plats 14 föregående år. har främst förbättrat sitt resultat i delindikatorn registrering av egendom. I årets mätning har både mätmetoden för flera delindikatorer förändrats samt sättet att beräkna den slutliga rankingen, vilket till viss del har påverkat resultat. Undersökningen utgår från regelverket kring företagande och hur det påverkar företagsklimatet. Enligt Global Government Effectiveness , som också är en av undersökningar, är den svenska offentliga sektorn fortsatt en av de mest effektiva. För att det ska gå snabbare att starta företag har haft i uppdrag att säkerställa att det inte tar än att registrera ett aktiebolag. tog det 1–att registrera ett aktiebolag i de fall där ärendet inte behövde kompletteras, för ansökan som har lämnats elektroniskt och för ansökan som har skickats in per post. Regler ska främja företagens tillväxt Genom att utforma regler och processer så att de är bättre anpassade till företagens villkor och verklighet skapas goda förutsättningar för fler och växande företag i hela landet. Målet att andelen små och medelstora företagare som upplever regler som ett tillväxthinder ska fortsätta minska följs upp genom undersökning Företagens villkor och verklighet. Resultatet visar att av de tillfrågade småföretagen upplevde regler och myndighetsregler som ett stort hinder för utveckling och tillväxt. Det är en marginell minskning . Se även avsnitt 3.5.1 Re- sultatindikatorer och andra bedömningsgrunder. Det ska finnas enkla verktyg för att starta och driva företag För att uppnå målet att det ska finnas enkla verktyg för att starta och driva företag genomför informationsinsatser som syftar till just det. Ett exempel på verktyg är webbpor- talen där det bl.a. finns information om att starta och driva företag. Se vidare under avsnittet Information och rådgivning. De administrativa kostnaderna ska minska för företagen Om företagens kostnader till följd av regler minskar kan företagen ägna mer tid och resurser åt att driva och utveckla sina verksamheter, vil- ket kan bidra till ökad tillväxt och sysselsättning. Målet är att företagens administrativa kostnader ska vara lägre 2020 än 2012. följer utvecklingen av de administrativa kost- naderna. Resultatet visar en ökning på . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 För att underlätta för regelgivare att i konsekvensutredningen belysa såväl administrativa som andra kostnader för företagen har haft i uppdrag att ta fram ett webbaserat verktyg för detta. Uppdraget redovisades och finns tillgängligt på webbplats . Det ska vara enklare att lämna uppgifter Arbetet med att minska och förenkla företagens uppgiftslämnande fortsätter. Det ska bli enklare att lämna uppgifter och företag ska i de flesta fall bara behöva lämna uppgifter en gång och till ett ställe. Arbetet förväntas leda till minskad arbets- börda och sänkta kostnader för företagen när samma uppgifter inte längre behöver lämnas till flera myndigheter. , som tillsattes , lämnade betänkandet Ett minskat och förenklat uppgiftslämnande för företagen (SOU 2013:80). lämnade utredningen sitt slutbetänkande Uppgiftslämnarservice för företagen (SOU 2015:33). Uppgiftslämnarut- redningen har tillsammans med , , , Statistiska central- byrån och E-delegationen arbetat med att realisera utredningens förslag. blir ingången för företagen. De nya funktionerna för företagens uppgifts- lämnande finns på plats successivt med start . Där får företagen som ett första steg en presentation av sina grundläggande uppgifter. Det handlar t.ex. om namn, adress, säte och län. För företagen innebär Uppgiftslämnarservice att det blir enklare att göra rätt. Företagaren får även en överblick av när en myndighet kan kräva att företagen lämnar uppgifter till myndigheten. Det ska också vara möjligt att se vilka uppgifts- krav som kan vara aktuella för företagen, det vill säga företagsinitierade ansökningar och anmäl- ningar samt rapporteringskrav och tidpunkt för dessa från myndigheterna. De visade uppgiftskraven baseras på exempel- vis företagsform, redovisningsperiod eller typ av verksamhet. Företagaren ska kunna läsa mer om ett uppgiftskrav för att därefter på bättre sätt kunna använda t.ex. en myndighets e-tjänst. Listan på uppgiftskrav ska kunna filtreras och sorteras utifrån företagarens behov. Mål- sättningen är att när en företagare går till någon 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 av myndigheternas e-tjänster ska grundläggande uppgifter om företaget alltid vara i fyllt i förväg. I slutbetänkandet läggs bl.a. fram förslag till förordning om företagens uppgiftslämnande och förslag till framtida organisation för Uppgifts- lämnarservice. Bättre förståelse för företagens villkor Länsstyrelserna och har –2014 haft regeringens uppdrag att förenkla företagens kontakter med länsstyrelser och kommuner. har totalt 103 kommuner samt en länsstyrelse genomfört och Kommuner och Landstings (SKL), utbildning Förenkla - helt enkelt. utvärdering för de kommuner som avslutade utbildningen visar att av de som deltagit i utbildningen anser att den i hög eller mycket hög grad bidragit till att förbättra möjligheterna till service för företagen. I det av inrättade förenklings- forum möttes aktörer på alla nivåer i de regelgiv- ningskedjor som påverkar företag och förenkling för företag stod i fokus. Inom förenklingsforum har en workshop kring bygg- och livsmedelsfrå- gor hållits, i workshopen deltog ett antal kom- muner, centrala myndigheter och departement. Workshopen resulterade i förenklingsförslag som och arbetar vidare med. Inom ramen för uppdraget har ett antal publi- kationer och stödmaterial tagits fram som syftar till att underlätta för företagen i deras myndig- hetskontakter på nivå samt till att förbättra kommunernas handläggningsrutiner. Materialet syftar även till att förbättra centrala myndigheters kompetensstöd till kommunerna, tydliggöra rådgivningen inom livsmedelskon- trollen och underlätta bygglovsprocessen för företag. På regional nivå hade i ett samordningsuppdrag för länsstyrelsernas förenklingsarbete. Inom ramen för uppdraget har i bl.a. tagit fram en utbildning om service och bemötande, 19 av 21 länsstyrelser deltog i utbildningen . Åtta av de nio länsstyrelserna som deltog i utbildningen har svarat att den uppfyllde deras Vid uppdragets slut är förenklingsarbetet integrerat i länsstyrelsernas ordinarie arbete, exempelvis har länsstyrelserna ett nätverk för förenkling med representanter från alla länsstyrelser. Utöver det arbete som sker i kommuner och länsstyrelser arbetar även centrala myndigheter mot målet att skapa bättre förståelse för företagens villkor på den egna myndigheten. Av de 19 centrala myndigheter som har regeringens uppdrag att arbeta mot ovan nämnda mål har samtliga myndigheter en dialog med företagen för att fånga upp deras synpunkter och förslag. anger att de har en dialog i mycket stor eller ganska stor omfattning. Samtliga myndigheter arbetar även med att ta omhand företagens synpunkter och förslag och ge återkoppling. av myndigheterna arbetar i mycket stor eller ganska stor omfattning med att ta hand om förslagen. Alla myndigheter som har uppdraget arbetar även med att små och medelstora företags perspektiv och behov ska beaktas i den egna verksamheten. arbetar i mycket stor eller ganska stor omfattning med att beakta små och medelstora företags perspektiv. Servicen ska öka och handläggningstiderna minska Länsstyrelserna arbetade med effektivisering av sina rutiner och stort fokus har lagts på bättre information till företagen samt kortare handläggningstider, vilka är efterfrågade åtgärder av näringslivet. Alla länsstyrelser har bland annat börjat arbeta med kvittenser där företagen informeras om att en ansökan har kommit in samt om den förväntade handlägg- ningstiden. Arbetet med kvittenser behöver utvecklas ytterligare och 14 länsstyrelser fortsätter med detta arbete även efter uppdragets slut. arbetade och länsstyrelserna i ett gemensamt projekt där målsättningen var att förbättra samarbetet mellan kommunerna och länsstyrelserna kring bygglovsprocesser. Genom samarbetet finns det goda förutsättningar för kortare och mer effektiv handläggning av företagens bygglovsärenden. arbetade med att tydliggöra rådgivningen inom livsmedelskon- trollen. Arbetet har resulterat i två publikationer där den ena riktar sig till kontrollmyndigheter inom livsmedelsområdet och den andra till be- rörda företag. enkäter framgår att nära hälften av livsmedelsin- spektörerna har haft nytta av publikationen i sitt arbete, svarsfrekvensen från företagare var för låg för att kunna dra några slutsatser. Utöver det arbete som sker i kommuner och länsstyrelser arbetar även centrala myndigheter mot målet att öka servicen och minska handläggningstiderna i myndigheten. Av de 19 centrala myndigheter som har regeringens uppdrag att arbeta mot ovan nämnda mål anger närmare hälften av myndigheterna att handläggningstiderna har minskat något jämfört med föregående år. som samordnar myndigheternas rapportering framhåller att det finns osäkerhetsfaktorer som gör att resultatet ska ses med försiktighet. av myndigheterna uppger att de har mål för hur långa handläggningstiderna får vara i de ärenden som riktar sig direkt till företag. Sammanställningen visar även att så många som av myndigheterna anger att där det finns mål för handläggningstiderna, stämmer handläggningsti- den överens med de uppsatta målen. Myndigheterna har även fått svara på frågan om hur stor del av ärendena som riktar sig direkt till företag som myndigheten ger information om den förväntade handläggningstiden när ett nytt ärende inleds. svarade att det görs i mycket stor eller ganska stor del av ärendena. lyfter fram att det relativt positiva resultatet kan vara något missvisande eftersom flera myndigheter även har inkluderat t.ex. information om handläggningstider på webb- platsen och information som ges vid förfrågan från företagen, när de svarat på frågan. Inom området ökad service anger mer än hälften av myndigheterna att de mäter svarstiden för att komma i kontakt med myndigheten. Myndigheterna lägger däremot olika betydelse i svaret om det t.ex. avser svarstid i växeln, att få automatisk bekräftelse via e-post eller att få svar på sin fråga via telefon eller på annat sätt från en handläggare. Flest myndigheter anger att de mäter kundnöjdhet vad gäller bemötande, tillgänglighet och handläggningstid. Vad gäller områdena svarstid och förståelse för företagens villkor är det större spridning på myndigheternas svar. Utifrån de kommentarer som myndigheterna har lämnat är bedömning att myndigheterna över lag är intresserade av att få veta hur nöjda företagen som kommer i kontakt med myndigheten är. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Spridningen är dock ganska stor vad gäller hur nöjda företagen är med myndigheterna. Företagen är mest nöjda med bemötande, tätt följt av tillgänglighet hos myndigheterna. lyfter fram att olika metoder används för att mäta kundnöjdhet och olika grupper inkluderas hos myndigheterna vilket innebär att resultatet ska ses med försiktighet. har till uppgift att granska konsekvensutredningarnas kvalitet. Rådet påbörjade sitt arbete 2009 och var fram till organiserat som en kommitté med ett tidsbegränsat mandat. permanentades och uppgifterna inordnades i som ett särskilt beslutsorgan inrättades för beslut i rådets ärenden. över arbetet i kommittéform visar att 2 647 remisser inkommit till sedan arbetet påbörjades. Totalt sett har tillstyrkts av de remisser som föranlett yttranden. Andelen remisser med en godtagbar konsekvensutred- ning uppgick till för hela perioden. inkom totalt 443 remisser till rådet jämfört med 446 remisser 2013. Andelen tillstyrkta förslag uppgick till vilket är en ökning jämfört med då av förslagen tillstyrktes. Andelen godtagbara konsekvensutredningar uppgick för , vilket är en marginell ökning mot 2013 då motsvarande siffra var . , och har genomfört 7 grundläggande utbildningar i konsekvensutredningar. genomförde och Ekonomi- styrningsverket ytterligare 3 grundläggande utbildningar. och har även totalt 4 utbildningar genomförts inriktade mot beräkningar av företagens kostnader samt totalt 22 riktade utbildningar som utgick från specifika myndigheters behov. Förenklingsarbetet inom EU och För att företagandet ska bli enklare är det viktigt att förenklingsarbetet bedrivs på alla nivåer som påverkar företagen. Det har därför bedrivits ett konsekvent arbete för en utveckling av förenklingsarbetet på EU-nivå så att arbetet med att minska bördan och byråkratin till följd av EU-lagstiftning fortsätter. stödjer Europeiska kommissionens arbete med 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Regulatory Fitness and Performance Programme (REFIT). har även som en av flera frågor verkat för en utveckling av arbetet med konse- kvensutredningar på EU-nivå. Arbetet inom REFIT ska inte leda till att arbetstagares rättigheter försvagas vad gäller arbetsmiljö och arbetsrätt. Detta ska gälla oavsett företagens storlek. och utveckling () bedriver ett arbete med inriktning på regelkvalitet och regelreformering. deltar i detta sammanhang löpande och aktivt i , som arbetar med flera projekt som har bäring på förenklingsarbetet nationellt. lämnade den parlamentariska socialförsäkringsutredningen (SOU 2015:21) sitt slutbetänkande. Utredningen har ett antal förslag med syfte att förbättra trygghetssyste- men för företagare. Ett exempel är ändringen av beräkningen av den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) för företagare som startar företag och väljer att vara anställda i sitt eget aktiebolag. Utredningens förslag har remitterats och remissbehandling pågår. stärktes småföretagens skydd mot höga sjuklönekostnader, bland annat genom att ersättningen för företagens sjuklönekostnader differentierades och faller ut automatiskt. Det gör att företagens administ- ration minskar genom att företagen slipper komplicerade ansökningsförfaranden vilket särskilt gynnar mindre företag. Ett väl fungerande system för kapitalförsörjning är avgörande för start av och tillväxt i företag. Insatser för att främja företags finansiering är därför en självklar del i regeringens arbete med att förbättra innovations- och företagsklimatet. Grundläggande är att det finns välfungerande ramvillkor som stödjer en stabil finansmarknad. Marknadskompletterande finansiering via de statliga aktörerna ska bidra till en förbättrad finansieringssituation i skeden och segment där den privata marknaden verkar i begränsad utsträckning. verksamhet ska bidra till hållbar tillväxt och förnyelse i näringslivet samt stärka möjligheterna för att konkurrenskraftiga företag utvecklas. finansieringsverksamhet är en del i detta. Nyutlåningen från ökade från 2013 till 2014. beviljades totalt 3 857 nya lån. Såväl innovationsfinansiering som exportlånen ökade 2014. Av nyutlåning gick till exporterande företag, vilket motsvarar . Av nyutlåningen gick till företag som ägs eller leds av kvinnor, vilket är en liten ökning jämfört med . Lånen till personer med utländsk bakgrund minskade något. gick av lånen till företag som ägs eller leds av personer med utländsk bakgrund. utlåning har genererat ytterligare i lån från banker och andra finansiärer . För varje krona som lånar ut innebär det att företagen får låna ytterligare från banker eller andra kreditgivare. Den årliga uppföljningen av tillväxteffekter i , som gör på uppdrag av , visar att för de företag som blev kunder har omsättningen ökat –2013. I en jämförbar kontrollgrupp var omsättnings- ökningen . Kundföretag till anställer i större utsträckning än kontrollgrup- pen. Antalet anställda i dessa företag ökade jämfört med kontrollgruppens . Jämfört med fjolårets mätning är såväl omsättnings- som sysselsättningsökningarna högre än . Statens avkastningskrav på , att över tiden hålla lånefonden nominellt intakt, har uppnåtts. Fortsatt stor efterfrågan på riskkapital Antalet investeringar inom ramen för verksam- heten vid () ökade jämfört med föregående år. hade vid utgången av 2014 innehav i 375 portföljbolag och andelar i 10 fondbolag. riskkapitalinvesteringar genomförs oftast tillsammans med privata medinvesterare. investerade totalt , vilket har medfört att privata investerare har tillskjutit ytterligare . Detta innebär en uppväxling på per investerad krona från . , som också omfattar den tidigare investeringsportföljen hos , består av åtta fonder som medfinansieras av EU:s regionala utvecklings- fond, se även utgiftsområde 19 Regional tillväxt. (Inlandsinnovation) bedriver finansieringsverksamhet i de sju nordligaste länen. Inlandsinnovation har ett eget kapital på och har investerat i små och medelstora företag som har potential att utvecklas och växa. Därtill har utlåning skett med . Inlandsinnovation har bedrivit uppsökande verksamhet bland potentiella kunder och samarbetspartners med målsättningen att fördubbla antalet investeringsförfrågningar. Inlandsinnovation har investerat i 29 bolag, vilket är tre fler än . Ytterligare investeringar i så kallade Tillväxtkassor har genomförts, där investeringsvilja och risk delas med andra aktörer. Tillväxtkassor når ut till små företag i tidiga skeden där de investerade beloppen är relativt små. Inlandsinnovation agerar i normalfallet som minoritetsdelägare vid direktinvesteringar i företag och investerar tillsammans med andra investerare. (Fouriertransform) är ett statligt ägt riskkapitalbolag med en investe- ringsinriktning som, förutom fordonsindustrin, även omfattar övriga delar av tillverkningsindu- strin och närliggande tjänstenäringar. Uppdraget utförs genom att på kommersiella grunder tillhandahålla kapital i olika former. Sedan starten har Fouriertransform investerat totalt i 25 bolag vilket tillsammans med syndikeringspartners motsvarar en total investeringsnivå om . Tre investeringar har realiserats och portföljen bestod av 22 bolag. Portföljbolagen omsätter och har 1 600 anställda. Bolaget ska vara en långsiktig industriell partner som investerar på kommersiella grunder. investerades totalt i fem nya och befintliga portföljbolag. beslutades om minskning av Fouriertransforms registrerade aktiekapital med 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 En del av medlen, 100 mil- joner kronor, ska användas till att medfinansiera en riskkapitalsatsning, fond-i-fond, inom ramen för ett nationellt regionalfondsprogram.