prop · H3031d14 · 2015-09-21 00:00:00 — Ensamstående med barn har oftare låg ekonomisk standard än andra hushåll Diagram 3.3 visar två kompletterande mått för låg ekonomisk standard för hushåll med barn. När de olika måtten jämförs är andelen barnhushåll med låg ekonomisk standard, oavsett hushållstyp, högst för det relativa måttet. En högre andel av ensamstående med barn, kvinnor såväl som män, har en lägre ekonomisk standard än vad som är fallet för sammanboende med barn. För ensamstående kvinnor med barn är andelen med låg ekonomisk standard högst. Diagram 3.3 Barnhushåll med en låg ekonomisk standard 2014, absolut och relativt mått Källa: , 2015 Ensamståendehushåll löper högre risk att ha relativ låg ekonomisk standard eftersom det enbart finns en löneinkomst i hushållet. Det faktum att de ekonomiska familjestöden är fasta belopp eller följer prisutvecklingen snarare än inkomstutvecklingen, gör att den disponibla inkomsten för ensamstående med barn, vars inkomster i högre grad utgörs av ekonomiska familjestöd, halkar efter i tider av reallöneutveckling. Fler kvinnor än män är sjukskrivna eller uppbär sjuk- eller aktivitetsersättning, vilket också kan orsaka ekonomisk utsatthet. Bland långtidssjukskrivna ensamstående kvinnor med hemmavarande barn är t.ex. andelen ekonomiskt utsatta . För ensamstående kvinnor med barn som är mottagare av sjuk- eller aktivitetsersättning är andelen , se vidare utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. Oavsett vilket mått som används är andelen kvinnor i ensamståendehushåll som har låg ekonomisk standard hög. Mätt med det relativa måttet har hälften av kvinnorna i ensamståendehushåll med minst två barn låg ekonomisk standard. För männen ses inte samma nivåer. Statistiken i allmänhet definierar enbart hushåll där barnet är folkbokfört som hushåll med barn. Att en del barn till ensamstående föräldrar egentligen bor ungefär 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 lika mycket hos båda föräldrarna (s.k. växelvis boende) ökar den ekonomiska standarden för både barnet och den förälder som i statistiken definieras som ensamstående med barn. I motsvarande grad överskattas den ekonomiska standarden för de föräldrar som har barn boende växelvis utan att ha barnen folkbokförda hos sig. Skillnaden mellan det absoluta och det relativa måttet förklaras av att även de med låga inkomster har haft en inkomstökning som har överstigit inflationen. har inkomsterna för barnhushåll med låga inkomster inte ökat lika snabbt som medianinkomsten i samhället totalt, vilket innebär att andelen hushåll med inkomster av medianinkomsten har ökat , dvs. skillnaden i köpkraft mellan olika hushåll har ökat . Diagram 3.4 Andelen ensamstående kvinnor och män med barn som lever med en låg ekonomisk standard (relativt mått) E 1 barn, man E 1 barn, kvinna E 2+ barn, man E 2+ barn, kvinna Källa: , 2015 Andelen hushåll med låg ekonomisk standard minskar när det absoluta måttet används (2008–2014) med undantag för ensamstående män med flera barn, där andelen ökar. När det relativa måttet används ser utvecklingen delvis annorlunda ut. Rörelserna är små men för ensamstående kvinnor, som redan i början av perioden utmärker sig med en betydligt högre andel i ekonomisk utsatthet, har andelen ökat . Den prognosticerade nivån 2014 visar dock på en svag återhämtning för gruppen. Höjningen av bostadsbidragets särskilda bidrag kan vara en bidragande faktor till denna effekt. Regeringen har i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2014/15:99) föreslagit en höjning av underhållstödet med och barn. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 förbättra den ekonomiska situationen för ensamståendehushåll med barn. Sammanboende hushåll visas inte i diagrammet. För dem ses också en svag ökning i jämförelse med , men på en mycket lägre nivå än för ensamståendehushållen. En hög andel av hushåll där föräldrarna är födda utomlands har låg ekonomisk standard Hushåll där någon förälder är utrikes född har betydligt högre risk för låg ekonomisk standard än hushåll där föräldrarna är födda i . Högst andel med låg ekonomisk standard finns i hushåll med en kvinnlig ensamstående utrikes född förälder. Gruppen ensamstående föräldrar bestod 2014 av ca 355 000 individer, varav var kvinnor och var män. Av de ensamstående föräldrarna var det som var utrikes födda och som hade utländsk bakgrund det vill säga var antingen utrikes födda eller födda i men med två utrikes födda föräldrar.2 Tabell 3.5 visar andelen hushåll med låg ekonomisk standard, mätt både med det absoluta och med det relativa måttet samt förändringen (i procentenheter) för hushåll där föräldrarna är inrikes respektive utrikes födda. Det relativa måttet visar en högre andel med låg ekonomisk standard än när det absoluta måttet används. Även skillnaderna mellan hushåll med inrikes respektive utrikes födda föräldrar är mindre med det absoluta måttet. Oavsett vilket mått som används finns det dock skillnader mellan grupperna. Andelen hushåll med låg ekonomisk standard är högst bland utrikes födda ensamstående kvinnor, där så mycket som vartannat hushåll har en låg ekonomisk standard. har dock förbättringar skett för i stort sett alla hushållstyper som studeras. har andelen med låg ekonomisk standard bland barnhushåll med enbart utrikes födda föräldrar minskat oavsett mått. Minskningen är också större än för hushåll med en eller båda föräldrarna födda i , där andelen till och med ökat i vissa fall. Det innebär att skillnaderna mellan hushåll med enbart utrikes respektive enbart inrikes födda 2 SCB, Antalet personer efter hushållsställning, bakgrund och kön, . Skillnaderna mellan hushållen är dock fortsatt stora. Tabell 3.5 Barnhushåll med låg ekonomisk standard efter hushållstyp och för inrikes respektive utrikes födda föräldrar Procent samt förändringen i procentenheter med barn, båda -0,1 -1,4 med barn, en -1,3 med barn, båda -0,9 -7,2 kvinna med barn, -1,0 man med barn, -0,5 kvinna med barn, -0,5 -10,0 man med barn, -1,1 -3,9 Källa: , 2015 Få barnfamiljer i långvarig ekonomisk utsatthet Andelen barnhushåll med långvarigt låg ekonomisk standard är betydligt lägre än andelen med låg ekonomisk standard för ett visst år. Hushållsdefinitionerna är något annorlunda för nedanstående indikator jämfört med övriga uppgifter i avsnittet, vilket innebär att jämförelser med andra redovisade uppgifter om låg ekonomisk standard inte kan göras. De mönster som identifierats tidigare kvarstår. Risken för låg ekonomisk standard ökar om barnen bor i ensamståendehushåll, om föräldern är född utomlands och om den ensamstående föräldern är kvinna. Hushåll med gifta eller sammanboende föräldrar har lägre risk för långvarig ekonomisk utsatthet, eftersom de oftare har två förvärvsinkomster. Om det absoluta måttet används är det av inrikes födda sammanboende föräldrar med ett barn som har låg ekonomisk standard , men enbart hade låg ekonomisk standard samtliga . För sammanboende hushåll där föräldrarna är utrikes födda ligger nivån högre men minskar även här. Det är dock av dessa hushåll som har en låg ekonomisk standard . Långvarig låg ekonomisk standard 2009– (absolut mått) E far, utl. E mor, utl. E far, sv. E mor, sv. Anm: Ensamståendehushåll med barn födda i (sv.) eller utrikes födda. (utl.) Källa: , 2015 Diagram 3.5 visar utvecklingen för ensamståendehushåll som hade låg ekonomisk standard . För ensamstående mödrar är andelen hushåll med låg ekonomisk standard betydligt högre än för ensamstående fäder och även behålls detta mönster. Om föräldern är född utomlands ökar risken generellt och är högst för kvinnor. Andelen med låg ekonomisk standard sjunker dock för samtliga hushåll. Av ensamstående utrikes födda mödrar var det som hade låg ekonomisk standard . Andelen som haft låg ekonomisk standard var . En förklaring till att andelen med låg ekonomisk standard är högre för utrikes födda är att gruppen i genomsnitt har en lägre sysselsättningsgrad än inrikes födda. Detta gäller särskilt för utrikes födda kvinnor. Tiden i har stor betydelse för etableringen på arbetsmarknaden. Sysselsättningsgraden är låg bland nyanlända men den stiger med tiden och närmar sig successivt sysselsättningsgraden för inrikes födda. Etableringen kan dock ta tid och det finns skillnader mellan olika grupper av utrikes födda. I genomsnitt tar dock kvinnors etablering än mäns. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Valfrihet och makt över livssituationen Familjepolitiken ska bidra till goda förutsättningar för valfrihet och makt över livssituationen för alla barnfamiljer. De olika stöden inom den ekonomiska familjepolitiken har olika syften och mål, till exempel att underlätta möjligheterna att kombinera förvärvsarbete och familj. I ett internationellt perspektiv har föräldrar i en hög förvärvsfrekvens, särskilt avseende kvinnor med barn. Sysselsättningsgraden (sysselsatta i procent av befolkningen) är högre bland föräldrar med barn mellan 0–än bland kvinnor och män utan barn, se diagram 3.6. var av männen respektive av kvinnorna som hade hemmavarande barn sysselsatta. Det finns skillnader för framförallt kvinnor beroende på om de är ensamstående eller inte. Gifta eller sammanboende mammor och pappor har högre sysselsättningsgrad än ensamstående män och kvinnor utan barn. Över tid har sysselsättningsgraden för kvinnor som är sambo eller gifta ökat något. Diagram 3.6 Sysselsättningsgrad för kvinnor och män med hemmavarande barn gift/sambo män gift/sambo kvinnor Anm: Axeln är bruten. Källa: , Arbetskraftsundersökningarna () 2015 Om barnen är yngre påverkar det sysselsättningsgraden framför allt för kvinnor. Den förändras inte nämnvärt för männen. Efter att kvinnor och män blir föräldrar kan ett mönster etableras som innebär att hem- och omsorgsarbetet fördelas på ett sätt som inte är jämställt. har i en rapport visat att om en kvinna tar ut mer än hälften av föräldraledigheten är det mycket mer sannolikt 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 att hon längre fram ska förvärvsarbeta mindre än mannen än om föräldrarna delat jämställt på ledigheten.3 Andelen kvinnor med barn som arbetar heltid har stadigt ökat . var det av de sysselsatta kvinnorna med barn som arbetade heltid. Det är dock fortfarande stor skillnad i förhållande till män med barn där av männen arbetar heltid. Bland ensamstående pappor med barn arbetar heltid, vilket kan jämföras med att av de ensamstående mammorna arbetar heltid. Deltiden kan vara ofrivillig, det vill säga att det finns önskemål om att öka sin arbetstid, men att det saknas en sådan möjlighet. Denna s.k. undersysselsättning är högre för kvinnor än för män, av kvinnor respektive män i arbetskraften skulle vilja öka sin arbetstid. Avsaknaden av heltidsarbete är också den vanligast förekommande förklaringen bland både män och kvinnor till varför de arbetar deltid. Deltidsarbete är även i hög utsträckning förknippat med ett huvudansvar för det totala hem- och omsorgsarbetet. Av de deltidsarbetande kvinnorna uppgav att det var vård av barn som var orsaken till deltidarbetet. Motsvarande bland deltidsarbetande män var enbart sju procent.4 Dessa mönster innebär att löneinkomsterna och även livsinkomsterna för kvinnor och män ser olika ut och kan därmed vara en viktig förklaring till att fler kvinnor än män har en låg ekonomisk standard. Antalet barn väntas öka Barnafödandet är en viktig välfärdsfråga. Utan en stabil befolkningsutveckling riskerar arbetskraftsutbudet att minska liksom förmågan att sörja för framtida generationer. På kort sikt ökar utgifterna för den ekonomiska familjepolitiken när fler barn föds, i form av ökade utgifter för barnbidrag och föräldraförsäkring. På genererar ett ökat barnafödande ett ökat arbetskraftsutbud som ger förutsättningar för en fortsatt god samhällsekonomi. Diagram 3.7 Antalet födda barn samt summerad fruktsamhet 1970 1974 1978 1982 1986 1990 1994 1998 2002 2006 2010 2014 2018 Anm: Prognos för 2015-2019 Barnafödandet har ökat med undantag vilket visas i diagram 3.7. föddes ca 114 900 barn. Antalet födda barn förväntas enligt SCB att öka . Som en följd av befolkningens åldersstruktur beräknas antalet födda barn vara stort åren omkring 2020, ca 132 400 barn. Detta för att de stora kullarna födda runt 1990 beräknas få barn omkring den tidpunkten. För att uppnå en stabil befolkning behövs en fruktsamhet på 2,1 barn per kvinna. var nivån 1,88 barn per kvinna. Den summerade fruktsamheten väntas öka något och nå 1,94 barn per kvinna . Familjepolitiken och möjligheten till förskola ger föräldrar goda möjligheter att förena arbets- och familjeliv. Fruktsamhetsnivån i är bland de högsta i . och ligger högre med 1,99 respektive 2013. Lägst ligger och med 1,21 respektive 1.27.5 Institutionella faktorer som arbetsmarknadsanknytning, anställningsform och arbetsinkomst påverkar benägenheten att få barn.6 Föräldrapenningens konstruktion uppmuntrar till etablering på arbetsmarknaden före familjebildning, vilket påverkar när i tiden föräldrarna väljer att få barn. 6 Socialförsäkring, arbetsmarknadsstatus och barnafödande, Inspektionen 4 Arbetskraftsundersökningarna , . för socialförsäkringen, Arbetsrapport 2015:1. Att bilda familj får därför ofta vänta tills föräldrarna har etablerat sig på arbetsmarknaden. Flexibelt användande av föräldrapenning Föräldrar med gemensam vårdnad har rätt med föräldrapenning var. Över tid har det genomsnittliga antalet dagar som män tagit ut ökat. användes av samtliga utbetalda dagar av män, av kvinnor. För barn födda var det som använts av män när barnet fyllt (kvinnor ). För barn födda hade genomsnittet stigit (kvinnor ).7 är det fortfarande en relativt hög andel barn som har en pappa som inte har tagit ut en enda dag med föräldrapenning. För barn födda var andelen (avseende mammor), se vidare diagram 3.8. Diagram 3.8 Andelen barn födda som har en mamma respektive pappa som tagit ut föräldrapenning, fördelat på uttagsintervall 30 och över 60 och över 90 och över 120 och över 180 och över Källa: samt egna beräkningar. Diagrammet visar att enbart hälften av barnen hade en pappa som tagit ut föräldrapenning för 60 eller fler dagar när barnet var . En tredjedel av barnen hade en pappa som tagit ut föräldrapenning för 90 eller fler dagar. Det finns fortsatta möjligheter att ta ut föräldrapenning för denna grupp och för barn födda 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 var det som hade en pappa som tagit ut föräldrapenning (mammor ). Den tillfälliga föräldrapenningen ger föräldrar möjlighet till ledighet från arbetet samt ersättning för inkomstförlust t.ex. när barnet är sjukt eller smittat. betalades ut i tillfällig föräldrapenning, en ökning jämfört med föregående år. Det var främst delförmånen vård av barn som stod för ökningen. Huvuddelen av utbetalningarna för förmånen går till kvinnor. Av antalet ersatta dagar för vård av barn betalades till kvinnor och till män. Utgifterna för den tillfälliga föräldrapenningen har ökat . Utgiftsökningen har flera förklaringar. Medelersättningen ökar som en följd av timlöneutvecklingen och även antalet barn i ålderskullarna 0–har ökat. Andelen barn för vilka det har betalats ut tillfällig föräldrapenning har också ökat något. Utgiftsökningen har fortsatt och en viktig förklaring är att det /2015 var en intensiv influensaperiod. Underhållsstöd och försörjningsansvar för barn Efter en separation kan underhåll för barn som föräldern inte bor tillsammans med regleras på olika sätt. Underhållsbidrag betalas av den förälder som inte bor med barnet och bidraget kan fastställas i dom eller avtal. Underhållsbidraget beräknas på båda föräldrarnas ekonomiska överskott, aktuella inkomstförhållanden och barnets faktiska behov, vilket i sin tur beror på hur gammalt barnet är. I de fall föräldrarna inte kan komma överens om ett underhåll eller när den bidragsskyldige föräldern inte har förmåga att betala underhållsbidrag kan i stället ett underhållsstöd lämnas från . förskotterar underhållet och den andra föräldern betalar sedan tillbaka kostnaden för detta utifrån en beräkning baserad på sin inkomst enligt den senaste taxeringen och det antal barn som han eller hon är underhållsskyldig för. Underhållsstöd kan betalas ut med ett maximalt belopp om medan det civilrättsliga avtalet kan ge ett betydligt högre underhåll för barnet eftersom båda föräldrarnas ekonomiska överskott då kan beaktas. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Andelen barn med separerade föräldrar som reglerar underhållet direkt mellan sig har ökat men nivån är i stort sett oförändrad (). De föräldrar som inte har ekonomisk förmåga att lösa underhållet på egen hand ingår inte i beräkningen. För de barn som efter en separation bor växelvis regleras underhåll ofta genom att respektive förälder ansvarar för de kostnader som uppstår när föräldern har barnet hos sig. Utvecklingen av växelvis boende har varit den främsta anledningen till ökningen av andelen barn med föräldrar som reglerar underhållet på egen hand. Flera undersökningar har visat att många av de föräldrar som reglerar underhållet via underhållsstödet har ekonomiska förutsättningar att reglera underhållet utan att staten först förskotterar det. En sådan direktreglering av underhållsskyldigheten skulle i stor utsträckning innebära att barn skulle få ett högre underhåll än underhållsstödets maximala belopp. Detta gäller särskilt barn som lever i hushåll som tillhör de lägsta inkomstgrupperna. Att fler föräldrar reglerar underhållet själva innebär dessutom minskade kostnader för underhållsstödet och för administration, se vidare avsnitt 3.6 Politikens inriktning. Förändrat stöd till barn med funktionsnedsättning tillsatte en interdepartemental arbetsgrupp med uppgift att göra en översyn av regler och tillämpning av förmånerna bilstöd till personer med funktionsnedsättning, handikappersättning och vårdbidrag för barn med funktionshinder (dnr S2012/09134). Syftet med översynen är att stöden ska göras mer förutsägbara, rättssäkra och hållbara . Målet med översynen är att åstadkomma ett mer sammanhållet och ändamålsenligt system för ersättning och för merkostnader för personer med funktionsnedsättning. Arbetet med översynen av handikappersättning och vårdbidrag för barn med funktionshinder fortskrider i . Administrationen av den ekonomiska familjepolitiken Huvuddelen av förmånerna inom området ekonomisk familjepolitik administreras av . kostnaderna för dessa förmåner uppgick till eller av de samlade förvaltningskostnaderna för myndigheten . Förmånerna barnpension och efterlevandestöd till barn samt pensionsrätt för barnår administreras av . Produktiviteten är ett sammanvägt mått på relationen mellan produktionsvolym (beslut eller utbetalningar beroende på förmån) och myndighetens totala förvaltningskostnader. Ett flertal av förmånerna inom den ekonomiska familjepolitiken tillhör området ”Väntar eller har barn” och där ökar produktiviteten. Ökad automatisering utgör en stor del av förklaringen. Styckkostnaderna för t.ex. tillfällig föräldrapenning och föräldrapenning har minskat, men även inom andra förmåner har det skett förbättringar. avslutades en större andel av ärenden med tillfällig föräldrapenning maskinellt än manuellt. Även inom föräldrapenning var andelen ärenden som automatbereddes högt, . För underhållsstödet finns ett verksamhetsmål fastställt i regleringsbrevet till . ska verka för att särlevande föräldrar har goda kunskaper om försörjningsansvar och möjligheterna att reglera underhåll för barn på egen hand samt om möjligheterna till samarbetssamtal som finns på nivå. arbetar kontinuerligt med att uppmuntra föräldrar som har ekonomiska förutsättningar att återbetala hela det lämnade underhållsstödet på att själva sköta barnets underhåll och att detta i första hand kan bestämmas genom ett civilrättsligt avtal om underhållsbidrag. För att hjälpa särlevande föräldrar att själva reglera underhållet finns på webbplats information om hur föräldrarna själva kan beräkna underhållsbidrag och om möjligheterna till samarbetssamtal hos kommunen. Där finns också ett beräkningsinstrument och blanketter för avtal. Effekterna av insatser är svåra att bedöma även om de får anses bidra till att föräldrar själva reglerar underhållet för barnet. har dock inte utökat sin information till särlevande föräldrar . Ett annat verksamhetsmål för har varit att föräldrar ska ges goda kunskaper om föräldraförsäkringens regelverk och därmed skapa förutsättningar för valfrihet, ett jämställt föräldraskap och makt över livssituationen. har genomfört informationskampanjer i samband med att föräldraförsäkringen fyllde . Myndigheten ger information till föräldrar genom ett flertal olika kanaler, hemskickad information inför att ett barn ska födas, via telefon och på olika webforum och i sociala medier. erbjuder föräldrar möjligheten att i hög utsträckning sköta sina ärenden och kontakter via webbplatsens självbetjäningstjänster. Självbetjäningstjänsterna har utvecklats och används flitigt. Inom föräldrapenningen ansöker digitalt och för tillfällig föräldrapenning är motsvarande uppgift . När nöjdkund-index studeras, eller kundupplevelsen bedöms, visas att barnfamiljerna som grupp är den mest nöjda kundgruppen, men även att män genomgående är mindre nöjda än kvinnor. Det gäller bl.a. bemötande och service samt handläggarnas kompetens.8 De jämställdhetspolitiska målsättningarna har förstärkts i regleringsbrevet . Införandet av nya modell för kvalitetsmätning har försenats och har därför inte kunnat användas . Det är därför svårt att uttala sig om kvaliteten för området. Automatisering och ökad självbetjäning torde medföra ökad kvalitet i beslutsunderlagen , vilket talar för en positiv utveckling inom områden som tillfällig föräldrapenning, föräldrapenning och till viss del även bostadsbidrag. ISF har besvarat ett regeringsuppdrag om kvalitet i beslut och beslutsunderlag för underhållstöd.9 Resultatet visar att det finns en risk att fattar beslut i ärenden innan föräldrarnas och barnets situation är tillräckligt klarlagd. Bedömningarna varierar också, vilket 8 Årsredovisning 2014, . 9Kvalitet i underhållsstöd, en granskning av handläggning, Inspektionen för socialförsäkringen, S2014/03721. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 kan medföra att barn går miste om underhållsstöd för en eller . Den bidragsskyldiga föräldern måste återbetala hela eller delar av stödet till . Granskningen visar att prioriterar att fatta beslut på ansökningar framför hanteringen av återbetalningen av underhållsstöd. Den ekonomiska familjepolitiken bidrog till att förbättra barnfamiljernas förutsättningar för en god levnadsstandard. Den ekonomiska familjepolitiken stod i genomsnitt för av barnhushållens disponibla inkomster. gick av utbetalningarna inom den ekonomiska familjepolitiken till den femtedel av barnhushållen som hade lägst ekonomisk standard. För de behovsprövade bidragen var fördelningsprofilen tydligare, mer än hälften av utbetalningarna gick till denna grupp. har andelen hushåll med låg ekonomisk standard mätt enligt det absoluta måttet minskat, från 2014 (prognos). Om det relativa måttet används har andelen ökat och når 2014. Många hushåll med låg ekonomisk standard tenderar att komma ur situationen , även om det finns skillnader i förhållande till exempelvis hushållstyp och antalet barn i hushållet. Situationen för hushåll bestående av ensamstående kvinnor, särskilt om de är utrikes födda, är dock mer besvärlig. Vart femte sådant hushåll befinner sig i långvarig ekonomisk utsatthet. De statliga insatser som den ekonomiska familjepolitikens olika stöd utgör har haft en positiv effekt på barnfamiljernas levnadsstandard. Denna effekt kan t.ex. mätas genom en indikator som visar i vilken utsträckning familjepolitiken lyfter barnhushållen över gränsen för låg ekonomisk standard. Utan den ekonomiska familjepolitiken skulle av barnhushållen vara ekonomiskt utsatta (mätt med det absoluta måttet). Med den ekonomiska familjepolitiken minskade den andelen till . För ensamstående kvinnor med flera barn är effekten ännu större. Utan den ekonomiska familjepolitiken skulle av dessa kvinnor ha en låg ekonomisk standard, men den faktiska andelen är .