prop · H20365 · 2015-03-11 00:00:00 — kommissionens ursprungliga förslag som flera egna förslag. Ändringarna och de egna förslagen går i passagerarvänlig riktning. 43 Politiken för informationssamhället De åtgärder som vidtas inom området politiken för informations- samhället syftar till att skapa goda förutsättningar för väl fungerande marknader och effektiv konkurrens. Hushåll och företag ska ha till- gång till effektiv, robust och säker infrastruktur och bästa möjliga utbud av kommunikationstjänster. har prioriterat frågorna om den europeiska inremarknaden för elektronisk kommunikation och om åtgärder för att minska kostnaderna vid bredbandsutbyggnad. Direktivet om åtgärder för att minska kostnaderna vid bredbandsutbyggnad har beslutats. 43.1 Europeisk inre marknad för elektronisk kommunikation Kommissionen presenterade ett förslag till förordning med åtgärder för att stärka den europeiska inremarknaden för elektronisk kommunikation och upprätta en uppkopplad kontinent (se fakta- promemoria 2013/14:FPM8). Förhandlingarna i rådet har pågått i drygt Kommissionen har presenterat ett antal mål för förslaget varav det främsta är att förverkliga den inre marknaden för elektronisk kommunikation genom att undanröja hinder som i sig fragmenterar Förslaget omfattar flera olika områden, och är både omfattande och juridiskt och tekniskt komplicerat. Det är inställning att förslagets effekter noggrant måste utredas och att kommissionens konsekvensutredning, som tagits fram under en , lider av allvarliga brister. remitterats och konsekvensutredningen och ett fyrtiotal remissvar har I sak delar regeringen kommissionens inställning att förverkligandet av en digital inre marknad, där sektorn för elektronisk kommunikation utgör en viktig del, kan bidra till tillväxt och skapa jobb i . huvudsakliga målet för regeringen i förhandlingarna är att värna och stärka den inre marknaden som möjligheter att vidta nationella åtgärder för att nå angelägna mål måste kunna behållas. Det finns redan ett omfattande EU-baserat regelverk för området bestående av i huvudsak ett antal direktiv. verket är att målen i hög grad ska uppfyllas genom konkurrens och teknikneutralitet eftersom den tekniska utvecklingen går så snabbt samt 2014/15:65 en balans mellan gemensamma regler och flexibel tillämpning på nationell nivå. Förslaget kommer därför också att analyseras i ljuset av befintligt regelverk och dess tillämpning. Överläggning hölls med trafikutskottet och samråd med ägde rum inför möte samt inför . 43.2Direktiv om nät- och informationssäkerhet Kommissionen presenterade ett förslag till direktiv om åtgärder för att säkerställa en hög gemensam nivå av nät- och informationssäkerhet i hela unionen. Förslaget till direktiv ålägger alla medlemsstater att se till att de har en miniminivå av nationell kapacitet genom att inrätta nationella myndigheter för nät- och informationssäkerhet, inrätta incident- hanteringsorganisationer (CERT) och anta nationella strategier för nät- och informationssäkerhet. Enligt förslaget ska det också skapas två nivåer av samverkan mellan medlemsstaterna; en strategisk, övergripande nivå och en annan nivå där myndigheterna samarbetar och utbyter erfarenheter och diskuterar icke- känslig information relaterad till incidenter. Därtill kan de myndigheter som så vill gå in i djupare samarbete. Aktörer inom specifika kritiska sektorer kommer att åläggas att underrätta de behöriga myndigheterna om alla incidenter som skulle kunna utgöra ett hot mot deras nät och informationssystem och som på ett allvarligt sätt påverkar kontinuiteten för kritiska tjänster samt tillhandahållandet av varor. Kommissionens förslag har behandlats i arbetsgruppen för telekom . antog sin ståndpunkt i första behandlingen . Två trepartsförhandlingar har genomförts , och . Direktivet togs upp vid och och samråd ägde rum med . 43.3 Direktiv om åtgärder för att minska kostnaderna vid bredbandsutbyggnad antog och rådet ett direktiv (2014/61/EU) med åtgärder som syftar till att minska kostnaderna för utbyggnad av Direktivet ingår som en av tolv nyckelåtgärder inom ramen för EU:s andra inre marknadspaket och syftet är att öka effektiviteten och undanröja flaskhalsar i utbyggnadsprocessen som leder till höga kostnader och en administrativ börda för nätoperatörer. Majoriteten av de ståndpunkter som förde fram fanns med i den I synnerhet att värna egendomsskyddet för mark- och fastighetsägare och att infrastruktur som är av betydelse för nationell säkerhet ska undantas från bestämmelserna. Det framgår av direktivet att medlemsstaterna senast den 2016 ska anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa direktivet. Överläggning ägde rum med trafikutskottet och samråd med inför . 43.4Tillgänglighet till myndigheters webbplatser Kommissionen presenterade ett förslag till direktiv om tillgängligheten till offentliga myndigheters webbplatser (se fakta- promemoria 2012/13:FPM53). Syftet med direktivet är att minska skillnaderna mellan medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillgänglighet till myndigheters webbplatser. Genom direktivet föreslås tillgänglighetskriterier för myndigheters webbsidorplatser som ska bli standardiserade på EU-nivå för 12 typer av webbplatser. Obligatorisk tillgänglighet föreslås gälla för grundläggande myndighetstjänster som exempelvis socialförsäkring och hälsorelaterade tjänster, jobbsökning, antagning till högskola/universitet och utfärdande av personliga handlingar och intyg. Även kommuners och landstingens webbplatser kommer att beröras av förslaget. Webbtillgänglighet är av stor vikt för offentliga myndigheter, för att de ska kunna nå ut till så många som möjligt och fullgöra sina offentliga åtaganden. Inledande diskussioner om direktivförslaget har ägt rum i rådet men återupptogs inte förrän . Lägesrapporter har presenterats på samt . Regeringen ser ökad tillgänglighet på myndigheters webbplatser som viktig eftersom alla ska kunna ta del av information på myndigheters webbplatser. Regeringen ställer sig därför i huvudsak positiv till kommissionens intentioner om ökad tillgänglighet på myndigheters webbplatser. Det är dock angeläget att harmoniserade lagregler utformas på ett balanserat och ändamålsenligt sätt samt utan onödigt tunga regler kring tillsyn och rapportering. Överläggning ägde rum med trafikutskottet och samråd med inför . Direktiv /55/EU om elektronisk fakturering vid offentlig upp- handling antogs . Direktivet innebär att statliga myndigheter, kommuner, landsting och sådana juridiska personer som omfattas av upphandlingslagstiftningen framöver måste kunna ta emot elektroniska fakturor som överensstämmer med en europeisk standard som ska utarbetas. Förslaget om ett direktiv för e-faktura presenterades av kommissionen och har identifierats som en av nyckel- åtgärderna i den andra inremarknadsakten (se faktapromemoria 2012/13:FPM142). 2014/15:65 Den nya europeiska standarden som ska tas fram ska omfatta den semantiska datamodellen för basinnehållet i den elektroniska fakturan. Standarden ska vara tekniskt neutral och säkerställa skyddet av person- uppgifter i enlighet med direktiv /46/EG om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter. Om den nya europeiska standarden uppfyller kraven i föreliggande direktiv, ska kommissionen offentliggöra hänvis- ningen till denna europeiska standard i Europeiska unionens officiella tidning. Medlemsstaterna ska säkerställa att upphandlande myndigheter och upphandlande enheter inte vägrar att ta emot elektroniska fakturor som överensstämmer med den nya europeiska standarden till vilken en hänvisning har offentliggjorts. Samråd ägde rum med inför möte i konkurrens- kraftsrådet. antog och rådet ett nytt direktiv (2014/53/EU) om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om tillhandahållande på marknaden av radioutrustning. Det nya direktivet ersätter direktivet om radio- och teleterminalutrustning, det s.k. R&TTE-direktivet. Syftet med direktivet är att säkerställa fri rörlighet på den inre marknaden för radioutrustning. Direktivet om radioutrustning bygger på den s.k. nya metoden som förenklat innebär att utrustning som konstruerats enligt harmoniserade standarder förutsätts uppfylla de krav som anges i direktivet. Sådan utrustning får CE-märkas och fritt sättas på marknaden i hela EU. Direktivet har anpassats till den gemensamma ram för försäljning av produkter inom EU som 2008 har fastställts av och rådet. Fasta teleterminaler ska inte längre omfattas av direktivet. Direktivet ska vara genomfört i medlemsstaterna . Den svenska lagen (2000:121) om radio- och teleterminalutrustning kommer att behöva ändras eller omarbetas för att genomföra det nya direktivet om radioutrustning i svensk rätt. 43.7Internetpolitik och internets förvaltning Kommissionen presenterade ett meddelande om internets förvaltning (se faktapromemoria 2013/14:FPM65). handels- departement som har ansvar för översyn av ändringar i internets rot-zon, har aviserat sin avsikt att överlämna översynsansvaret till internet- samhället i flerpartsamverkan. syfte med initiativet är att bemöta kritik från länder som menar att internet står under unilaterala kontroll. Utvecklingen har välkomnats av och följer en ökad global närvaro av organisationen och en stärkt modell av flerpartsamverkan. Det italienska ordförandeskapet föreslog rådsslutsatser för internets Skr. 2014/15:65 förvaltning som diskuterades vid ett antal rådsarbetsgruppsmöten och antogs vid rådet . Slutsatserna syftar till att beskriva EU:s position i frågor om internets förvaltning i syfte att stärka det europeiska inflytandet i kommande internationella möten. Överläggning ägde rum med trafikutskottet och samråd med inför . EU:s insatser på energiområdet ska vila på tre pelare: miljömässig hållbarhet (inklusive bekämpande av klimatförändringar), konkurrens- kraft och ökad försörjningstrygghet. Inom dessa tre områden har EU antagit ett flertal rättsakter i enlighet med den energihandlingsplan –2009 som slogs fast för att genomföra de s.k. 20–20– 20-målen , vilka EU arbetar med att uppfylla. Ett nytt ramverk för den europeiska klimat- och energipolitiken till 2030 antogs (se avsnitt 49.2). innebär att ut- släppen av växthusgaser ska minska med , andelen förnybar energi ska vara och att energi- effektiviseringen ska öka med till 2030. Andra viktiga målsättningar för marknadsintegration anger att ingen medlemsstat ska vara isolerad från EU:s gas och elnätverk efter 2015 och att den inre marknaden för energi ska vara fullbordad 2014. En annan målsättning är att de gränsöverskridande sammanlänkningarna i infrastrukturnät ska motsvara av den totala produktionskapaciteten i varje land. 44.1Direktiv om indirekt landanvändning (ILUC) presenterade kommissionen ett förslag till direktiv om ändring av direktivet om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av direktivet om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (se faktapromemoria 2012/13:FPM40). Direktivet syftar till att minimera risken för utsläpp i indirekt förändrad mark- användning. Förslaget har behandlats i och rådet. genomförde en första läsning . En politisk överenskommelse om en gemensam ståndpunkt nåddes vid TTE- rådet . Denna beslutades vid . Trilog- förhandlingar har ännu inte påbörjats utan väntas inledas . Samråd med och informationstillfälle med närings- utskottet ägde rum . Meddelande om energipriser och Kommissionen presenterade ett meddelande om energipriser och kostnader i med en omfattande genomgång av el- och naturgaspriserna inom EU och hur de har utvecklat sig de senaste fem åren (se faktapromemoria 2013/14:FPM55). drivkrafter för respektive priskomponent och ger tillsammans med en analys av energianvändningen en bild av hushållens och näringslivets Den kvantitativa analysen mynnar ut i en bedömning av hur energipriserna påverkar internationella konkurrenskraft. Kommissionen redovisar även några scenarier för framtidens energipriser och presenterar ett antal rekommendationer för att minska hushållens och Bakgrunden till meddelandet är kommissionens grönbok om ett klimat och energiramverk till 2030, som presenterades . tog upp ett antal omvärldsfaktorer som det nya ramverket måste ta hänsyn till, bl.a. förändringen på de globala energimarknaderna rörande exempelvis förnybar energi, okonventionell gas och olja, kärnkraft samt konsekvenser för hushållens energikostnader och effekter på företagens kommissionen att ta fram en analys av energipriser och energikostnader i medlemsstaterna, dess sammansättning och drivkrafter, med särskilt fokus på effekterna för hushåll, småföretag och energiintensiv industri samt EU:s konkurrenskraft gentemot sina globala ekonomiska diskuterade meddelandet och antog slutsatser på basis av meddelandet . informationstillfälle med näringsutskottet ägde rum . 44.3 Meddelande om en europeisk försörjningstrygghetsplan för energi Mot bakgrund av utvecklingen i gav den 20–21 mars kommissionen i uppdrag att genomföra en studie av medlems- staternas försörjningstrygghet på energiområdet och att till juni presentera plan för att minska EU:s energiberoende. presenterade ett meddelande där man redogör för en strategi för ökad försörjningstrygghet för energi i (se faktapromemoria 2013/14:FPM95). I meddelandet redovisas en strategi för ökad försörjningstrygghet som innehöll omedelbara åtgärder och åtgärder på medellång och lång sikt. I det korta perspektivet, inför den kommande /2015, föreslogs att s.k. stresstester utförs av den europeiska gasförsörjningen vid ett totalt avbrott i energileveranserna under som längst 6 månader. Dessa stöddes av och har genomförts av Planen fokuserar främst på genomförande av redan bestlutade åtgärder och sådana åtgärder som går att genomföra inom befintliga regelverk och budgetram. För att öka försörjningstryggheten lägger planen stor vikt vid att den inre marknaden för energi fullbordas, Skr. 2014/15:65 ökad användning av inhemska energikällor, men också ökad energi- Det föreslås inga nya EU-medel för finansering av energiinfrastruktur. Samråd med och informationstillfälle med närings- utskottet ägde rum . I meddelandet om en europeisk försörjningstrygghetsplan för energi aviserades stresstester i syfte att undersöka EU:s förmåga att hantera ett avbrott i gasförsörjningen från /2015 (se fakta- promemoria 2013/14:FPM95). presenterade kommissionen ett meddelande med slutsatser och rekommendationer som baseras bl.a. på medlemsstaternas analys och bedömda konsekvenser av olika scenarier med en respektive sex månaders avbrott i gasleveransen från (se faktapromemoria 2014/15:FPM11). Kommissionen drar slutsatsen att om alla länder samarbetar skulle effekterna mildras avsevärt och leveranserna till skyddade konsumenter kunna fortsätta även i händelse av ett totalt avbrott . I meddelandet rekommenderas medlemsstaterna att låta marknaden att fungera så länge det är möjligt, definiera när marknaden upphör att fungera och samarbeta i planeringen för nödsituationer och ingripanden. För åtgärder på , dvs. till slutet av 2015, rekommenderar kommissionen bl.a. att regelverket för inre marknaden följs av parterna i Energigemenskapen, att viktiga infra- strukturprojekt slutförs, att medlemsstaterna prövar förutsättningarna som motiverade vissa undantag från att rörledningar ska kunna transportera gas i omvänd riktning är aktuella samt att medlemsstaterna främjar bränslebyte i fjärrvärme och bostadssektorn samt energieffektivisering. I meddelandet görs bedömningen att skulle vara en av de minst drabbade länderna. 44.5Meddelande om den inremarknaden för energi antog slutsatser om att den inre marknaden för energi ska vara färdigställd till 2014 så att gas och elektricitet kan flöda fritt. Kommissionen konkretiserade innebörden av detta färdigställande genom en handlingsplan med åtgärder. Handlingsplanen innehöll 22 aktiviteter där tidplaner och ansvariga aktörer angavs. En rad åtgärder har vidtagits för att nå målet. presenterade kommissionen ett meddelande som ger en statusrapport för EU:s inre marknad för energi (se faktapromemoria 2014/15:FPM10). I meddelandet gör kommissionen en tillbakablick och presenterar en bedömning av vad som återstår att göra framöver när det gäller föreslagna åtgärder. Meddelandet har starkt fokus på betydelsen av fortsatt integrering av energimarknaderna i , både för mark- nadens funktion, för ökad försörjningstrygghet och för möjligheten att 2014/15:65 integrera förnybar elproduktion. Vidare beskriver meddelandet behovet av både infrastruktur (benämns hårdvara) och ett marknadsregelverk (benämns mjukvara) för att skapa ökad marknadsintegration. Meddelandet tar upp risken med icke koordinerade kontraproduktiva nationella åtgärder som exempelvis dåligt utformade kapacitets- marknader. Kommissionen lyfter fram ökad integration som en alternativ lösning och menar att olika energimixer i olika länder ofta kan komplettera varandra. Meddelandet innehåller inga nya åtgärdsförslag eller bedömningar om nödvändiga framtida lagförslag. Vid (energi) antogs rådsslutsatser på basis av meddelandet. Samråd med och informationstillfälle med näringsutskottet ägde rum . DEL 9 JORDBRUK, FISKE OCH 45 Den gemensamma jordbrukspolitiken EU:s gemensamma jordbrukspolitik är ett harmoniserat politikområde som består av två pelare: första pelaren (direktstöd och marknadsstöd) och andra pelaren (miljö- och landsbygdsstöd). har regeringen fattat beslut om att meddela kommissionen om den nationella utformningen av stödsystemen. 45.1Reform av den gemensamma jordbrukspolitiken Kommissionen presenterade ett lagförslag för den fram- tida gemensamma jordbrukspolitiken (GJP), bl.a. föreslogs fyra nya förordningar för direktstöd, marknadsstöd, landsbygdsutveckling och för horisontella frågor om finansiering, förvaltning och kontroll (se fakta- promemoria 2011/12:FPM30). nåddes en politisk överens- kommelse om reformen och antogs samtliga råds- förordningar. Inför rådsmöten informerades miljö- och jordbruksutskottet och samråd ägde rum med . har delegerade akter, genomförandeakter och riktlinjer diskuterats i kommittéer och expertgrupper under kommissionen. Förhandlingarna har bl.a. behandlat administration av stöden som kontrollsystem, stödvillkor och sanktioner baserat på bestämmelserna i rådsförordningarna. har under förhandlingarna verkat för ett så enkelt regelverk som möjligt. Det har även fattats beslut om att meddela kommissionen om utformningen av stödsystemen i . Beslut om direktstödet fattades och om Landsbygdsprogrammet . Information lämnades till miljö- och jordbruksutskottet inför dessa beslut. 45.2Säljfrämjande åtgärder och informations- kampanjer för jordbruksprodukter har kommissionens förslag till ny förordning om informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder för jordbruks- produkter (se faktapromemoria 2013/14:FPM39) varit föremål för trepartsförhandlingar mellan , rådet och kommissionen. Rättsakten antogs av rådet . 2014/15:65 Frågan var uppe för information i miljö- och jordbruksutskottet och för samråd i . Syftet med förändringen är att modernisera och förenkla EU:s politik för informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder för jordbruks- produkter. Den nya förordningen innebär bl.a. ett ökat fokus på europeiska mervärden och ett bredare tillämpningsområde när det gäller både produkter och stödmottagare. Förordningen innebär också att nuvarande möjlighet till nationell medfinansiering tas bort, att kommissionen ges ett större inflytande över urval och prioriteringar, att ursprung och enskilda varumärken får exponeras i samband med främjandeaktiviteter och att det administrativa systemet förenklas. Förordningen är anpassad till det rättsliga kravet i Lissabonfördraget som gör åtskillnad mellan kommissionens delegerade befogenheter och genomförandebefogenheter och till den nya förordningen om en samlad marknadsordning. Under förhandlingarna fick gehör för ståndpunkten att den nationella medfinansieringen bör avskaffas och att kommissionen bör ges större inflytande över urval och prioriteringar. röstade emellertid nej till det slutliga förslaget med hänvisning till de höjda nivåerna för EU:s medfinansiering, frånvaron av tydliga restriktioner när det gäller främjande av alkohol och den sänkta ambitionsnivån när det gäller insatser i tredjeland. Den övergripande svenska ståndpunkten var att informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder inte ska finansieras via EU-budgeten. Förordningen är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater och ska tillämpas . 45.3Utdelning av frukt, grönsaker och mjölk i skolan presenterade kommissionen ett förslag till nytt program för utdelning av frukt, grönsaker och mjölk i skolan (se faktapromemoria 2013/14:FPM61). Enligt kommissionens förslag kommer EU:s nuvarande program för utdelning av frukt och grönsaker respektive mjölk i skolan slås ihop till ett program. Syftet med programmet är att främja konsumtionen av dessa produkter och därigenom bidra till hälsosamma matvanor. Förslaget innebär ingen utökning av budgeten som totalt om- fattar ett budgettak på . Eftersom programmets budget är beslutad inom ramen för reformen av den gemensamma jordbruks- politiken 2013 avser regeringen att främst verka för att få ett så bra utfall som möjligt när det gäller förslagets folkhälsoaspekter, återflödet av medel från EU-budgeten och regelförenkling. Informationstillfälle med miljö- och jordbruksutskottet och samråd med ägde rum . Kommissionen presenterade ett nytt lagstiftningspaket om ekologisk produktion (se faktapromemoria 2013/14:FPM72). I lagstiftnings- paketet ingår ett förslag till ny förordning och en ny handlingsplan för ekologiskt jordbruk. Syftet med den föreslagna förordningen är bl.a. att underlätta för jordbrukare att gå över till ekologiskt jordbruk. Regeringen stödjer kommissionens strävan efter effektiva och enklare regler, minskad administrativ börda och rättvisa konkurrensvillkor för jordbrukare. I detta fall ser regeringen dock att det kan finnas en risk att fullständig harmonisering får en negativ effekt på produktionen och därmed står i strid med förordningens syfte om att stärka ekosektorn. Förhandlingar i rådet pågår och paketet förväntas bli antaget som tidigast . kommer att ta ställning till lagstiftningspaketet . Det italienska ordförandeskapet strävade efter en partiell politisk överenskommelse vid rådet , men rådet kunde endast stödja en lägesrapport inklusive en politisk inriktning med ett antal principer. Kommissionen beslutade att dra tillbaka förslaget om inte en överenskommelse nås för att presentera ett nytt förslag inom 1–. Förslaget var uppe i miljö- och jordbruksutskottet för överläggning och för samråd med . utfärdade president ett dekret om motåtgärder mot de länder som har infört sanktioner mot i samband med Ukrainakrisen. Enligt beslutet förbjuder import från EU, , , och av nöt-, gris- och fågelkött, bearbetat kött, fisk och skaldjur, mjölk och mjölkprodukter, ost och grönsaker, frukt och nötter. Beslutet trädde i kraft och ska gälla . Inom EU är det i första hand mejerisektorn och frukt- och grönsaks- producenterna som påverkats av importstoppet. De länder som främst drabbats är länder med gräns mot och traditionella exportländer som och . Det abrupta och omfattande ryska importstoppet har även föranlett indirekta konsekvenser genom ökad prispress inom EU för vissa sektorer. Kommissionen har mandat att skyndsamt besluta om krisåtgärder om allvarliga störningar på marknaden kan befaras. Som en konsekvens av det ryska importstoppet och dess påverkan på enskilda marknader beslutade kommissionen om stödåtgärder riktade mot frukt- och gröntsektorn och mejerimarknaden och ett riktat stöd till drabbade mjölkproducenter i de baltiska staterna samt . Kommissionen har även skjutit till extra medel till säljfrämjande åtgärder.