prop · H3031 · 2015-09-21 00:00:00 — Utgiftsökningen 2015 förklaras också av reformer inom bl.a. utbildningsområdet och infrastrukturområdet under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning respektive utgiftsområde 22 Kommunikationer samt av förändringar i makrobilden som i hög grad påverkar utgifterna inom ålderspensions- systemet vid sidan av statens budget. Utgiftsökningarna 2016 förklaras främst av tidigare beslutade och i denna proposition föreslagna reformer, förändringar i makrobilden som påverkar utgifterna inom ålderspensions- systemet vid sidan av statens budget och ett ökat antal personer i vissa transfereringssystem. Utgiftsökningarna 2017–2019 förklaras främst av förändringar i makrobilden som påverkar utgifterna inom ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. De viktigaste faktorerna bakom den årliga för- ändringen av de takbegränsade utgifterna fram- går av tabell 8.4. Tabell 8.4 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med föregående år Beslut/reformer1,2 1Inklusive förslag och aviseringar i denna proposition. I denna beräkningspost ingår även de förslag i propositionen Höständringsbudget (prop. 2015/16:2) som inte avser regelstyrda transfereringsanslag (känsliga för förändringar i volymer och makroekonomiska förutsättningar). Anslags- förändringar som motiverar tekniska justeringar av utgiftstaket ingår inte. 2Inklusive förslag av diskretionär karaktär som inte finansieras fullt ut och som inte ingår i tabell 1.2. Se tabell 8.11. 3Begreppet volym innefattar ett antal olika förklaringar till utgiftsförändringar, bl. a. antal personer i vissa transfereringssystem, längden som en person finns i ett transfereringssystem samt förändringar av nivån på styckkostnader i transfereringssystemen som inte direkt kan kopplas till de makroekonomiska förutsättningarna. 4De förändringar som motiverar teknisk justering av utgiftstaket i denna proposition redovisas i avsnitt 5.2. 5Avser de överstigande medel som uppstår på grund av att regeringen i denna proposition föreslår och aviserar åtgärder som medför större budgetförstärkningar än budgetförsvagningar, exklusive de förslag av diskretionär karaktär som inte finansieras fullt ut och som inte ingår i tabell 1.2. Källa: Egna beräkningar. Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Beslutade, föreslagna och aviserade reformer beräknas leda till ökade utgifter under utgifts- taket med sammanlagt . I tabell 8.5 redovisas hur denna förändring fördelas på enskilda år och utgiftsområden. Nedan kommenteras några av de största utgiftseffekterna –2019. Effek- terna påverkas även av att tidigare reformer eller temporära program upphör eller minskar i omfattning. Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets kris- beredskap Till följd av den av beslutade inriktningen för försvaret (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:FöU11, rskr. 2014/15:251) föreslår och aviserar regeringen i denna proposition satsningar som beräknas öka utgifterna under utgiftsområdet med 2016, 2018 och 2019, jämfört med föregående år. beslutade reformer avseende bl.a. anskaffning och utveckling av JAS 39 E samt insatsorganisationens tillgänglighet och använd- barhet i närtid som föranleddes av förslag i propositionen Höständringsbudget (prop. 2014/15:2) ökade utgifterna under utgiftsområdet med ca 2014. Eftersom dessa reformer avsåg åtgärder av engångskaraktär beräknas utgifterna under utgiftsområdet minska 2015 jämfört med . Utgifterna under utgiftsområdet beräknas öka med 2016 och minska med 2017, jämfört med föregående år. Detta beror på de utgifts- förändringar avseende bl.a. ny placeringsform och nytt ersättningssystem för mottagande av ensamkommande barn och höjd ersättning till kommunerna för skola till asylsökande barn som regeringen föreslår och aviserar i denna proposition. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Till följd av de förslag som regeringen lämnar och aviserar i denna proposition, bl.a. avseende kostnadsfria läkemedel för barn, ändrad uppräk- ning av timersättningen i den statliga assistans- ersättningen och satsningen på att förbättra ungas psykiska hälsa, beräknas utgifterna under utgiftsområdet öka med 2015 och 2016, samt minska med 2017, 2018 och 2019, jämfört med föregående år. I enlighet med förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2014/15:99) beslutades om utgiftsförändringar avseende bl.a. förlossningsvård och äldreomsorg samt om en ökning av anslaget Bidrag för läkemedelsför- månerna. Som en följd av dessa utgifts- förändringar beräknas utgifterna under utgifts- området öka med 2015 och minska med 0,3–0,2016–2019, jämfört med föregående år. Satsningen avseende bemanning i äldreomsorgen är beräknad . upphör ett antal tidigare beslutade tillfälliga satsningar avseende bl.a. patientsäkerhet och de mest sjuka äldre. bidrar till att utgifterna under utgiftsområdet beräknas minska med 2015 jämfört med . Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Till följd av de utgiftsförändringar som regeringen föreslår och aviserar i denna proposition, bl.a. avseende borttagande av den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen, beräknas utgifterna under utgiftsområdet öka med 2016 jämfört med . Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Till följd av de reformer som beslutades efter förslag i propositionen Vårändringsbudget avseende bl.a. arbetslöshetsförsäkringen, extratjänster, traineejobb, utbildningskontrakt och Arbetsförmedlingens verksamhet, beräknas utgifterna under utgiftsområdet öka med 2015, 2016, 2017, 0,2 miljarder och 0,2 miljarder , jämfört med föregående år. Ett antal tidigare beslutade temporära sats- ningar under utgiftsområdet upphör 2015, vilket sammantaget innebär att utgifterna beräknas minska med 2015 jämfört med . De temporära satsningarna avsåg bl.a. en ökning av Arbetsförmedlingens förvaltnings- anslag samt konjunkturellt motiverade program- platser och utvecklingsanställningar inom till personer som lämnat sjuk- försäkringen. Tabell 8.5 Utgiftsförändringar 2015–2019 i förhållande till föregående år till följd av tidigare beslutade, aviserade samt nu föreslagna och aviserade reformer och finansieringar1 Minustecken innebär anslagsminskningar eller att temporära program upphör eller minskar i omfattning -0,22 -0,04 UO 2 Samhällsekonomi och -0,23 -0,01 -0,01 UO 3 Skatt, tull och -0,10 -0,02 -0,01 -0,12 UO 6 Försvar och -1,42 -0,02 -0,50 -0,14 -0,84 -0,04 -0,02 UO 9 Hälsovård, sjukvård -3,38 -1,48 -3,26 UO 10 Ekonomisk trygghet UO 11 Ekonomisk trygghet UO 12 Ekonomisk trygghet -0,12 -0,05 -0,22 för familjer och barn UO 13 Jämställdhet och -0,53 -0,89 UO 14 Arbetsmarknad och -1,23 -0,52 -0,03 UO 16 Utbildning och -0,10 -0,40 UO 17 Kultur, medier, -0,10 UO 18 Samhällsplanering, -0,01 -0,07 -0,01 -0,33 UO 19 Regional tillväxt -0,73 -0,21 UO 20 Allmän miljö- och -0,34 -0,15 -0,48 -0,40 -0,15 -0,01 -1,11 UO 23 Areella näringar, -0,47 -0,91 -0,12 -0,19 -0,03 UO 25 Allmänna bidrag till UO 27 Avgiften till -6,40 Anm.: Anslagsförändringar som motiverar tekniska justeringar av utgiftstaket ingår inte. Förslag av diskretionär karaktär som inte finansieras fullt ut och som inte ingår i tabell 1.2 inkluderas. Se tabell 8.11. 1 föreslagna reformer och finansieringar avser förslag i denna proposition och de förslag i propositionen Höständringsbudget (prop. 2015/16:2) som inte avser regelstyrda transfereringsanslag (känsliga för förändringar i volymer och makroekonomiska förutsättningar). Källa: Egna beräkningar. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitets- forskning Till följd av de utgiftsförändringar som regeringen föreslår och aviserar i denna proposit- ion, avseende bl.a. höjda lärarlöner, special- pedagogisk fortbildningssatsning i och fler platser inom yrkesvux och yrkeshög- skola, beräknas utgifterna under utgiftsområdet öka med 2016, öka med 2017 och med 2018 samt minska med 2019, jämfört med föregående år. Till följd av de reformer som beslutades efter förslag i propositionen Vårändringsbudget och de reformer som regeringen aviserade ekonomiska vårproposition, avseende bl.a. och utökningen av antalet platser inom högre utbildning och vuxenutbild- ningen, beräknas utgifterna under utgifts- området öka med 2015 och 2016, jämfört med före- gående år. Till följd av tidigare beslutade reformer i budgeten , avseende bl.a. mindre klasser i lågstadiet, beräknas utgifterna under utgifts- området öka med ca 2015 jämfört med . En tidigare beslutad satsning avseende forskning och innovation innebär en beräknad ökning av utgifterna under utgiftsområdet med 2015 och 2016, jämfört med föregående år (prop. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3, rskr. 2012/13:151). Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostads- försörjning och byggande samt konsumentpolitik Till följd av de utgiftsförändringar som regeringen föreslår och aviserar i denna proposition, avseende bl.a. investeringsbidrag för uppförande av hyresbostäder och stöd till kommuner för att öka byggandet av bostäder, beräknas utgifterna under utgiftsområdet öka med 2016 jämfört med . Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Till följd av de reformer som beslutades efter förslag i propositionen Vårändringsbudget för att öka takten i arbetet med att nå miljökvalitetsmålen beräknas utgifterna under utgiftsområdet öka med 2015 och 2016 jämfört med föregående år. Till följd av de reformer som beslutades efter förslag i propositionen Vårändringsbudget , avseende bl.a. förstärkning av järnvägs- underhåll, beräknas utgifterna under utgifts- området öka med 2015 och 2016, jämfört med före- gående år. Eftersom satsningarna är temporära och upphör efter 2018 beräknas utgifterna minska med 2019 jämfört med . Till följd av tidigare beslutade reformer under utgiftsområdet, främst efter förslag i budget- propositionen , avseende drift och underhåll av järnvägar och vägar samt nya investeringar, framför allt i nya järnvägar, beräknas utgifterna öka med ca 2015 jämfört med (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:FiU1, rskr. 2012/13:37). Till följd av tidigare beslutade reformer, avseende bl.a. infrastruktursatsningar i , i enlighet med förslag i bl.a. propositionen Förändrad trängselskatt och infra- struktursatsningar i (prop. 2013/14:76, bet. 2013/14:SkU24, rskr. 2013/14:186) beräknas utgifterna under utgifts- området öka med ca 2016 jämfört med . Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Till följd av de utgiftsförändringar som regeringen föreslår och aviserar i denna proposition, avseende bl.a. omfördelning mellan år av medel inom Landsbygdsprogrammet, beräknas utgifterna under utgiftsområdet öka med 2016, samt minska med 2017 och 2018, jämfört med föregående år. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Till följd av de utgiftsförändringar som regeringen föreslår och aviserar i denna proposition, som bl.a. innebär borttagande av vissa av de förändringar i det kommunal- ekonomiska utjämningssystemet som infördes efter förslag av den förra regeringen och en satsning på tandvård för unga vuxna, beräknas utgifterna under utgiftsområdet minska med 2016, samt öka med 2017 och 2018, jämfört med föregående år. Till följd av beslutet att i enlighet med förslag i propositionen Vårändringsbudget kompensera kommunsektorn med anledning av förslaget att slopa nedsättningen av arbets- givaravgiften för unga beräknas utgifterna under utgiftsområdet öka med 2015, 2016 och 2017, jämfört med föregående år. Till följd av de finansieringar avseende prioriterade utbildningsreformer inom utgifts- område 16 Utbildning och universitetsforskning som aviserades ekonomiska vårproposition beräknas utgifterna under utgiftsområdet minska med 2016, 2017 och 2018, jämfört med föregående år. En tidigare aviserad satsning i budgeten avseende utökad matematikundervisning i årskurs 4–6 beräknas öka utgifterna under utgiftsområdet med ca 2016 och ca 2017, jämfört med föregående år. Pris- och löneomräkning av anslag för förvaltnings- och investeringsändamål Pris- och löneomräkningen av anslag för förvaltnings- och investeringsändamål ökar utgifterna med 2015 och med 2016 (tabell 8.4). – 2019 förväntas den årliga uppräkningen uppgå till 2–. Omräkningen för ett visst år baseras på pris- och löneutvecklingen (se vidare fördjupningsrutan Pris- och löneomräkning). I tabell 8.6 visas pris- och löneomräkningen per utgiftsområde. Pris- och löne- omräkningen för varje anslag framgår av den härledningstabell för anslagsnivån som redovisas för respektive anslag i utgiftsområdesavsnitten. Arbetskostnadsindex uppgår till och produktivitetsavdraget för . Det slutgiltiga löneindexet blir därmed (löneindex = arbetskostnadsindex – produkt- ivitetsavdrag). Detta är över det historiska genomsnittsvärdet för löneindex som ligger på . För omräkningen av hyror har omräkningstalet -0,använts avseende lokalhyror som inte kan omförhandlas under det kommande budgetåret. För omräkningen av övriga förvaltnings- kostnader 2016 har omräkningstalet 0,03 pro- cent använts för samtliga anslag. Tabell 8.6 Pris- och löneomräkning Skatt, tull och exekution Hälsovård, sjukvård och social Ekonomisk trygghet vid sjukdom Kultur, medier, trossamfund och bostadsförsörjning, byggande samt Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och Källa: Egna beräkningar. Principerna för pris- och löneomräkningen har beslutat om de grundläggande riktlinjerna för pris- och löneomräkningen (prop. 1991/92:100, bil. 1, bet. 1991/92:FiU20, rskr. 1991/92:128). För att undvika intrång och inblandning i lönerörelsen var det angeläget att skapa ett system för pris- och löneomräkning enligt vilket myndigheterna genom sitt handlande inte skulle kunna påverka kompen- sationen. Grunden för systemet har varit att det är de beslutade anslagsnivåerna för myndigheternas verksamhet som ska pris- och löneomräknas. De kostnader som räknas om är löner, hyror och övriga förvaltningskostnader. Vid omräkningen används separata index för prisutvecklingen inom de tre nämnda utgifts- grupperna. Transfereringar som finansieras från myndighetsanslag räknas inte om inom ramen för pris- och löneomräkningssystemet. Systemet ska bidra till att skapa förut- sättningar för en produktivitetsutveckling som motsvarar den som uppnås i den privata sektorn. Av denna anledning reduceras löneindex med ett produktivitetsavdrag som motsvarar produktivi- tetsutvecklingen i den privata tjänstesektorn. Pris- och löneomräkningen är ett generellt system med en automatisk beräkning. Systemet tar således inte direkt hänsyn till den faktiska utgiftsutvecklingen för det enskilda anslaget. För omräkningen av lönedelen i pris- och löneomräkningen beräknar Statistiska central- byrån ett arbetskostnadsindex avseende utvecklingen för tjänstemän inom tillverknings- industrin. Om inte meddelar att särskilda avsättningar har gjorts i avtalen för vissa verksamhetsområden eller yrkeskategorier får normalt alla anslag samma omräkningsindex. Arbetskostnadsindex minskas därefter med ett produktivitetsavdrag som motsvarar genom- snittet av de senaste tio årens produktivitets- utveckling inom den privata tjänstesektorn enligt nationalräkenskaperna. Hyresindex beräknas enligt två olika metoder, beroende på om avtalet för fastigheten i fråga kan omförhandlas under det kommande budgetåret eller inte. Lokalhyror som inte kan omförhandlas under det kommande budgetåret räknas om med ett index som motsvarar av konsument- prisindexförändringen före det aktuella budgetåret. Omräkningen för hyresavtal som kan omförhandlas bygger på prisutvecklingen från det att avtalet tecknades till det att avtalet ska omförhandlas. Detta omräkningstal är individuellt för varje berört anslag och beräknas utifrån den lokala hyresutvecklingen i det område där fastigheten är belägen. Omräkningen av övriga förvaltningskostnader För omräkningen av övriga förvaltnings- kostnader används samma index för i princip alla anslag som pris- och löneomräknas. Detta index fastställs genom en sammanvägning av flera index från avseende utgifter som förekommer i samband med myndighetsutövning. De statliga utgifterna påverkas av den ekono- miska utvecklingen i och omvärlden. bidrar makroekonomiska förändringar (se vidare avsnitt 4) sammantaget till att de takbegränsade utgifterna ökar med jämfört med . ökar utgifterna till följd av sådana faktorer med 21 respektive . ökar utgifterna till följd av makro- ekonomiska förändringar med 21 respektive . Flera transfereringar till hushållen följer den allmänna pris- och löneutvecklingen, t.ex. sjuk- penningen, föräldrapenningen, sjuk- och aktivitetsersättningen samt garantipensionen. Det låga resursutnyttjandet till följd av den ekonomiska krisen förde med sig en svagare pris- och löneutveckling än normalt . Även 2015 och 2016 bedöms pris- och löneökningstakten bli dämpad. Därmed ökar även transfereringsutgifterna relativt långsamt dessa år. Biståndet ökar till följd av en ändrad bruttonationalinkomst trädde en ny EU-förordning i kraft som medförde redovisningstekniska för- ändringar i beräkningsmetoden för BNI. Enligt den nya beräkningsmetoden motsvarar bistånds- ramen av beräknad BNI. Utveck- lingen av BNI bedöms leda till en ökning av biståndet med mellan 1,7 och 2015–2019. Ökningar i de inkomstgrundade pensionerna Större delen av de makroekonomiska för- ändringarna 2015–2019 beror på utgifts- förändringar i ålderspensionssystemet. De inkomstgrundade pensionerna följer normalt sett inkomstindex, vilket speglar de tre senaste årens reala genomsnittliga inkomstutveckling, med tillägg för inflationen . befinner sig dock ålders- pensionssystemet i en period av balansering, vilket innebär att pensionerna i stället följer balansindex, som utöver inkomstindex också påverkas av det s.k. balanstalet. 2016–2019. De arbetsmarknadsrelaterade utgifterna minskar Antalet arbetslösa väntas minska 2015– 2018, vilket medför minskande utgifter för arbetslöshetsförsäkringen och de arbets- marknadspolitiska programmen (tabell 8.7). Antalet arbetslösa och antalet personer i arbetsmarknadspolitiska program, mätt som helårsekvivalenter, ökar visserligen 2014 och 2015, men eftersom ersättningarna i de arbets- marknadspolitiska programmen generellt är lägre än i arbetslöshetsförsäkringen minskar utgifterna totalt sett 2015. Tabell 8.7 Helårsekvivalenter i vissa ersättningssystem 1Inklusive sjuklön som betalas av arbetsgivaren. 2Från och med 2015 är även traineejobb och extratjänster inkluderade i volymerna. Deltagare i arbetsmarknadspolitiska program som får ersättning i form av rehabiliteringspenning eller etableringsersättning räknas till sjuk- och rehabiliteringspenning respektive etableringsersättning. I tabellen anges därför endast volymer . 4Avser åldersgruppen 20–. Källa: Egna beräkningar. Utgiftsökningar om sammanlagt är främst hänförliga till antaganden om att antalet personer i vissa transfereringssystem ökar , t.ex. ett ökat antal personer med sjuk- penning, vilket leder till ökade utgifter under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning, ett ökat antal barnbidrag och uttagna föräldrapenning- dagar, vilket leder till ökade utgifter under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn och ett ökat antal kommun- mottagna, vilket leder till högre utgifter under utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering, samt ett ökat antal personer och antal timmar per person med assistansersättning, vilket leder till ökade utgifter under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. beräknas antalet personer med garantipension och med sjukersättning minska över åren, vilket leder till minskande utgifter under utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom och utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning (se tabell 8.8). Utgifterna för sjukpenning ökar Antalet nettodagar i sjukpenningsystemet har ökat , vilket beror både på ett ökat antal nya sjukfall och på att sjukfallen blir längre. förväntas antalet sjukpenningdagar fortsätta öka, dock med en avtagande ökningstakt 2017–2019 (se tabell 8.8). Detta bidrar till att utgifterna under utgifts- område 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning beräknas öka från 2014 till 2019. Fler barn och pensionärer Antalet personer med inkomst- och tilläggs- pension beräknas öka markant framöver, vilket huvudsakligen beror på demografiska faktorer. Allt fler personer som går i pension har inkomst- grundad pension och generellt en högre inkomstgrundad pension än dagens ålders- pensionärer. De nytillkomna pensionärerna väntas därför inte erhålla garantipension och bostadstillägg i samma utsträckning som dagens pensionärer. Som en följd av detta väntas antalet pensionärer med garantipension eller bostads- tillägg minska något . Antalet uttagna dagar med föräldrapenning har ökat och beräknas fortsätta att öka med . Ökningen beror framför allt på att fler barn föds. Det ökade barnafödandet medför även att antalet barnbidrag väntas öka med 2014– 2019. Ökande utgifter för asylsökande och nyanlända Antalet asylsökande i var det högsta sedan och antalet asylsökande förväntas förbli högt under hela prognosperioden –2019. Situa- tionen i och samt fortsatt svåra förhållanden bl.a. i , driver många människor på flykt. Av dessa kommer ett antal att söka sig till . Personer som söker asyl i skrivs in i mottagningssystem, och den genomsnittliga vistelsetiden i mottagandet var för inskrivna vid utgången av 2014. uppgick det genomsnittliga antalet inskrivna personer i mot- tagningssystem till 61 900 och antalet beräknas gradvis öka för att 2016 uppgå till 78 100 personer, för att därefter sjunka och 2019 uppgå till 45 100 (se tabell 8.8). Utgiftsprognosen för utgiftsområde 8 Migration följer prognosen för genomsnittligt antal inskrivna personer, med ökande utgifter och 2016, och därefter minskande utgifter –2019. Utgifts- prognosen är gjord utifrån antagandet att förvaltningsanslag ökas efter behov under hela prognosperioden, vilket bedöms korta handläggningstiderna och i förlängningen hålla nere kostnaderna för boende och ersättningar. Utgiftsförändringarna under utgiftsområde 8 Migration påverkar också utgiftsområde 7 Internationellt bistånd eftersom en del av kostnaderna för flyktingmottagandet avräknas från biståndsramen. Ersättningar och insatser för etablering av nyanlända under utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering beräknas öka med ca till följd av det ökade antalet nyanlända. Utgifterna väntas därefter sjunka något 2019. Utgifterna beräknas således bli som högst 2018, vilket kan jämföras med utgiftsprofilen för utgiftsområde 8 Migration, där utgifterna beräknas bli som högst 2016. Denna för- skjutning uppstår eftersom det tar tid innan personer i mottagningssystem beviljas uppehållstillstånd och blir kommun- mottagna. För mottagandet får kommunerna bl.a. en schablonersättning som utbetalas . Det ökade antalet ensamkom- mande barn och ungdomar har stor effekt på utgifterna under utgiftsområdet då kommunerna får särskild ersättning för mottagandet av dessa och barnen/ungdomarna oftast stannar inom kommunens omsorg. Ungefär hälften av de som beviljats uppehållstillstånd skrivs in i etableringsuppdraget och är därmed berättigade till etableringsersättning. uppgick antalet deltagare i etableringsuppdraget till 36 800 och fram beräknas antalet öka till 80 000 personer, för att därefter minska till 56 100 personer 2019 (se tabell 8.8). Utgifter för statlig assistansersättning ökar Både antalet personer som får personlig assistans som ersätts av staten och det genomsnittliga antalet timmar som personerna får assistans har ökat och bedöms fortsätta att öka . Beräkningsteknisk överföring till hushållen Den beräkningstekniska överföringen till hus- hållen (se avsnitt 8.2) medför att utgifterna ökar med samt med . En del av förändringen av de takbegränsade utgifterna –2019 förklaras av andra faktorer än beslutade, föreslagna och aviserade reformer, pris- och löneomräkningen, samt övriga makro- ekonomiska förändringar eller volymer.