prop · H203101 · 2015-04-15 00:00:00 — Den finansiella sektorn bedöms separat från den ordinarie portföljen eftersom analysen på detta område präglas av statens åtagande att värna finansiell stabilitet. En stor förändring är att ett nytt regelverk8 för hantering av banker i kris har börjat implementeras. Detta nya regelverk syftar huvudsakligen till att minimera risken för att skattemedel behöver användas för att hantera banker i kris, även om det inte kan uteslutas att så kan bli fallet. Om en störning som drabbar det finansiella systemet är begränsad, i så måtto att endast insättningsgarantin behöver infrias, leder detta högst sannolikt inte till stora statliga förluster. Är störningen mot det finansiella systemet däremot stor nog för att utlösa de åtgärder som styrs av det nya resolutionsregelverket, avgörs omfattningen på åtgärderna av störningens natur. För att hamna i en situation där resolution och skuldnedskrivning inte är tillräckligt för att undvika statliga förluster, krävs det en skuldkris som orsakar stora kreditförluster i det finansiella systemet. För att de statliga förlusterna ska bli stora krävs ytterligare större kreditförluster. Riksgäldens sammantagna bedömning är att sannolikheten är liten för att detta ska ske. 8 och rådets direktiv /59/EU av om inrättande av en ram för återhämtning och resolution av kreditinstitut och värdepappersföretag. Nationellt intygande samt avgifter till och bidrag från EU 6 Nationellt intygande samt avgifter till och bidrag från EU I detta avsnitt lämnar regeringen ett intygande avseende EU-medel under delad förvaltning mellan Europeiska kommissionen och . I avsnittet redogörs även för Europeiska revisionsrättens granskningar avseende kommissionens genomförande av budgeten 2013. Avsnitten 6.1–6.4 lämnas även till kommissionen och till revisionsrätten. Av den anledningen innehåller avsnittet en redogörelse för den svenska förvaltningsmodellen och en kort beskrivning av de redovisningsprinciper som tillämpas i årsredovisningen för staten. I avsnitt 6.6 redovisas samtliga avgifter till och bidrag från EU samt medel som tas emot direkt från kommissionen av svenska myndigheter och inte redovisas mot inkomsttitlar och anslag på statens budget. samt de fonder och andelar i bolag som myndigheterna innehar. avgift till EU och återflödet från EU-budgeten redovisas i såväl budgetens inkomsttitlar och anslag som i de konsoliderade resultat- och balansräkningarna i årsredovisningen för staten. Regeringen har i hög grad delegerat beslutsfattandet avseende genomförandet av EU-program till förvaltningsmyndigheterna som är regeringens organ för att verkställa den fastlagda politiken. och regeringen beslutar om inriktningen och förutsättningarna för den statliga verksamheten och vilka verksamhets- och ansvarsområden som tilldelas myndigheterna. Myndigheterna har sedan långtgående befogenheter i sitt dagliga och operativa arbete. Det är dock regeringens uppgift att styra myndigheterna och försäkra sig om att myndigheterna fullgör sitt verksamhetsansvar. 6.1Redovisningsskyldighet för EU- medel i den svenska statsförvaltningen Regeringen är inför ansvarig för hur den styr riket. Regeringen är redovisningsskyldig inför för statens medel och övriga tillgångar som står till dess disposition. Regeringen lämnar en årsredovisning för staten till . Årsredovisningen innehåller bl.a. utfallet på budgetens inkomsttitlar och anslag, konsoliderade resultat- och balans- räkningar samt finansieringsanalys avseende samtliga statliga myndigheter, inklusive affärsverken, under och regeringen 6.1.1Innehållet i regeringens nationella intygande avseende EU-medel Regeringens nationella intygande avseende EU-medel omfattar medel hänförliga till de fleråriga budgetramarna 2007–2013 och 2014–2020. Det är i störst utsträckning medel från den tidigare programperioden som har hanterats i då genomförandet av den nya programperioden enbart har påbörjats för jordbruksfonderna och . Intygandet innehåller en årlig räkenskaps- sammanställning över medel mottagna från EU:s budget samt en redogörelse för hur dessa medel har fördelats på olika åtgärder. Med EU-medel avses i detta sammanhang de medel som för- valtas inom ramen för delad förvaltning mellan medlemsstaten och kommissionen. Medlen redovisas på budgetens anslag och inkomsttitlar. I intygandet bedömer regeringen huruvida EU-räkenskaperna i allt väsentligt är rättvisande samt intygar att det finns ett ramverk för staten som syftar till att säkerställa en betryggande intern styrning och kontroll av EU-medlen. Räkenskaperna som ligger till grund för sammanställningen är upprättade enligt god redovisningssed och har varit föremål för granskning. Regeringens intygande baseras även på ramverket för intern styrning och kontroll. Genom ramverket ställer regeringen krav på att ansvariga myndigheter lämnar en försäkran vilken möjliggör för regeringen att utfärda ett nationellt intygande. Regeringens intygande syftar till att öka insyn i hur fullgör sitt förvaltningsansvar och hur tilldelade EU-medel används. medför intygandet krav på den interna styrningen och kontrollen hos de myndigheter som ansvarar för att förvalta medlen. Regeringens övergripande ambition är att säkerställa ett effektivt förvaltnings- och kontrollsystem kring EU-medlen i syfte att med rimlig säkerhet garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Intygandet, som ingår som en del i årsredo- visningen för staten, överlämnas till , med kopia till kommissionen och revisions- rätten. 6.1.2Ramverket för intern styrning och kontroll Samtliga svenska myndigheter som har ett förvaltande ansvar för EU-medel omfattas av ramverket för intern styrning och kontroll. utgörs av flera samverkande förordningar: –myndighetsförordningen (2007:515), –internrevisionsförordningen (2006:1228), –förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll och –förordningen (2000:605) om årsredo- visning och budgetunderlag. I myndighetsförordningen fastställs att myndig- hetens ledning ansvarar för att myndighetens verksamhet ska bedrivas effektivt, enligt gällande rätt och de förpliktelser som följer av medlemskap i unionen, att den redovisas på ett tillförlitligt och rättvisande sätt samt att myndigheten hushållar väl med statens medel. För ett antal myndigheter har regeringen dessutom i dess instruktioner bestämt att de ska inrätta internrevision och därmed omfattas av internrevisionsförordningen. Genom att inrätta internrevision på utpekade myndigheter kan regeringen med rimlig säkerhet förvissa sig om att regelverken implementeras ändamålsenligt och följs. I internrevisionens uppgifter ingår att granska och lämna förslag till förbättringar av myndighetens process för intern styrning och kontroll. Myndigheter som omfattas av internrevisions- förordningen omfattas även av förordningen om intern styrning och kontroll samt vissa särskilda bestämmelser i förordningen om årsredovisning och budgetunderlag. Bestämmelserna i förord- ningen om årsredovisning och budgetunderlag innebär att myndigheten i sin årsredovisning ska uttala sig huruvida myndighetens interna styrning och kontroll har varit betryggande samt att myndigheten ska upprätta delårsrapport. En god intern styrning och kontroll ger myndighetens ledning förutsättningar att driva verksamheten på ett effektivt sätt och uppnå önskat resultat. Brister och ofullständigheter kan motverkas i redovisning, ekonomiska rapporter och beslutsunderlag. Med en god intern styrning och kontroll kan både avsiktliga och oavsiktliga fel begränsas och oegentligheter och andra former av bedrägligt beteende undvikas. 6.1.3Omfattningen av regeringens nationella intygande Genom medlemskapet i EU hanterar svenska myndigheter olika slags medel från och till EU:s budget. De medel som får i form av återflöde från EU-budgeten kommer huvud- sakligen från och . får också stöd till transeuropeiska nätverk samt forsknings- och utbildningsprogram. För den senare bidrags- kategorin ligger dock ansvaret för att admini- strera och förvalta medlen på kommissionen och andra institutioner inom EU, inte på medlems- staten och de omfattas därför inte av regeringens intygande. Det är således enbart de medel som erhåller och förvaltar gemensamt med kommissionen som omfattas av regeringens intygande. Ett delat förvaltningsansvar innebär i korthet att kommissionen har det yttersta ansvaret för förvaltningen av EU:s budget, men att medlemsstaten är ansvarig för att nationellt bygga upp ett förvaltnings- och kontrollsystem som garanterar en sund ekonomisk förvaltning av EU:s medel. På de områden där det föreligger ett delat förvaltningsansvar mellan och kommissionen har totalt åtta myndigheter varit utsedda att förvalta medlen. Intygandet gäller den svenska förvaltningen av EU-medel från –Europeiska garantifonden för jordbruket, –Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, –Europeiska regionala utvecklingsfonden, –Europeiska socialfonden, –Europeiska fiskerifonden, –Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare, –Europeiska flyktingfonden, –Europeiska återvändandefonden och –Europeiska fonden för yttre gränser. Nedan redogörs för förvaltningsansvaret för samtliga fonder. Europeiska garantifonden för jordbruket Europeiska garantifonden för jordbruket (Garantifonden) har finansierat olika direktstöd till jordbrukare och interventioner i syfte att stabilisera jordbruksmarknaden. EU har svarat för finansieringen av stödåtgärderna. () har varit ansvarigt utbetalningsställe och har därmed haft det yttersta ansvaret för att dessa medel använts på ett korrekt och effektivt sätt. () har varit attesterande organ. Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling Jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Landsbygdsfonden) har för de fleråriga budgetramarna 2007–2013 och 2014–2020 finansierat insatser för att främja miljön och verka för ökad konkurrenskraft och livskvalitet på landsbygden. Åtgärderna har finansierats gemensamt av och EU. har varit ansvarigt utbetalningsställe för fonden och har därmed haft det yttersta ansvaret för att dessa medel använts på ett korrekt och effektivt sätt. ESV har varit attesterande organ. Europeiska regionala utvecklingsfonden (Regionala utvecklingsfonden) har för den fler- åriga budgetramen 2007–2013 finansierat åtgärder för att minska de ekonomiska och sociala skillnaderna mellan regioner och invånare. Åtgärderna i programmet finansieras gemensamt av och EU. I har Regionala utvecklingsfonden varit uppdelad i åtta regionala program och fem territoriella program. För varje program har en förvaltande myndighet, en attesterande myndig- het och en revisionsmyndighet utsetts. Det är den förvaltande myndigheten som har haft ansvaret för att det operativa programmet förvaltats och genomförts på ett effektivt och korrekt sätt. Den förvaltande myndigheten har även betalat ut fondmedlen till de slutliga stödmottagarna. Den attesterande myndigheten har gjort en bedömning av om kostnaderna är stödberättigande och intygat till kommissionen att utgiftsdeklarationerna är korrekta. har varit förvaltande och attesterande myndighet för åtta regionala program samt ett territoriellt program. För fyra territoriella program har Länsstyrelserna i , respektive varit förvaltande och attesterande myndigheter. ESV har varit revisionsmyndighet för de program inom Regionala utvecklingsfonden som förvaltats i . Europeiska socialfonden (Socialfonden) har för de fleråriga budgetramarna 2007–2013 och 2014– 2020 finansierat åtgärder som syftat till att främja sysselsättningen och social delaktighet. Åtgärderna i programmen har finansierats gemensamt av och EU. Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ) har varit förvaltande myndighet för de berörda programmen inom Socialfonden och har därmed ansvarat för att dessa genomförts på ett korrekt och effektivt sätt. Myndigheten har även svarat för utbetalningar av fondmedlen. Svenska har därutöver varit attesterande myndighet. ESV har varit revisionsmyndighet för programmen inom Socialfonden. Europeiska fiskerifonden (Fiskerifonden) har för den fleråriga budgetramen 2007–2013 främst finansierat åtgärder för att nå målet om att säkra bevarandet och det hållbara utnyttjande av havets resurser. Åtgärderna i programmen finansieras gemensamt av och EU. har varit förvaltande och attesterande myndighet för fonden. ESV har varit revisionsmyndighet. SOLID-fonderna – Ramprogram för solidaritet och hantering av migrationsströmmar För att ge finansiellt stöd till asyl- och migrationspolitiken i EU har ett ramprogram för solidaritet och hantering av migrationsströmmar inrättats under budgetramen 2007–2013. Den omfattar fyra olika fonder: –Europeiska flyktingfonden (2008–2013) (Flyktingfonden), –Europeiska fonden för de yttre gränserna (2007–2013) (Gränsfonden), –Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare (2007–2013) (Integrationsfonden) och –Europeiska återvändandefonden (2008– 2013) (Återvändandefonden). Fonderna har finansierat samarbetsprojekt för flyktingmottagning, gränskontroll, integration och återvändande. Åtgärderna i programmen har finansierats gemensamt av och EU. har varit ansvarig myndighet för att sköta de nationella insatser som fått stöd från Flyktingfonden och Återvändandefonden. Svenska har varit ansvarig myndighet för Integrationsfonden och för Gränsfonden. Ansvariga myndigheter ska sköta uppdraget i enlighet med tillämplig gemenskapslagstiftning och principen om en sund ekonomisk förvaltning. ESV har varit revisionsmyndighet för samtliga fonder inom ramprogrammet. Räkenskapssammanställningen av EU-medel omfattar en resultaträkning, en balansräkning och en kassamässig redovisning av utfall på anslag och inkomsttitlar. Redovisningen för omfattar de fleråriga budget- ramarna –2013 och 2014–2020. Det är endast EU-medel med delat förvaltningsansvar som ingår i räkenskaps- sammanställningen. Dessa medel brutto- redovisas på statens budget. Sammanställningen bygger på uppgifter som har lämnats av de förvaltande myndigheterna. Uppgifterna har stämts av mot dessa myndigheters årsredo- visningar. Redovisningsprinciperna för dessa medel är därmed desamma som de som gäller för årsredovisningen för staten i övrigt när det gäller kostnader, intäkter, fordringar och skulder samt utgifter och inkomster på statens budget. Principerna kan sammanfattas på följande sätt. I resultaträkningen redovisas intäkter av EU- medel och kostnader för EU-stöd enligt bokföringsmässiga grunder. Det innebär att intäkter och kostnader redovisas det år de är hänförliga till, oavsett tidpunkten för betalning. Intäkter av uppbörd respektive kostnader för transfereringar uppkommer normalt då betalning sker, men i de fall intäkterna eller kostnaderna är hänförliga till en annan period än betalningen periodiseras de. På balansräkningens tillgångssida redovisas en fordran eller periodavgränsningspost i fråga om en intäkt för vilken betalning ännu inte mot- tagits. För en mottagen betalning som avser en senare period eller som bedöms behöva åter- betalas, redovisas en skuld eller period- avgränsningspost på balansräkningens skuldsida. Skillnaden mellan fordran, skuld och period- avgränsningspost är vanligen att om anspråk på betalning har ställts redovisas en fordran respektive skuld, annars redovisas en period- avgränsningspost. Utgifter på statens budget som finansieras från EU-budgeten avser i allt väsentligt transfereringar. Dessa redovisas mot anslag det år betalning sker. Undantag gäller för mindre belopp som omfattar förvaltningskostnader, som i stället redovisas mot anslag det år som kostnaderna hänför sig till. Inkomsterna på statens budget utgörs av bidrag från EU. De redovisas mot inkomsttitel på statens budget det år betalning sker. Resultaträkningen visar i sammandrag återflödet från EU-budgeten och hur pengarna använts. Tabell 6.1 Resultaträkning avseende fleråriga budgetramarna 2007–2013 och 2014–2020 Intäkter av bidrag från EU Europeiska garantifonden för jordbruket Europeiska strukturstödet till fisket m.m. Europeiska fonden för integration av Summa intäkter av bidrag från EU m.m. Europeiska garantifonden för jordbruket Europeiska strukturstödet till fisket m.m. Europeiska fonden för integration av Intäkter – återflödet från EU-budgeten minskade Intäkterna från EU minskade 2014 med , vilket främst beror på att programperioden –2013 går mot sitt slut som verksamheten inte har påbörjats i särskilt hög grad. Jämfört med 2013 minskade intäkterna redovisade intäkter från jordbruksfonderna på vilket är i nivå med . Intäkterna utgörs till största delen av medel från jordbruks- fonderna för finansiering av gårdsstöd och lands- bygdsutveckling. För det nya landsbygds- programmet 2014–2020 har för periodiserat intäkter på 1 267 mil- joner kronor som ännu inte rekvirerats från EU. och till en mindre del i redovisade intäkter Socialfonden respektive från Integrationsfonden. redo- visade intäkter på från Flykting- och Återvändandefonden. Kostnader – lämnade bidrag finansierade från EU-budgeten minskade är den myndighet som betalar ut störst del av de bidrag som finansieras med utgör medel från Lands- bygdsfonden. och i lämnade bidrag finansierade från Regionala utvecklingsfonden med vilket är en minskning med 370 miljoner jämfört med . Minskningen beror på minskade utbetalningar inom Regionala utveck- lingsfonden –2013 eftersom program- perioden närmar sig sitt slut. Svenska kostnader för lämnade bidrag finansierade från Socialfonden uppgick till . redo- visade lämnade bidrag finansierade från Flykting- respektive Återvändandefonden med . bidrag finansierade med EU-medel med jämfört med . Balansräkningen visar i sammandrag fordringar och skulder avseende medel från EU-budgeten. Tabell 6.2 Balansräkning avseende fleråriga budgetramarna 2007–2013 och 2014–2020 Övriga kortfristiga skulder 2014- Övriga kortfristiga skulder 2007- Summa kapital och skulder Fordringarna består huvudsakligen av fordringar på EU för gårdsstöd som utbetalades med sammanlagt samt upplupna intäkter för landsbygdsstöd för programperioden –2020 med . I övrigt redovisar upplupna intäkter för programperioden – 2013 med , med och Svenska med . Skulderna utgörs främst av oförbrukade bidrag i form av förskott från Landsbygdsfonden för den gamla programperioden på och Socialfonden på . 6.2.4Redovisning på statens budget – kassamässig redovisning I tabellen redovisas utfall på anslag och inkomsttitlar avseende EU-medel som genomförs med delad förvaltning i . Tabell 6.3 Utfall på anslag och inkomsttitlar fleråriga budgetramarna 2007–2013 och 2014–2020 för perioden –2020 för perioden –2013 struktur för perioden 2014- struktur för perioden 2007- Övriga bidrag från Europeiska Övriga bidrag från EU Vissa siffror i tabellen är justerade för nationell medfinansiering och medel som inte rör delad förvaltning och överensstämmer därför inte med det redovisade utfallet på anslag och inkomsttitlar eller vissa uppgifter i tabell 6.4. Utgifter på statens budget minskade Utgifter som redovisades mot anslag utgörs till största delen av jordbruksstöd. redovisade utgifter för gårdsstöd med och åtgärder för lands- bygdens miljö och struktur med för programperioden –2013 respektive för program- perioden –2020. redovisade även utgifter för intervention och strukturstöd till fisket m.m. Bland övriga utgifter är det i första hand Svenska som redovisade stöd från Socialfonden och Integrationsfonden. Tillväxt- verket och i redovisade utfall på anslag som finansieras av Regionala utvecklingsfonden. redovisade lämnade stöd från Flyktingfonden och Återvändandefonden. Inkomster på statens budget ökade Inkomster av EU-medel på statens budget ökade med jämfört med . Av årets totala inkomster från EU, utgör , dvs. , inkomst- er avseende jordbruksstöd finansierade av Garantifonden och Landsbygdsfonden. Dessa medel liksom övriga jordbruksstöd ovan redo- visades av . och i redovisade bidrag från Regionala utvecklings- fonden. Svenska redovisade in- komster från Socialfonden på varav avser program- perioden –2020. På inkomsttitel Övriga bidrag från EU redovisade inkomster från Flyktingfonden med 66 miljoner kronor samt en återbetalning av medel till Återvändandefonden med . 6.3Bedömning av ansvariga myndigheter I detta avsnitt redogörs för de intyganden av räkenskaperna och bedömningar av den interna styrningen och kontrollen som ledningarna för de myndigheter som har ett förvaltande ansvar för EU-medel har lämnat i sina årsredovisningar. I avsnittet återges även resultaten av de iakttagelser som ESV och har gjort vid sina granskningar av aktuella program/fonder respektive myndigheters årsredovisningar. I avsnittet redogörs även för de åtgärder som vidtas vid myndigheterna med anledning av revisionens anmärkningar. 6.3.1Intygande av räkenskaper och bedömning av intern styrning och kontroll Nedan följer en sammanställning av ansvariga myndigheters intyganden av räkenskaperna och bedömningar av den interna styrningen och kontrollen som myndigheternas ledningar gör i respektive årsredovisning. I årsredovisningen intygar Jordbruks- verkets generaldirektör att årsredovisningen ger en rättvisande bild av verksamhetens resultat samt av kostnader, intäkter och myndighetens ekonomiska ställning. Vidare bedöms den interna styrningen och kontrollen vid myndig- heten vara betryggande. Förutom att lämnar en bedömning och ett intygande enligt förord- ningen om årsredovisning och budgetunderlag har direktören för utbetalningsstället vid myndigheten lämnat en förvaltningsförklaring enligt och rådets förordning (EG) nr 1306/2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jord- brukspolitiken. Förklaringen ingår som en del i de räkenskaper som lämnar för räkenskapsåret (till ) till kommissionen, och som därefter granskas av ESV. Av förvaltningsförklaringen framgår att räkenskaperna ger en sann, fullständig och korrekt bild av utgifterna och intäkterna under räkenskapsåret. I synnerhet har alla skulder, förskott, säkerheter och lager registrerats i räkenskaperna, och alla inkomster som rör Garantifonden och Landsbygdsfonden har krediterats till rätt fonder. Vidare har ett system införts vid myndigheten som med rimlig säkerhet kan garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet, inbegripet att bidragsansökningarna uppfyller krav för stödberättigande och, när det gäller Landsbygdsfonden, att förfarandena för tilldelning av stöd förvaltas, kontrolleras och dokumenteras i enlighet med gemenskaps- reglerna. ESV har i ett yttrande angivit att förvalt- ningsförklaringen på alla väsentliga punkter överensstämmer med kraven i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 908/2014 om tillämpningsföreskrifter för förordning (EU) nr 1306/2013. Ansvariga myndighetsledningar vid Tillväxt- verket, Länsstyrelserna i , och intygar att årsredo- visningen ger en rättvisande bild av verksamhetens resultat samt av kostnader, intäkter och myndighetens ekonomiska ställning. Den interna styrningen och kontrollen vid myndigheterna bedöms vara betryggande. Tillförordnad generaldirektör för rådet intygar i myndighetens årsredovisning att den ger en rättvisande bild av verksamhetens resultat samt av kostnader, intäkter och myndighetens ekonomiska ställ- ning. Den interna styrningen och kontrollen vid myndigheterna bedöms vara betryggande. Generaldirektören för intygar att årsredovisningen ger en rättvisande bild av verksamhetens resultat samt av kost- nader, intäkter och myndighetens ekonomiska ställning. Den interna styrningen och kontrollen vid myndigheten bedöms vara betryggande. Ramprogram för solidaritet och hantering av migrationsströmmar Myndighetsledningarna vid , Svenska och intygar att respektive årsredovisning ger en rättvisande bild av verksamhetens resultat samt av kostnader, intäkter och myndighetens ekonomiska ställning. och Svenska bedömer vidare att den interna styrningen och kontrollen vid myndig- heterna är betryggande.