prop · H203130 · 2015-05-25 00:00:00 — 4 februariprognos, publicerad Utveckling av tillgångar och skulder i inkomstpensionssystemet % Buffertfondernas andel av tillgångarna Bestäms av befolkningstillväxt, arbetskraftsdeltagande, ekonomisk tillväxt och löneökningstakt Bestäms av antal pensionärer, genomsnittlig livslängd och löneökningstakt Balanstalet = buffertfonderna plus framtida inbetalningar dividerat med framtida utbetalningar för inkomstpension. Balanstalet ligger till grund för pensionsutbetalningar senare Uträkningen ändrades i proposition 2008/09:219 genom att värdet på buffertfonderna räknas som genomsnitt av . Enligt den tidigare definitionen var balanstalet 1,0139 2010, 1,0208 2011, 0,9900 2012, 1,0158 2013 samt 1,0520 2014 KÄLLA: ; ; McKinsey-analys 5Alternativa tillgångar inkluderar till exempel fastigheter och PE. Fondernas definition av alternativa tillgångar skiljer sig något, exempelvis räknar vissa fonder in hedgefonder i alternativa tillgångar medan andra inkluderar hedgefonder i likvidportföljen. I vissa fonder inkluderas även övriga tillgångsslag såsom alternativa riskpremier, alternativa krediter och infrastruktur. 6Inkluderar t.ex. kassa, hedge och overlay (negativ till stor del drivet av icke-realiserade förluster från valutahedge). Buffertfondernas allokering och utveckling på underliggande marknader Utveckling på underliggande marknader 20012-20147 1 AP 1-4 och AP6 Aktier Stockholmsbörsen (SIX RX) i SEK, globala aktier (MSCI World) i SEK, obligationsindex (Svenska Statsobligationer ) i SEK, utländskt obligationsindex (US 5 year Government bonds) i SEK, aktier i tillväxtmarkander (MSCI Emerging Markets) i SEK Overlaymandat, TAA, etc. Total indexutveckling inklusive utdelning Motsvarande utveckling för Svenska aktier exklusive utdelning är 12,(SIX GX) i SEK från till KÄLLA: Affärsvärlden; MSCI; OMX; Datastream; ; ; McKinsey-analys 7Till exempel: Svenska aktier genererade 16,1985-2001 jämfört med 9,för den 5-åriga svenska statsobligationsräntan. Amerikanska aktier genererade 15,1980-2001 jämfört med 9,för den 5-åriga amerikanska statsobligationsräntan (Källa: Datastream) 8Baserat på fondernas rapporterade avkastning i lokal valuta, vilket bedöms mest relevant för att jämföra fondernas prestation givet deras mandat och hemmamarknad 9 En jämförelse är mindre relevant givet skillnader i räkenskapsår och datatillgänglighet 10 Baserat på tillgänglig publicerad data (alla fonder redovisar ej kring detta) Buffertfondernas avkastning i jämförelse med utländska pensionsfonder Procent (lokal valuta) na1,3 () Procent (lokal valuta) Placera kapital på bästa sätt till låg risk för Förvalta pensionen för holländska medborgare anställda inom offentlig sektor Buffertfond i det statliga pensionssystemet med uppgift att förvalta kapital för långsiktig Buffertfond som, tillsammans med CDPQ, utgör och förvaltar obligatoriska Garantera statliga pensionsåtaganden, fördela oljeförmögenhet på framtida Förvalta pensioner för statligt anställda i Per den 31 Dec. 2014; 2 Per den 31 Dec. 2013; 3 AP1-4 och AP6; 4 Alternativa tillgångar inkluderar bland annat private equity, fastigheter, infrastruktur, samt derivat; 5 Per 2014; 6 Data gällande förvaltat kapital tillgängligt, avkastning och tillgångsallokering ej tillgängligt; 7 Fördelning avser investeringsportfölj; Per ; 9 Per 30 Sep. 2014, siffran är Q4 2013-Q3 2014; 10 Halvårsresultat för per vilket tas hänsyn till i beräkning av årsmedelvärden KÄLLA: Årsredovisningar; Oanda; McKinsey-analys 3.Sammanfattning och identifierade frågeställningar FÖRSTA TILL FJÄRDE AP-FONDERNA 200111–2014 12Lagen om allmänna pensionsfonder (2000:192), Propositionen om AP-fonden i det reformerade pensionssystemet (1999/2000:46) Viktiga händelser för Första till Fjärde AP-fonderna Beslutat om, utvecklat och förberett implementering av uppdaterad förvaltningsmodell som tas i bruk 2015, med övergripande tillgångsfördelning aktier och räntor (från resp. ) Beslutat om nytt mål fr.o.m. : 4,realt (övergång till realt mål, i linje med övriga fonder) Integration av hållbarhetsaspekter i all investeringsanalys och tillsättning av hållbarhetsanalytiker i förvaltningen Utvecklat en mer generell riskhanteringsplan med tydligare processer och beslutsstrukturer Införande av enheterna Hållbart värdeskapande, Kvantitativ analys och Alternativa investeringar Ökat andelen alternativa tillgångar från till , främst drivet av PE och hedgefonder Förändrat långsiktigt avkastningsantagande från till 4,, till följd av lägre förväntade räntor på lång Fortsatt internalisering av förvaltningen (tillväxtmarknadsobligationer i hårdvaluta) och förberedelser för internalisering av globala kreditobligationer (planerat genomförande 2015) Rekryterat en ytterligare investerare inom tillväxtmarknader (räntor) samt en hållbarhetsanalytiker Ökat fokus på risk, inkl. kartläggning av investeringsprocessen och nytt risksystem Utvecklat hållbarhetsstrategin, t.ex. sålt av fossilbolag, mätt portföljens koldioxidutsläpp, ökat investeringar i gröna obligationer och gjort första investeringar i sociala obligationer Ökat andelen alternativa tillgångar från till och minskat andelen utländska aktier (inkl. tillväxtmarknader) från till Enheten Alternativa investeringar har flyttats och inordnats direkt under CIO:n Fortsatt satsning på en europeisk large cap-portfölj med 40-60 aktier Förberett ökade investeringar i europeisk infrastruktur Fortsatt fokus på integration av hållbarhetsfrågor, t.ex. utbildning, verktyg, tydligare resursallokering, mätning av portföljens koldioxidavtryck, hållbarhetsrapport Ökat allokeringen till räntor från till och minskat allokeringen till aktier från till Ökat valutaexponeringen från till av totalportföljen Har etablerat fokusområden för ESG-investeringar: governance och low-carbon; samt tillsammans med FN, Amundi och CDP bildat ”Portolio Decarbonization Coalition”, PDC, med syfte att investerare världen över till klimatmötet i ska mäta, publicera och minska koldioxidavtrycket Ökat andelen räntor från till Ökat allokeringen till små och medelstora bolag samt till low-carbon (från ca. till av globala aktier) KÄLLA: AP-fonderna; intervjuer; årsredovisningar; hemsidor; McKinsey-analys 13 Fonderna har enligt uppdrag utvärderats sedan start, över den senaste tioårsperioden samt över den senaste femårsperioden (det är värt att notera att fondernas långsiktiga avkastningsmål ej är definierade enligt dessa tidshorisonter) 14Definieras som risken att värdet på en tillgång förändras drivet av förändringar i värderingen av de underliggande tillgångarna. Fondernas utsätter sig också för andra risker, till exempel motpartsrisker, operationella risker och systemrisker 15Sharpekvoten beräknas som skillnaden mellan fondens avkastning och den riskfria räntan dividerat med fondens volatilitet och benämns oftast riskjusterad avkastning 16Sharpekvoten baseras på årlig avkastning före kostnader, 12 månaders svensk skuldväxel 2001-10 och 2-årig svensk statsobligation 2011-13, samt antagande 17En sammansatt ränteportflj (YCGT0021) som ger en riskfri ränta på 0, 18Fondernas riskjusterade avkastning är något högre 2014 jämfört med , framför allt drivet av högre avkastning (volatiliteten har också varit något högre 2014 jämfört med ). Skillnaden i sharpekvot fonderna emellan är något mindre 2014 än 2013, givet mindre skillnader i avkastning. Jämförelse mellan avkastning och mål Första till Fjärde AP-fonderna Sedan start (20011-2014) Not: Riskjusterad avkastning (sharpekvoter) kan skilja sig från redovisade värden då olika riskfria räntor har använts i beräkningarna AP-fondernas långsiktiga målsättning skiljer sig över tidsperioderna. AP1 har som målsättning att nå en nominell avkastning på 5,. AP2 har som målsättning att nå en real avkastning på , mellan 2001-04 var målsättningen realt. omfattade målsättningen den noterade andelen () av portföljen för AP2. AP3 har som målsättning att nå en real avkastning på . AP4 har som målsättning att nå en real avkastning på 4, Avser sharpekvoten för totalportföljen. Liknande mönster för AP1-4 kan utläsas i jämförelser av likvidportföljers sharpekvot Ej applicerbart då avkastningsmålen följs upp på en period som överstiger ett år KÄLLA: Första till Fjärde AP-Fonden; McKinsey-analys 19 Med sannolikhet. VaR drivs huvudsakligen av volatiliteten i marknaden, korrelationen mellan tillgångsslagen och positionsförändringar i portföljen Jämförelse mellan risk och avkastning för Första till Fjärde AP-fonderna Jämförelse av VaR och total avkastning, Procent Genomsnittlig årlig nominell avkastning efter kostnader Genomsnittlig årlig nominell avkastning efter kostnader Genomsnittlig VaR som andel av portfölj Genomsnittlig VaR som andel av portfölj Not: Value at Risk (VaR) är ett riskmått som sannolikhet anger en portföljs maximala förlust . VaR har uppskattats ex-post på daglig basis baserat på rullande avkastningshistorik (i procent) med antagande . Det genomsnittliga värdet för VaR över tidsperioder beräknas som genomsnittet av dagliga En enhetlig definition av Value at Risk har använts tvärs AP1-4 KÄLLA: Första till ; McKinsey-analys Faktisk tillgångsallokering Första till Fjärde AP-fonderna % av fondernas faktiska portfölj; = SEK miljarder Total tillgångsallokering1 för AP1-4 Övrigt (TAA etc)2 Aktier i tillväxt- marknader Utländska aktier (exkl. tillväxt- marknader) 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 20104 20114 20124 20134 20144 Overlaymandat, TAA, etc. Alternativa tillgångar omfattar fastigheter, private equity, hedgefonder, konvertibler, jordbruk, infrastruktur, alternativa riskpremier mm. Tillgångsallokeringen för AP3 2010-14 är indikativ då en exakt konvertering av riskklasser till tillgångsklasser ej kan göras infördes en riskparitetsportfölj. Riskparitetsportföljen innehöll 2014 räntebärande papper, vilket gör att den totala ränteexponeringen för AP1 uppgår till 31, KÄLLA: AP-fonderna; McKinsey-analys 20Sjätte uppdrag beskrivs lagarna 2000:193 och 2007:709 samt tillhörande förarbeten Resultat Sjätte totala portfölj Genomsnittlig årlig avkastning efter totala kostnader; Procent 1 Nytt avkastningsmål : SIX Nordic 200 Cap GI (gamla SHB Nordix All-Share) + riskpremie om 2,baserat på fondens riskprofil och kassaallokering 2 Baserat på den målsättning som användes 2003-11: plus reporänta. var målet ett börsindex. var reporäntan 0,, under 2010-2014 var reporäntan 1,, under 2005-2014 var reporäntan 1,samt var reporäntan 2, 3 Total avkastning för MSCI Swedish Mid cap (för svenska mellanstora bolag) 4 Total avkastning för MSCI Swedish Small cap (för svenska småbolag) KÄLLA: ; McKinsey-analys 22Såfa står för . Statens icke-valsalternativ var Sjunde AP-fondens Premiesparfond. Såfan kan också aktivt väljas 23Premiepensionsindex definieras som den genomsnittliga fondavkastningen i premiepensionssystemet exklusive AP7:s produkter genom hela rapporten Utveckling för Sjunde AP-fondens nya förvaltningsmodell – Årlig avkastning; procent Utveckling för Sjunde AP-fondens nya förvaltningsmodell mot benchmark Utveckling för AP7s förvals-alternativ mot Premiepensions-index9 2001-2014 ~3,150,0002 Avser de sparare som aktivt valt att investera hela eller delar av sin portfölj i en av byggstensfonderna (investeringar via Såfa och statens fondportföljer ej inkluderade); 3 I SEK men ej valutasäkrat; 4 Övrigt kapital investerat via Försiktig, Balanserad och Offensiv; 5 HMSC13 och HMT74 för 2011; 6 AP7:s benchmark för AP7 Aktiefond kommer ett normalår bestå av 1 x MSCI ACWI (i SEK) + 0,5 x MSCI ACWI (i USD) samt justering för finansiering av hävstång. benchmark anpassat för hävstångens successiva uppbyggnad ; 7 Utgörs av PSF 2010 och Såfa 2014; Geometriskt snitt av den årliga avkastningen 24 maj 2010-31 dec 2014; 9 Genomsnittlig avkastning för fonderna i premiepensionssystemet (exklusive AP7:s produkter); 93,AP7 Aktiefond och 6,AP7 Räntefond; 11 Genomsnittlig avkastning för premiepensionsindex justerat för avgifter och rabatter; 12 Utgörs av PSF 2010 och Såfa 2014, justerat för avgifter och rabatter KÄLLA: Sjunde AP-fonden; ; AP7 Årsredovisning; McKinsey-analys 24Premiesparfonden 2010 och Såfa 25Premiesparfonden hade mellan perioden och en avgift på 0,och lämnade under den tiden en genomsnittlig rabatt på 64,. Från och med har Premiesparfonden och sedan Såfa alltid legat under det fria uttaget om 0,. Den genomsnittliga förvaltningsavgiften har varit 0, 26Fonderna i premiepensionssystemet (Såfa och statens fondportföljer ej inkluderade) har haft en genomsnittlig årlig förvaltningsavgift om 0,med en genomsnittlig rabatt om IDENTIFIERADE FRÅGESTÄLLNINGAR BASERAT PÅ ÅRETS 27Negativ avvikelse från jämförelseindex 2014 till följd av att jämförelseindex ej gick att replikera fullt ut 4.Grundläggande utvärdering av Första AP- fonden FÖRSTA AP-FONDENS FÖRVALTNINGSMODELL OCH Beskrivning av Första AP-fonden Förvalta fondkapitalet till största möjliga nytta för pensionssystemet genom att skapa en hög avkastning till en låg risknivå Inte ta någon närings- eller ekonomipolitisk hänsyn Ta miljö- och etikhänsyn i placeringsverksamheten, dock utan att ge avkall på det övergripande målet om hög avkastning Maximera avkastningen till låg risk mätt i utbetalade pensioner Genomsnittlig avkastning efter kostnader på mätt över en rullande tioårsperiod på den totala portföljen Fr.o.m,: genomsnittlig avkastning efter kostnader på realt mätt över en rullande tioårsperiod Investeringsfilosofin bygger på ledorden lång placeringshorisont, fundamental analys och intern kompetens med fokus på en robustare portfölj (som bättre tål skilda makroscenarier) och totalavkastning Fonden arbetar med en strategisk vy som uttrycks med olika tidshorisonter –Strategisk inriktning () – långsiktig strategisk inriktning –Planeringsportfölj (1-1,) – konkret strategisk inriktning som anger styrningen av den existerande portföljen –Interna och externa mandat (löpande) – används av VD för att styra förvaltningen Baserat på den strategiska inriktningen och planeringsportföljen ger styrelsen ett riskmandat till VD –Riskmandatet är uttryckt som ett allokeringsmandat runt den faktiska portföljen och planeringsportföljen samt avvikelser inom tillgångsslagens mot respektive index i planeringsportföljen Förvaltningen av kapital sker utifrån interna och externa mandat kopplade till både absolut och relativ avkastning Uppdaterad förvaltningsmodell fr.o.m, Faktiskt innehav per tillgångsslag (2013) varav 26 (2013) i 1 Inklusive kassa, TAA och ; Riskparitetsportföljen innehåller räntebärande papper, vilket gör att den totala ränteexponeringen uppgår till 31,. Fonden redovisar 30,vilket är den del av ränteportföljen som faller under kriteriet säkra obligationer KÄLLA: Första AP-fonden Lång placeringshorisont och helhetssyn genomsyrar verksamheten En lång placerings-horisont kräver uthållighet Analys och framförhållning är en förutsättning för proaktivt agerande En robust portfölj underlättar långsiktigt agerande Investeringarna styrs av fundamental analys Förväntad avkastning och fondens riskprofil är viktigt Intern förvaltning utgör basen för fondens verksamhet Självständig och oberoende analys Tydliga ansvar och mål, Beslut fattas av individer Extern förvaltning är ett komplement Hållbarhetsfaktorer ingår i investeringsanalysen Lång sikt – Strategisk inriktning ~ sikt Medelfristig sikt – Planeringsportföljen 1-1,sikt Kort sikt – beslutsprocessen 1-3 månaders sikt Tre beslutsnivåer för lång, medelfristig och kort sikt Den strategiska inriktningen tar avstamp i ALM-analysen (~40 års sikt) och utgör de två första stegen i strategiprocessen: –ALM-analys fördjupas genom att tillgångsslag som inte har kontinuerliga marknadspriser modelleras för optimering i jämvikt –En konjunkturell analys genomförs De två perspektiven sammanvägs sedan i den strategiska inriktningen som sätts samman av VD i Portföljgruppen1, varefter styrelsen beslutar om strategin Utvärderas en gång och anger inriktningen för Planeringsportföljen Planeringsportföljen är den medelfristiga portföljen som anger inriktningen för förvaltningen –Portföljen visar prognosen för önskad portfölj om 1-1, –Planeringsportföljen baseras på och konjunkturella analyserna samt en bedömning om möjlig implementering (hänsyn tas till marknadspriser, likviditet, kostnader och andra restriktioner för allokering av portföljen) av VD , eller vid behov, och används för att röra sig mot den strategiska inriktningen Utifrån den strategiska inriktningen och Planeringsportföljen ger styrelsen ett riskmandat till VD, Planeringsportföljen används som indexportfölj vid styrelserapportering för riskuppföljning VD /CIO styr och leder förvaltningen med interna och externa mandat som berör strategisk allokering, strategisk förvaltning och operativ förvaltning, Affärsansvarig beslutar om strategi i portföljgruppen efter en bred beredningsprocess i organisationen Investeringsprocessen baseras på tre olika beslutsnivåer: –Strategisk allokering: beslut om tillgångsfördelningen mellan aktier, räntor samt fastigheter, hedgefonder, riskkapitalfonder, riskparitetsportföljen2 och nya investeringar samt storleken på valutaexponeringen och portföljens duration –Strategisk förvaltning: beslut om allokeringen, strategier och förvaltningsformer inom respektive tillgångsslag –Operativ förvaltning: beslut i den faktiska förvaltningen i förhållande till valda strategier För att beskriva portföljens resultat sker en utvärdering på flera nivåer med olika tidshorisonter –Totala portföljen i förhållande till mål, inkomstindex, och jämförbara kapitalförvaltare, utvärderingshorisont respektive 10 år –Totala portföljen i förhållande till möjliga portföljer inom VD:s riskmandat, utvärderingshorisont 5 år –Affärsenheters förvaltning i förhållande till utfärdade mandat, utvärderingshorisont 3-5 år Portföljgruppen består av CIO samt chefen för tillgångsallokering samt förvaltningsansvariga En riskparitetsportfölj är en portfölj där varje portföljskomponent bidrar med lika mycket risk till portföljens totala risk KÄLLA: Första AP-fonden Första AP-fondens investeringsprocess 2014 31/12 2013 31/12 2014 VD/CIO:s verktyg att styra VD/CIO efter samråd med VD/CIO efter samråd VD/CIO efter samråd 1 Planeringsportfölj som trädde i kraft den 31/12 2012 2 CIO och chefen för tillgångsallokering samt förvaltningsansvariga 3 Alternativa investeringar (~25%) bestod av fastigheter, hedgefonder och private equity (~20%), riskparitetsportföljen (~4%) och (~0%) 4 Inklusive kassa, TAA och ; Riskparitetsportföljen innehåller räntebärande papper, vilket gör att den totala ränteexponeringen uppgår till 31,. Fonden redovisar 30,vilket är den del av ränteportföljen som faller under kriteriet säkra obligationer KÄLLA: Första AP-fonden 29Asset Liability Modelling-analys: handlar om att hitta den kombination av finansiella tillgångar som bäst matchar de pensionsutbetalningar fonden kommer behöva göra . Analyshorisonten är därför mycket lång, upp till . 30Riskmandatet är uttryckts som bandbredd mellan tillgångsslagen, statistiska riskmått för respektive tillgångsslag (prognostiserad tracking error för aktier och räntor, VaR för valuta) och strategiska inriktningar inom tillgångsslaget alternativa investeringar 31 Fastigheter, PE, hedgefonder, riskparitetsportföljen och nya investeringar KÄLLA: Första AP-fondenFÖRSTA AP-FONDENS RESULTAT Första AP-fondens nya förvaltningsmodell (fr.o.m. ) 0–3 år VD eller den VD utser Globala aktie-, ränte-, nivå samt öppen (ohedgad) nivå, olika AI-index samt VD eller den VD utser Diversifierad portfölj av en uppsättning olika förvaltningsuppdrag inom olika tillgångsklasser Långsiktig (strategisk) Kortsiktig (cyklisk/ systemets krav och behov betaindex samt robust mot marknads och portföljanalys: samt långsiktiga () osäkerhet i skattningar och (förvaltningsinriktning, t,ex, value) 5-åriga kapitalmarknads- förutsättningar inkl, värdering 33Nedbrytning av avkastningen är redovisade värden och adderar inte exakt ihop till avkastningen beroende på avrundningar samt eventuella periodiseringseffekter Första AP-fondens totala avkastning 20011–2014 Total nominell avkastning efter kostnader; Procent Avkastning 20011–2014 -3,4 -1,9 -14,0 -21,9 Riskjusterad avkastning (sharpekvot5) 20011–2014 (anges annualiserad avkastning) Första AP-fondens målsättning är att nå en genomsnittlig årlig nominell avkastning på 5,efter kostnader, mätt över rullande tioårsperiod Provisions- och rörelsekostnader som andel av genomsnittet av årets ingående och utgående marknadsvärde (2001 baserat enbart på utgående marknadsvärde) Likvidportföljen inkluderar noterade tillgångsslag inkl, aktier, räntebärande tillgångar, samt kassa Sharpekvot för den totala portföljen, inklusive noterade samt onoterade tillgångar, Sharpekvoten baseras på årlig avkastning före kostnader, 12 månaders svensk skuldväxel 2001-10 och 2-årig svensk statsobligation 2011-13, 1-årsnod på svenska staten-kurvan (YCGT0021) från 2013-12-31 för för samt antagande Beräknade sharpekvoter avviker från redovisade värden på 2,1 för totalportföljen då fonden använt en annan metod Not: Sharpekvoten definieras som riskpremien (fondens avkastning minus den riskfria räntan) dividerat med fondens risk (mäts med standardavvikelsen) KÄLLA: Första AP-fonden; ; McKinsey-analys 34Nedbrytning av avkastningen är redovisade värden och adderar inte exakt ihop till avkastningen beroende på avrundningar samt eventuella periodiseringseffekter 35En högre kostnad för till exempel provisioner till externa förvaltare bör anses motiverad om det genererar en meravkastning som överstiger den ökade kostnaden (allt annat lika) Första AP-fondens faktiska tillgångsallokering 20011-2014 % av totala tillgångar Första AP-fonden2; = SEK miljarder -0,9 -9,7 -1,4 aktier (exkl, -15,8 -0,6 -0,7 -0,5 2 Den faktiska allokeringen Inklusive kassa, TAA och ; Riskparitetsportföljen innehåller räntebärande papper, vilket gör att den totala ränteexponeringen uppgår till 31,. Fonden redovisar 30,vilket är den del av ränteportföljen som faller under kriteriet säkra obligationer Alternativa tillgångar inkluderar bland annat investeringar i hedgefonder, fastigheter, PE och riskparitetsportfölj, Riskparitetsportföljen infördes , En riskparitetsportfölj är en portfölj där varje portföljskomponent bidrar med lika mycket risk till portföljens Alternativa tillgångar (~25%) bestod av fastigheter (~9%), hedgefonder (~6%) och private equity (~4%) samt riskparitetsportföljen (~4%) KÄLLA: Första AP-fonden; McKinsey-analys FÖRSTA AP-FONDENS AKTIVA AVKASTNING Första AP-fondens aktiva avkastning 20011–2014 Årlig aktiv avkastning före kostnader; Procent2 Utveckling aktiv avkastning 20011– 2014 -0,6 -0,3 -0,8 -0,2 Aktiv avkastning per tillgångsslag 2014 -0,1 Definition av aktiv avkastning AP1 Aktiv förvaltning inom tillgångsslag (exkl. alternativa investeringar) Differens mot mandatspecifika jämförelseindex för de portföljmandat där jämförelseindex är tillämpbara inkluderas även indexval (+0,), Traditionell aktiv avkastning för totalportföljen redovisas ej Beräknas mot likvidportföljen som bas 2001-09, 2010-14 används den del av portföljen med jämförelseindex som bas Geometriskt snitt av den årliga aktiva avkastningen Annualiserad informationskvot baserad på daglig avkastning och antagande , Informationskvoten definieras som den aktiva avkastningen dividerat med fondens aktiva risk och visar hur mycket överavkastning som den aktiva förvaltningen gett, Informationskvoten redovisas ej 2011-14 då den ej bedöms vara jämförbar med andra AP fonder, 2001- 10 var informationskvoten 0,4 KÄLLA: Första AP-fonden; McKinsey-analys 5.Grundläggande utvärdering av Andra AP- fonden ANDRA AP-FONDENS FÖRVALTNINGSMODELL OCH 38Fonden arbetar med ett avkastningsantagande om givet fondens mål att "minimera konsekvenserna av den automatiska balanseringen genom att skapa god avkastning på kapitalet" 39Asset Liability Modelling. Analysmodell för att fastställa fondens strategiska portfölj.