prop · H30328 · 2015-10-13 00:00:00 — 2015/16:28 klargöra att även behandling som är tillåten enligt den nu föreslagna lagen får utföras även om den registrerade motsätter sig behandlingen. Regeringens föreslag: I lagen ska det anges att beslut enligt lagen får överklagas till allmän förvaltningsdomstol och att det krävs prövningstillstånd vid överklagande till kammarrätten. Beslut enligt lagen ska gälla , om inte något annat anges i beslutet. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna har inte några synpunkter. Skälen för regeringens förslag: I 18 § IdF finns en hänvisning till 22 a § förvaltningslagen. När det nu införs en lagreglering av identitetskorten bör det av lagen direkt framgå att beslut enligt lagen får överklagas till allmän förvaltningsdomstol och att det krävs prövningstillstånd vid överklagande till kammarrätten. Enligt den allmänna forumregeln i 14 § andra stycket lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar ska överklagandet prövas av den förvaltningsrätt inom vars domkrets ärendet först prövats. Denna forumregel gäller . Antalet mål i domstol som rör överklaganden av beslut rörande identitetskort för folkbokförda är relativt få. Det saknas bl.a. mot den bakgrunden skäl att nu närmare överväga införandet av en särskild forumbestämmelse som koncentrerar mål till vissa domstolar beroende på var beslutsmyndigheten är belägen för dessa mål. I lagen bör också tas in bestämmelsen om att beslut gäller , om inte något annat anges i beslutet. Regeringens förslag och bedömning: Lagen om identitetskort för folkbokförda i ska träda i kraft . Några särskilda övergångsbestämmelser behövs inte. Promemorians förslag och bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna har inte några synpunkter. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Den föreslagna lagen bör träda i kraft . Det finns inget behov av övergångsbestämmelser. 8.1Skyldighet för myndigheter att lämna uppgifter som behövs för kontroll eller beslut enligt skatteförfarandelagen på begäran 8.1.1En reglering i lag införs Promemorians förslag: Bestämmelsen i skatteförfarandeförordningen om skyldighet för myndigheter att lämna uppgifter som behövs för kontroll eller beslut enligt skatteförfarandelagen på begäran förs in i skatteförfarandelagen. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna har inte några synpunkter. Skälen för promemorians förslag: I avsnitt 4.1 redogörs för bestämmelsen om skydd för den personliga integriteten i 2 kap. 6 § andra stycket regeringsformen. Bestämmelsen innebär enligt förarbetena att uppgiftsskyldighet mellan myndigheter i vissa fall kan behöva regleras i lag (prop. 2009/10:80 s. 184). Enligt 19 kap. 6 § första stycket skatteförfarandeförordningen (2011:1261) ska uppgifter som en myndighet förfogar över och som behövs för kontroll eller beslut enligt skatteförfarandelagen (2011:1244) på begäran lämnas till verket. Undantag gäller i fråga om uppgifter som omfattas av sekretess till följd av 15 kap. 1 eller 2 § eller 16 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), dvs. av utrikes-, försvars- eller statsfinanssekretess, eller enligt en bestämmelse till vilken det hänvisas i dessa paragrafer. För övriga uppgifter som omfattas av sekretess gäller att i de fall då ett utlämnande skulle medföra synnerligt men för något enskilt eller allmänt intresse är en myndighet uppgiftsskyldig bara om regeringen på ansökan av beslutar att uppgiften ska lämnas ut. Denna uppgiftsskyldighet gäller enligt 2 kap. 2 § fastighetstaxeringsförordningen (1993:1199) i tillämpliga delar även i fråga om taxeringskontroll enligt fastighetstaxeringslagen (1979:1152). Bestämmelsen har ersatt föreskrifterna i de numera upphävda 3 kap. 16 § taxeringslagen (1990:324), förkortad TL, och 14 kap. 8 § första stycket skattebetalningslagen (1997:483), förkortad SBL. I 3 kap. 16 § första stycket TL angavs att uppgifter som en myndighet förfogar över och som behövs för taxering ska tillhandhållas på begäran. Enligt bestämmelsens andra och tredje stycke gällde samma undantag från uppgiftsskyldighet som gäller enligt den aktuella bestämmelsen i skatteförfarandeförordningen. Enligt 14 kap. 8 § första stycket SBL skulle uppgifter som en myndighet förfogar över och som behövdes för kontroll av att bestämmelserna i skattebetalningslagen hade följts lämnas ut enligt bestämmelserna i 3 kap 16 § TL. De bestämmelserna ersatte i sin tur motsvarande bestämmelser i 46 § taxeringslagen (1956:623), 78 § 2 mom. andra stycket uppbördslagen (1953:272), 27 § fjärde stycket lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare och 17 kap. 5 § tredje stycket Prop. 2015/16:28 mervärdesskattelagen (1994:200). Bestämmelsen innebär en sådan uppgiftsskyldighet som enligt 10 kap. 28 § första stycket OSL bryter sekretess som gäller för uppgifterna. Den ger en i princip obegränsad skyldighet för myndigheter att på begäran lämna ut de uppgifter som behövs för kontroll eller beslut enligt skatteförfarandelagen. Uppgifter som ska användas för beslut eller kontroll enligt skatteförfarandelagen bör typiskt sett inte vara särskilt känsliga ur integritetssynpunkt. Uppgifterna kommer också att omfattas av den absoluta sekretessen hos . Med hänsyn till bestämmelsens generella karaktär kan det dock vara lämpligt att den tas in i lag. Ett nytt kapitel införs i skatteförfarandelagen med anledning av den nya bestämmelsen. Kapitlet placeras i den avdelning som rör utredning och kontroll. Regeringens förslag och bedömning: Den föreslagna lagen ska träda i kraft . Några särskilda övergångsbestämmelser behövs inte. Promemorians förslag och bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna har inte haft några synpunkter. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Den föreslagna nya bestämmelsen bör träda i kraft . Det behövs inga övergångsbestämmelser. Av punkten 1 i övergångsbestämmelserna till skatteförfarandelagen framgår när skatteförfarandelagen tillämpas första gången. Av punkterna 16 och 18 i de övergångsbestämmelserna framgår i vilka fall taxeringslagen och skattebetalningslagen fortfarande gäller. 8.2Andra bestämmelser om uppgiftsskyldighet som kan vara kvar i förordning Regeringens bedömning: De övriga bestämmelser om uppgiftsskyldighet som behandlas i promemorian Vissa registerfrågor kan vara kvar i förordning. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna har inte några invändningar. anser att uppgiftsskyldigheten i flera av de förordningar som tas upp i promemorian omfattar integritetskänsliga uppgifter och att det är särskilt känsligt när tillgång ges till dessa uppgifter via direktåtkomst. Datainspektionen framhåller dock att de sekretessbrytande reglerna i detta sammanhang kompletterar dataskyddsbestämmelser som är huvudsakligen reglerade i lag och anser inte att det finns skäl att 2015/16:28 dessutom ställa krav på att de sekretessbrytande bestämmelserna ska regleras i lag. Skälen för regeringens bedömning: I promemoria Vissa registerfrågor har gjorts bedömningen att ett antal bestämmelser om uppgiftsskyldighet mellan myndigheter inte utgör sådana betydande integritetsintrång som avses i 2 kap. 6 § andra stycket regeringsformen och att de därför kan vara kvar i förordning. De bestämmelser om uppgiftsskyldighet som tas upp i promemorian finns i huvudsak i de förordningar som reglerar behandling av personuppgifter i , och verksamheter. Regeringen instämmer i promemorians bedömning att bestämmelserna inte måste regleras i lag. 9 Konsekvenser av förslagen 9.1Förslagen rörande behandling av personuppgifter i äktenskapsregister- och bouppteckningsverksamheter Den föreslagna nya lagen innebär att det införs en samlad reglering av personuppgiftsbehandlingen inom äktenskapsregister- och bouppteckningsverksamheterna. Dessa båda verksamheter har samband med varandra och skiljer sig i flera avseenden från övriga verksamheter. Den nya gemensamma lagen bidrar enligt regeringens mening till en mer överskådlig och systematisk reglering. Förslagen innebär en flexibel och teknikneutral reglering som möjliggör en utveckling och anpassning av systemen för automatisk behandling av personuppgifter utan krav på regeländringar. Bestämmelserna har utformats med hänsyn till behovet av att skydda enskildas personliga integritet. Förslaget att utöka möjligheten att lämna ut uppgifter på medium för automatiserad behandling kan väntas minska kostnader för utlämnande något. Eventuella initiala kostnader för kan hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Förslagen kan inte förväntas medföra kostnader för andra berörda. Förslagen rörande utlämnande på medium för automatiserad behandling ger möjlighet att ge myndigheter och enskilda en bättre och snabbare service. Förslagen rörande behandling av De föreslagna ändringarna i lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet syftar till att effektivisera utlämnande av uppgifter, både för och för de myndigheter och enskilda som är mottagare av uppgifterna. 2015/16:28 har utformats med hänsyn till behovet av att skydda enskildas personliga Förslagen kan väntas minska kostnader för utlämnande. Eventuella initiala kostnader för kan hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Förslagen kan inte förväntas medföra kostnader för andra berörda. En ökad möjlighet att hämta uppgifter genom direktåtkomst kan underlätta och påskynda de mottagande myndigheternas handläggning. Förslagen ger också möjlighet att ge enskilda en bättre och snabbare service. 9.3Förslagen rörande identitetskort för folkbokförda i och myndigheters uppgiftsskyldighet gentemot Den föreslagna nya lagen om identitetskort för folkbokförda i syftar till att ge grundläggande bestämmelser om verksamheten med idkorten och databasen över id-kort stöd i lag. Detsamma gäller förslaget att lagreglera bestämmelsen i skatteförfarandeförordningen (2011:1261) om myndigheters uppgiftsskyldighet gentemot . De föreslagna ändringarna syftar inte till att genomföra några förändringar i sak jämfört med de föreskrifter som hitintills har meddelats i förordning. Förslagen medför därför inte några offentligfinansiella effekter. 10.1Förslaget till lag om behandling av personuppgifter i äktenskapsregister- och bouppteckningsverksamheter I paragrafen anges det övergripande syftet med lagen. Bestämmelsen har utformats med förebild i 1 kap. 1 § polisdatalagen (2010:361). Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.3.3. I paragrafen anges lagens tillämpningsområde. I första stycket anges att lagen gäller vid behandling av personuppgifter i äktenskapsregister- och bouppteckningsverksamheter. Äktenskapsregisterverksamheten omfattar förandet av äktenskaps- registret och handläggning av registreringsärenden enligt 16 kap. av bouppteckningar och förvaring av dödsboanmälningar samt handläggning av ytterligare vissa typer av ärenden enligt . uppgifter som behörig myndighet för utfärdande av europeiska arvsintyg ingår också i bouppteckningsverksamheten. Enligt andra stycket krävs det för att lagen ska vara tillämplig att behandlingen är helt eller delvis automatiserad eller att personuppgifterna är avsedda att ingå i en strukturerad samling av personuppgifter som är tillgänglig för sökning eller sammanställning enligt särskilda kriterier. Av tredje stycket följer att de föreslagna bestämmelserna om personuppgiftsansvar och vilken behandling som ska vara tillåten ska gälla även vid behandling om avlidna personer. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.3.2. I paragrafen anges att behandling av personuppgifter som är tillåten enligt lagen får utföras även om den registrerade motsätter sig Att det inte krävs något samtycke från den enskilde för att behandling som är tillåten enligt lagen ska få ske anges inte särskilt, utan det anses följa av bestämmelserna om när personuppgifter får behandlas. Av paragrafen framgår dock att behandling är tillåten även när den enskilde motsätter sig behandling. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.3.5. Av paragrafen framgår lagens förhållande till personuppgiftslagen (1998:204), förkortad PUL. Vid behandling av personuppgifter som omfattas av lagen gäller fortfarande personuppgiftslagen, om inte annat följer av lagen eller av föreskrifter som har meddelats i anslutning till den. särbestämmelser och förtydliganden som det bedömts föreligga behov Om bestämmelserna avviker från regleringen i personuppgiftslagen, ska bestämmelserna i denna lag tillämpas. För de frågor som inte regleras av den nya lagen eller föreskrifter som har meddelats i anslutning till den gäller bestämmelserna i personuppgiftslagen. således tillämpas parallellt med den nya lagen. Att personuppgiftslagen ska tillämpas innebär bl.a. att tydliggörandet i 8 § första stycket PUL om tryckfrihetsförordningens företräde vid Lagens bestämmelser kan inte inskränka skyldigheten att lämna ut allmänna handlingar enligt 2 kap. tryckfrihetsförordningen. Det bör dock understrykas att tryckfrihetsförordningen inte innebär någon skyldighet att lämna ut uppgifter i elektronisk form. Att 8 § andra stycket PUL är tillämplig innebär vidare att varken de särskilda bestämmelserna i lagen eller i personuppgiftslagen hindrar att allmänna handlingar som innehåller personuppgifter arkiveras och bevaras enligt bestämmelserna i arkivlagen (1990:782). bevarande m.m. är således tillämpliga när uppgifter finns i allmänna De grundläggande kraven på behandling av personuppgifter i 9 § PUL Av den bestämmelsen följer bl.a. att de behandlingar som utförs måste vara lagliga och göras på ett korrekt sätt och i enlighet med god sed, att personuppgifter måste vara riktiga samt nödvändiga, adekvata och relevanta i förhållande till ändamålen med behandlingen, att personuppgifter får samlas in endast för särskilda uttryckligt angivna ändamål och att insamlade personuppgifter inte får vidarebehandlas för ett ändamål som är oförenligt med det ändamål för vilket uppgifterna samlades in. I bestämmelsen anges också att personuppgifter inte får bevaras än vad som är nödvändigt med hänsyn till ändamålen med behandlingen. Den bestämmelsen om bevarande blir aktuell för personuppgifter som inte finns i allmänna handlingar. Vidare finns t.ex. bestämmelser om säkerheten vid behandling av personuppgifter i 30–32 §§ PUL. De begrepp som används i lagen har den innebörd som framgår av 3 § PUL. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.3.4. Av bestämmelsen framgår att är personuppgiftsansvarigt för den behandling av personuppgifter som verket utför enligt lagen. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.3.4. I paragrafen anges ramarna för när personuppgifter får behandlas. I första stycket anges att personuppgifter får behandlas om det behövs i äktenskapsregister- och bouppteckningsverksamheter. Dessa verksamheter består i huvudsak av registrering av vissa handlingar och i viss mån handläggning av andra typer av ärenden. Bestämmelsen klargör att får behandla uppgifter om det behövs för fullgörandet av verkets uppgifter inom dessa verksamheter. I andra stycket regleras s.k. sekundära ändamål. Bestämmelsen ger inte stöd för att samla in personuppgifter, utan rör behandling i samband med utlämnande av uppgifter som behandlas med stöd av första stycket. Till en början kan konstateras att det alltid är tillåtet att utföra sådana behandlingar som krävs för att fullgöra skyldigheten enligt 2 kap. tryckfrihetsförordningen att lämna ut personuppgifter i allmänna handlingar (jfr 8 § första stycket PUL). Bestämmelsen klargör att utlämnande är tillåtet även i andra fall. I bestämmelsen anges att uppgifter som behandlas enligt första stycket får behandlas om det behövs för att fullgöra uppgiftslämnande som sker i överensstämmelse med lag eller förordning. En sådan bestämmelse om uppgiftslämnande finns t.ex. i 6 kap. 5 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL. Det erinras också om att finalitetsprincipen i 9 § första stycket d och andra stycket PUL därutöver gäller vid behandling av personuppgifter enligt lagen. Den principen innebär att personuppgifter får behandlas för andra ändamål än dem för vilka de har samlats in, under förutsättning att de nya ändamålen är förenliga med de tidigare ändamålen. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.3.6. I paragrafen regleras när känsliga personuppgifter som anges i 13 § PUL får behandlas. Sådana uppgifter är personuppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse, eller medlemskap i fackförening samt personuppgifter som rör hälsa eller sexualliv. Känsliga personuppgifter får behandlas i en handling som har lämnats i ett ärende. Sådana uppgifter får behandlas även i en handling som har upprättats i ett ärende, om de är nödvändiga för ärendets handläggning. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.3.7. I paragrafen anges vilka sökbegrepp som får användas vid sökning inom äktenskapsregister- och bouppteckningsverksamheterna. I första stycket anges att endast uppgifter som avses i 5 kap. 2 § OSL får användas som sökbegrepp. Vid sökning efter handlingar får dessutom namn och person- eller samordningsnummer användas som sökbegrepp. De aktuella verksamheterna omfattar bl.a. registrering av ett stort antal handlingar. Uppgift om namn, person- eller samordningsnummer behöver t.ex. användas vid sökning efter bouppteckningar, äktenskapsförord, gåvohandlingar och underrättelser från domstolar om domar i mål om skilsmässa. I andra stycket har tagits in en bestämmelse om att känsliga personuppgifter som anges i 13 § PUL aldrig får användas som sökbegrepp. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.3.8. I paragrafen regleras utlämnande på medium för automatiserad behandling. I första stycket anges att personuppgifter får lämnas ut på medium för automatiserad behandling om det inte är olämpligt. Innan det blir aktuellt att bedöma om en uppgift får lämnas ut på detta sätt måste det dock konstateras att uppgiften överhuvudtaget får lämnas ut. Utlämnande kan t.ex. inte ske om det föreligger sekretess enligt 21 kap. 7 § OSL. Utlämnande på medium för automatiserad behandling kan i ett visst fall vara olämpligt med hänsyn till riskerna ur integritets- eller säkerhetssynpunkt. Ett sådant utlämnande kräver alltid att säkerheten är tillräcklig med hänsyn till bl.a. känsligheten hos de uppgifter som skickas. Kravet på att utlämnande på medium för automatiserad behandling inte får ske om det är olämpligt får framför allt betydelse vid utlämnande till enskilda när det rör sig om ett omfattande utlämnande eller då uppgifter är särskilt känsliga. I andra stycket ges en upplysning om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen kan meddela ytterligare föreskrifter om begränsningar av möjligheterna att lämna ut personuppgifter på medium för automatiserad behandling. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.3.9. Paragrafen reglerar rätten till rättelse och skadestånd för en enskild, om dennes personuppgifter har behandlats på ett felaktigt sätt. följer att personuppgiftslagens bestämmelser om rättelse och skadestånd ska tillämpas även vid personuppgiftsbehandling som sker i strid med den nya lagen. Sådana bestämmelser finns i 28 och 48 §§ PUL. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.3.10. I paragrafen ges en upplysning om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela föreskrifter om avgifter för utlämnande av personuppgifter. Det kan erinras om att sådana föreskrifter inte får innebära en inskränkning i rätten att ta del av och mot fastställd avgift få kopia eller utskrift av en allmän handling enligt tryckfrihetsförordningen. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.3.11. 10.2 Förslaget till lag om identitetskort för folkbokförda i Paragrafen motsvarar i huvudsak 1 § förordning (2009:284) om identitetskort för folkbokförda i , förkortad IdF, och reglerar de grundläggande förutsättningarna för utfärdande av identitetskort för folkbokförda i . Vilken myndighet som ansvarar för utfärdande av identitetskort bestäms av regeringen. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 7.1.1 och 7.3. Paragrafen motsvarar 3 § andra stycket 1 och 2 IdF och reglerar vissa grundläggande krav vid ansökan om identitetskort. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 7.1.1 och 7.3. Paragrafen motsvarar i huvudsak 3 a § IdF. Av bestämmelsen följer att det är möjligt för den sökande att styrka sin identitet genom en jämförelse av de uppgifter som har lämnats i ansökan om identitetskort med de uppgifter som har registrerats hos i fråga om uppehållstillstånd. Vilka närmare uppgifter det ska röra sig om kan anges i förordning. I 5 § ges en upplysning om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela ytterligare föreskrifter om ansökan och utfärdande av identitetskort. Bestämmelsen innebär en presumtion för att uppgifterna som ligger till grund för uppehållstillståndet även utgör godtagbar grund för identitetsbedömningen i id-kortsärendet. Det finns dock ett utrymme för den utfärdande myndigheten att inte lägga uppgifter till grund för identitetsbedömningen om det finns särskilda skäl. Den utfärdande myndigheten kan t.ex. ha fått kännedom om att de hos registrerade uppgifterna av någon anledning är Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 7.1.1 och 7.3. Paragrafen motsvarar i huvudsak 6 § IdF och innebär att ansökan om identitetskort ska avslås om de grundläggande förutsättningarna i 1 § för identitetskortets utfärdande inte är uppfyllda eller om det som har föreskrivits i fråga om ansökan inte har iakttagits och sökanden inte har följt en uppmaning att avhjälpa bristen. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 7.1.1 och 7.3. I paragrafen ges en upplysning om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen kan meddela ytterligare föreskrifter om ansökan och utfärdande av Vissa grundläggande bestämmelser om ansökan om identitetskort och utfärdande ges i lagen. På lägre nivå finns dock kvar ytterligare Bestämmelserna om krav på personlig inställelse, skriftlig ansökan, undertecknande, medgivande från vårdnadshavare och ingivande för makulering av tidigare id-kort behålls i förordningen om identitetskort för folkbokförda i . uppgifter som ska stämma överens med vad som har registrerats hos i fråga om uppehållstillståndet kan också ges i I förordningen regleras också bl.a. identitetskortens giltighetstid, utlämnande av identitetskort och ansökningsavgift. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 7.3. Paragrafen motsvarar 7 § IdF och anger grunderna för att återkalla ett Den första punkten har getts en annan lydelse än lydelsen i förordningen om identitetskort för folkbokförda i . i sak är inte avsedd. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 7.1.1 och 7.3. I paragrafen ges en upplysning om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen kan meddela föreskrifter om förfarandet vid återkallelse av identitetskort. Paragrafen motsvarar 9 § första meningen IdF och innebär att den utfärdande myndigheten med hjälp av automatiserad behandling ska föra en databas med en samling uppgifter om identitetskort för folkbokförda i Regler om behandling av uppgifter i databasen finns i 9–18 §§ I paragrafen anges att behandling av personuppgifter som är tillåten enligt lagen får utföras även om den registrerade motsätter sig Att det inte krävs något samtycke från den enskilde för att behandling som är tillåten enligt lagen ska få ske anges inte särskilt, utan det anses följa av bestämmelserna om när personuppgifter får behandlas. Av paragrafen framgår dock att behandling är tillåten även när den enskilde motsätter sig behandling. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 7.4.5. I paragrafen regleras hur lagens bestämmelser om behandling av personuppgifter förhåller sig till personuppgiftslagen. Innebörden av bestämmelsen är att lagens bestämmelser ska gälla utöver personuppgiftslagen. Om bestämmelserna avviker från bestämmelserna i personuppgiftslagen ska alltså lagens bestämmelser gälla.