prop · H20357 · 2015-02-03 00:00:00 — Ett institut får tillämpa nettning inom balansräkningen av öm sesidiga fordringar mellan institutet självt och dess motpart som en godtagbar form av kreditriskreducerande åtgärder. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 196 är godtag barheten begränsad till det ömsesidiga likviditetssaldot mellan institutet och motparten. Institut får endast ändra riskvägda exponeringsbelopp och i tillämpliga fall förväntade förlustbe lopp för lån och insättningar som de själva har tagit emot och som omfattas av ett avtal om nettning inom balansräkning en. Ramavtal om nettning som täcker repor eller värdepappers- eller råvarulån eller andra kapitalmarknadsrelaterade transaktioner Institut som tillämpar den fullständiga metoden för finansiella säkerheter enligt artikel 223 får beakta effekterna av bilaterala avtal om nettning som täcker repor och värdepappers- och råvarulån eller andra kapitalmarknadsrelaterade transaktioner med en motpart. Utan att det påverkar tillämpningen av arti kel 299 ska antagna säkerheter och värdepapper eller råvaror som har lånats inom ramen för sådana avtal eller transaktioner uppfylla de krav på godtagbarhet för säkerheter som anges i artiklarna 197 och 198. Godtagbara säkerheter enligt alla metoder Institut får använda följande poster som godtagbara säker heter vid alla metoder: a)Kontanta medel insatta hos det utlånande institutet eller kontantliknande instrument som innehas av detta. b)Räntebärande värdepapper som har givits ut av nationella regeringar eller centralbanker, om dessa värdepapper av ett kreditvärderingsinstitut eller exportkreditorgan som erkänts i enlighet med kapitel 2 har tilldelats en kreditvärdering som enligt EBA:s bedömning motsvarar kreditkvalitetssteg 4 eller högre enligt reglerna för riskvägning av exponeringar mot nationella regeringar och centralbanker enligt kapitel 2. c)Räntebärande värdepapper som har givits ut av institut, om dessa värdepapper av ett kreditvärderingsinstitut har tilldelats en kreditvärdering som enligt EBA:s bedömning motsvarar kreditkvalitetssteg 3 eller högre enligt reglerna för riskväg ning av exponeringar mot institut enligt kapitel 2. d)Räntebärande värdepapper som har givits ut av andra enhe ter, om dessa värdepapper av ett kreditvärderingsinstitut har tilldelats en kreditvärdering som enligt EBA:s bedömning motsvarar kreditkvalitetssteg 3 eller högre enligt reglerna för riskvägning av exponeringar mot företag enligt kapitel 2. e)Räntebärande värdepapper som av ett kreditvärderingsinsti tut har tilldelats en kortfristig kreditvärdering som enligt EBA:s bedömning motsvarar kreditkvalitetssteg 3 eller högre enligt reglerna för riskvägning av kortfristiga exponeringar enligt kapitel 2. f)Aktier eller konvertibla obligationer som ingår i ett centralt index. Europeiska unionens officiella tidning L 176/125 g)Guld. h)Värdepapperiseringspositioner som inte är återvärdepapperi seringspositioner, vilka har en extern kreditvärdering från ett kreditvärderingsinstitut som enligt EBA:s bedömning mot svarar kreditkvalitetssteg 3 eller högre enligt reglerna för riskvägning av värdepapperiseringsexponeringar enligt meto den i kapitel 5 avsnitt 3 underavsnitt 3. Vid tillämpning av punkt 1 b ska räntebärande värdepap per som har givits ut av nationella regeringar eller centralbanker innefatta följande: a)Räntebärande värdepapper som har givits ut av delstatliga eller lokala självstyrelseorgan eller myndigheter, när expone ringar mot dessa behandlas som exponeringar mot den na regering inom vars jurisdiktion de är etablerade en ligt artikel 115.2. b)Räntebärande värdepapper som har givits ut av offentliga organ, vilka behandlas som exponeringar mot nationella re geringar i enlighet med artikel 116.4. c)Räntebärande värdepapper som har givits ut av multilaterala utvecklingsbanker som åsätts riskvikt enligt arti kel 117.2. d) Räntebärande värdepapper som har givits ut av internatio nella organisationer som åsätts riskvikt enligt arti kel 118. Vid tillämpning av punkt 1 c ska räntebärande värdepap per som har givits ut av institut innefatta följande: a)Andra räntebärande värdepapper som har givits ut av del statliga eller lokala självstyrelseorgan eller myndigheter än de räntebärande värdepapper som avses i punkt 2 a. b)Räntebärande värdepapper som har givits ut av offentliga organ, mot vilka exponeringar hanteras i enlighet med arti kel 116.1 och 116.2. c)Räntebärande värdepapper som har givits ut av multilaterala utvecklingsbanker som inte åsatts riskvikt enligt arti kel 117.2. Ett institut får använda räntebärande värdepapper som har givits ut av andra institut och som saknar en kreditvärdering från ett kreditvärderingsinstitut som godtagbar säkerhet, om dessa räntebärande papper uppfyller följande krav: a)De är noterade på en erkänd börs. b)De är betecknade som prioriterade fordringar. c)Alla andra kreditvärderade utgivningar med samma förmåns rätt av det emitterande institutet har en kreditvärdering från ett kreditvärderingsinstitut som av har fastställts mot svara kreditkvalitetssteg 3 eller högre enligt reglerna för risk vägning av institutsexponeringar eller kortfristiga expone ringar enligt kapitel 2. d)Det utlånande institutet har inga uppgifter som tyder på att kreditvärderingen bör vara sämre än det som avses i led c. e)Instrumentets likviditet på marknaden är tillräcklig för dessa syften. Institut får använda andelar eller aktier i företag för kol lektiva investeringar (fond) som godtagbara säkerheter när alla följande villkor uppfylls: a)Andelarna eller aktierna har en daglig offentlig prisnotering. b)Fonderna investerar bara i instrument som är godtagbara för godkännande enligt punkterna 1 och 2. c)Fonderna uppfyller villkoren i artikel 132.3. Om en fondinvesterar i aktier eller andelar i en annan fond ska villkoren i första stycket a-c även gälla för en sådan underlig gande fond. Om en fond använder derivatinstrument för att säkra tillåtna placeringar, ska detta inte hindra andelar eller aktier i detta företag från att vara godtagbara som säkerhet. Vid tillämpning av punkt 5 får instituten, om en fond (nedan kallad den ursprungliga fonden) eller något av dess un derliggande fonder inte enbart investerar i instrument som är godtagbara enligt punkterna 1 och 4, använda andelar eller aktier i denna fond som säkerhet till ett belopp som motsvarar värdet av de godtagbara tillgångar som fonden innehar, förutsatt att fonden eller något av dess underliggande fonder har inve sterat i icke-godtagbara tillgångar i högsta tillåtna omfattning enligt respektive regler. Om en underliggande fond har egna underliggande fonder får instituten använda andelar eller aktier i den ursprungliga fonden som godtagbar säkerhet under förutsättning att de tillämpar den metod som anges i första stycket. L 176/126 Europeiska unionens officiella tidning När icke-godtagbara tillgångar kan ha ett negativt värde på grund av skulder eller ansvarsförbindelser som följer av ägande, ska instituten göra följande två saker: a)Beräkna de icke-godtagbara tillgångarnas totala värde. b)När beloppet i led a är negativt, dra av det absoluta värdet av detta belopp från det totala värdet av de godtagbara tillgång arna. 7.Med avseende på punkt 1 b–e ska instituten tillämpa den minst fördelaktiga kreditvärderingen, när en säkerhet har två kreditvärderingar från kreditvärderingsinstitut. Om en säkerhet har mer än två kreditvärderingar från kreditvärderingsinstitut, ska instituten tillämpa de två mest fördelaktiga kreditvärdering arna. Om de två mest fördelaktiga kreditvärderingarna skiljer sig åt, ska instituten tillämpa den minst fördelaktiga av de två. 8.Esma ska utarbeta förslag till tekniska standarder för ge nomförande för att ange följande: a)De centrala index som avses i punkt 1 f i den här artikeln, artikel 198.1 a, artikel 224.1 och 4 samt i artikel 299.2 e. b)De erkända börser som avses i punkt 4 a i den här artikeln samt i artiklarna 198.1 a, 224.1 och 224.4, 299.2 e, 400.2 k, 416.3 e och 428.1 c samt i bilaga III, del 3, punkt 12, i enlighet med de villkor som föreskrivs i artikel 4.1 led 72. ska överlämna dessa förslag till tekniska standarder för genomförande till kommissionen . Kommissionen delegeras befogenhet att anta de tekniska stan darder för genomförande som avses i första stycket i enlighet med artikel 15 i förordning (EU) nr 1095/2010. Ytterligare godtagbara säkerheter enligt den fullständiga metoden för finansiella säkerheter Utöver den säkerhet som fastställs i artikel 197, får ett institut som tillämpar den fullständiga metod för finansiella säkerheter som anges i artikel 223 använda följande poster som godtagbara säkerheter: a)Aktier eller konvertibla obligationer som inte ingår i ett centralt index, men som handlas på en erkänd börs. b)Andelar eller aktier i fonder, förutsatt att följande två villkor uppfylls: i)Andelarna eller aktierna har en daglig offentlig prisnote ring. ii)Fonden begränsar sig till att investera i instrument som är godtagbara för godkännande enligt artikel 197.1 och 197.4 och i sådana poster som avses i led a. Om en fond investerar i andelar eller aktier i en annan fond ska villkoren i leden a och b även gälla för en sådan underliggande fond. Om en fond använder derivatinstrument för att säkra tillåtna placeringar, ska detta inte hindra andelar eller aktier i detta företag från att vara godtagbara som säkerhet. Om en fond eller någon underliggande fond inte enbart investerar i instrument som är godtagbara för godkännande enligt artikel 197.1 och 197.4 och de poster som anges i punkt 1 a får, institut använda andelar eller aktier i denna fond som säkerhet till ett belopp som motsvarar värdet av de godtagbara tillgångar som fonden innehar, förutsatt att fonden eller något av dess underliggande fonder har investerat i icke-godtagbara tillgångar i högsta tillåtna omfattning i respektive regler. När icke-godtagbara tillgångar kan ha ett negativt värde på grund av skulder eller ansvarsförbindelser som följer av ägande, ska instituten göra följande två saker: a)Beräkna de icke-godtagbara tillgångarnas totala värde. b)När beloppet i led a är negativt, dra av det absoluta värdet av detta belopp från det totala värdet av de godtagbara tillgång arna. Ytterligare godtagbara säkerheter enligt internmetoden Utöver de säkerheter som avses i artiklarna 197–198 får institut som beräknar riskvägda exponeringsbelopp och förvän tade förlustbelopp enligt internmetoden även använda följande slag av säkerhet: a)Säkerhet i form av fastigheter i enlighet med punkterna 2, 3 och 4. b)Fordringar i enlighet med punkt 5. c)Övriga fysiska säkerheter i enlighet med punkterna 6 och 8. d)Leasing i enlighet med punkt 7. Europeiska unionens officiella tidning L 176/127 Bostadsfastigheter som är eller kommer att bli bebodda eller uthyrda av ägaren eller, när det gäller privata investerings bolag, av den faktiska förmånstagaren, och kommersiella fas tigheter, inbegripet kontor och andra kommersiella lokaler, får användas som godtagbar säkerhet av instituten, såvida inte an nat anges i artikel 124.2 och under förutsättning att följande båda villkor är uppfyllda: a)Egendomens värde påverkas inte i väsentlig mån av gäldenä rens kreditkvalitet. Instituten får underlåta att fastställa hur väsentlig påverkan är i situationer där rent makroekono miska faktorer påverkar både egendomens värde och lånta garens utförande av sina förpliktelser. b)Låntagarens risk påverkas inte i väsentlig mån av den un derliggande egendomens eller det underliggande projektets resultat, utan av låntagarens underliggande kapacitet att åter betala skulden från andra källor. Återbetalningen av krediten påverkas således inte i väsentlig mån av kassaflöden som genereras av den underliggande egendom som ställts som säkerhet. Instituten får göra undantag från punkt 2 b för expone ringar där säkerhet ställts i form av bostadsfastighet som är belägen inom en medlemsstats territorium, om de behöriga myndigheterna i denna medlemsstat har belägg för att den relevanta marknaden är välutvecklad och etablerad inom detta territorium med förlustnivåer som inte överstiger någon av följande gränser: a)Förlusterna på lån mot säkerhet i form av bostadsfastigheter av marknadsvärdet eller av pantlånevär det överstiger inte av de utestående lånen mot säkerhet i form av bostadsfastigheter under ett visst år, såvida inte annat föreskrivs enligt artikel 124.2. b)De totala förlusterna på lån mot säkerhet i form av bostad sfastigheter överstiger inte av de utestående lånen mot säkerhet i form av bostadsfastigheter under ett visst år. Om något av villkoren i första stycket a och b inte är uppfyllt under ett visst år, får instituten inte tillämpa den behandling som anges i första stycket förrän båda villkoren har uppfyllts . Instituten får göra undantag från punkt 2 b för kommersi ella fastigheter som är belägna inom en medlemsstats territori um, om de behöriga myndigheterna i denna medlemsstat har belägg för att den relevanta marknaden är välutvecklad och etablerad inom detta territorium med förlustnivåer som inte överstiger någon av följande gränser: a)Förlusterna på lån mot säkerhet i form av kommersiella fastigheter av marknadsvärdet eller av pantlånevärdet överstiger inte av de utestående lånen mot säkerhet i form av kommersiella fastigheter under ett visst år. b)De totala förlusterna på lån mot säkerhet i form av kom mersiella fastigheter överstiger inte av de utestående lånen mot säkerhet i form av kommersiella fastigheter under ett visst år. Om något av villkoren i första stycket a och b inte är uppfyllt under ett visst år, får instituten inte tillämpa den behandling som anges i första stycket förrän båda villkoren har uppfyllts . 5.Instituten får använda fordringar som är anknutna till en kommersiell transaktion eller kommersiella transaktioner med en ursprunglig löptid på högst som godtagbara säkerheter. Godtagbara fordringar innefattar inte fordringar i samband med värdepapperiseringar, sekundärt deltagande och kreditderivat el ler belopp som närstående parter är skyldiga. 6.De behöriga myndigheterna ska tillåta institut att som godtagbar säkerhet använda fysiska säkerheter av annat slag än vad som anges i punkterna 2, 3 och 4, under förutsättning att samtliga följande villkor är uppfyllda: a)Det finns belägg i form av ofta förekommande transaktioner med beaktande av tillgångstyp för att det finns likvida mark nader för en snabb och ekonomiskt effektiv avveckling av säkerheten. Instituten ska regelbundet göra en bedömning av huruvida detta villkor är uppfyllt och om det finns uppgifter som tyder på betydande förändringar på marknaden. b)Säkerheten har väl etablerade offentligt tillgängliga mark Instituten får betrakta marknadspriserna som väl etablerade om de hämtas från tillförlitliga informations källor, såsom offentliga index, och återspeglar priset på transaktionerna under normala förhållanden. Instituten får betrakta marknadspriserna som offentligt tillgängliga, om dessa priser är offentliggjorda, lättillgängliga och det går att regelbundet få tillgång till dem utan några otillbörliga ad ministrativa eller finansiella kostnader. c)Institutet analyserar marknadspriserna samt den tid och de kostnader som krävs för att realisera säkerheten och den realiserade avkastningen från säkerheten. L 176/128 Europeiska unionens officiella tidning d)Institutet kan visa att den realiserade avkastningen från sä kerheten inte understiger av säkerhetens värde i av alla avvecklingar av säkerheter av ett visst slag. Om det finns en betydande volatilitet i marknadspriserna, ska institutet på ett för de behöriga myndigheterna tillfredsstäl lande sätt visa att dess värdering av säkerheten har varit tillräckligt försiktig. Instituten ska dokumentera att de uppfyller villkoren i första stycket a–d samt de villkor som anges i artikel 210. 7.Om inte annat följer av bestämmelserna i artikel 230.2 och om kraven i artikel 211 är uppfyllda, får exponeringar till följd av sådana transaktioner där ett institut hyr ut egendom till en tredje part behandlas på samma sätt som lån där säkerhet har ställts i form av fastighet av samma slag som den uthyrda fastigheten. 8.EBA ska offentliggöra en förteckning över kategorier av fysiska säkerheter som instituten kan förutsätta uppfyller de villkor som avses i punkt 6 a och b. Instituten får använda följande övrigt förbetalt kreditriskskydd som godtagbar säkerhet: a)Kontanta medel som är insatta hos eller kontantliknande instrument som innehas av ett institut som är tredje part på annan grund än ett depåförvaringsavtal och är pantsatta till förmån för det utlånande institutet. b)Livförsäkringar som har pantsatts hos det utlånande institu tet. c)Instrument som har givits ut av ett tredjepartsinstitut och kommer att återköpas av detta institut på begäran. U n d e r a v s n i t t 2 O b e t a l t K r e d i t r i s k s k y d d Utfärdare av kreditriskskydd som är godtagbara enligt alla metoder Institut får använda följande parter som godtagbara till handahållare av obetalt kreditriskskydd: a)Nationella regeringar och centralbanker. b)Delstatliga eller lokala självstyrelseorgan eller myndigheter. c)Multilaterala utvecklingsbanker. d)Internationella organisationer, om exponeringar mot dem ska åsättas riskvikt enligt artikel 117. e)Offentliga organ, om fordringar på dem ska behandlas i enlighet med artikel 116. f)Institut och finansiella institut, om exponeringar mot det finansiella institutet behandlas som exponeringar mot institut ienlighet med artikel 119.5. g)Övriga företagsenheter, däribland moderföretag, dotterföretag och närstående företag till institutet, som uppfyller något av följande villkor: i)Dessa övriga företagsenheter har en kreditutvärdering, till delad av ett kreditvärderingsinstitut. ii)I fråga om institut som beräknar riskvägda exponerings belopp och förväntade förlustbelopp enligt internmetoden har dessa övriga företagsenheter inte tilldelats en kredit utvärdering av ett valbart kreditvärderingsinstitut utan är internt klassificerade av institutet. h)Centrala motparter. Om ett institut beräknar riskvägda exponeringsbelopp och förväntade förlustbelopp enligt internmetoden, ska garantigiva ren, för att vara godtagbar tillhandahållare av obetalt kreditrisk skydd, vara internt klassificerad av institutet i enlighet med bestämmelserna i kapitel 3 avsnitt 6. De behöriga myndigheterna ska offentliggöra och uppdatera förteckningen över de finansiella institut som är godtagbara tillhandahållare av obetalt kreditriskskydd enligt punkt 1 f, eller de vägledande kriterierna för fastställande av sådana godtagbara tillhandahållare av obetalt kreditriskskydd, tillsammans med en beskrivning av de tillämpliga tillsynskraven, och överlämna för teckningen till de övriga behöriga myndigheterna i enlighet med artikel 117 i direktiv /36/EU. Godtagbara utfärdare av kreditriskskydd enligt internmetoden som är berättigade till behandling enligt artikel 153.3 Ett institut får använda institut, försäkrings- och återförsäkrings företag samt exportkreditorgan som godtagbara tillhandahållare av obetalt kreditriskskydd som är berättigade till behandling enligt artikel 153.3, om de uppfyller samtliga följande villkor: a)De har tillräcklig sakkunskap om tillhandahållande av obetalt kreditriskskydd. b)De omfattas av bestämmelser som motsvarar bestämmel serna i denna förordning eller hade, då kreditriskskyddet tillhandahölls, av ett valbart kreditvär deringsinstitut tilldelats en kreditvärdering som enligt Europeiska unionens officiella tidning L 176/129 motsvarar kreditkvalitetssteg 3 eller högre i enlighet med bestämmelserna om riskvägning av exponeringar mot före tag i kapitel 2. c)De hade, då kreditriskskyddet tillhandahölls eller när som helst därefter, en intern kreditvärdering som motsvarar ett PD-värde som inte överstiger det som gäller för kreditkvalitetssteg 2 eller högre i enlighet med bestäm melserna om riskvägning av exponeringar mot företag i ka pitel 2. d)De har en intern riskklassificering som motsvarar ett PD- värde som inte överstiger det som gäller för kreditkvalitets steg 3 eller högre i enlighet med bestämmelserna om risk vägning av exponeringar mot företag i kapitel 2. Vid tillämpning av denna artikel ska det kreditriskskydd som tillhandahålls av exportkreditorgan inte omfattas av någon ut trycklig motgaranti från den nationella regeringen. Garantier godtagbara som obetalt kreditriskskydd Instituten får använda garantier som godtagbart obetalt kredit riskskydd. U n d e r a v s n i t t 3 T y p e r a v d e r i v a t Godtagbara slag av kreditderivat Som godtagbart kreditriskskydd får instituten använda föl jande slag av kreditderivat och instrument som kan bestå av sådana kreditderivat eller som har liknande ekonomisk effekt: a)Kreditswappar. b)Totalavkastningsswappar. c)Kreditlänkade obligationer, i den utsträckning som de har betalats med kontanter. Om ett institut köper kreditriskskydd genom en totalavkast ningsswapp och redovisar nettobetalningarna för swappen som nettoinkomst, men inte redovisar motsvarande vär deminskning på den tillgång som är skyddad (antingen genom reducering av det verkliga värdet eller genom ett tillägg till reserverna), betecknas detta kreditriskskydd inte som godtagbart kreditriskskydd. Om ett institut genomför en intern säkring med ett eller flera kreditderivat, ska, för att kreditriskskyddet ska betecknas som godtagbart enligt detta kapitel, den kreditrisk som har överförts till handelslagret föras över till en tredje part eller tredje parter. Om en intern säkring har genomförts i enlighet med första stycket och kraven i detta kapitel är uppfyllda, ska institutet tillämpa de regler som anges i avsnitt 4–6 för beräkning av riskvägda exponeringsbelopp och förväntade förlustbelopp, då dessa täcks av obetalt kreditriskskydd. A v s n i t t 3 K r a v U n d e r a v s n i t t 1 F ö r b e t a l t K r e d i t r i s k s k y d d Krav för avtal om nettning inom balansräkningen, som inte är ramavtal om nettning i den mening som avses i artikel 206 Avtal om nettning inom balansräkningen, som inte är ramavtal om nettning i den mening som avses i artikel 206, ska beteck nas som en godtagbar form av kreditriskreducering, om följande villkor är uppfyllda: a)Dessa avtal har rättsverkan och är verkställbara i alla rele vanta jurisdiktioner, inbegripet om motparten skulle bli in solvent eller gå i konkurs. b)Instituten kan när som helst fastställa vilka tillgångar och skulder som omfattas av dessa avtal. c)Instituten genomför löpande övervakning och kontroll av riskerna i samband med avslutandet av kreditriskskyddet. d)Instituten genomför löpande övervakning och kontroll av de relevanta exponeringarna på nettobasis. Ramavtal om nettning som täcker repor eller värdepap pers- eller råvarulån eller andra kapitalmarknadsrelaterade transaktioner Ramavtal om nettning som täcker repor, värdepappers- eller råvarulån eller andra kapitalmarknadsrelaterade transaktioner ska betecknas som en godtagbar form av kreditriskreducering, om den säkerhet som tillhandahålls enligt dessa avtal uppfyller samtliga krav som fastställs i artikel 207.2–207.4 och om samt liga följande villkor är uppfyllda: a)De har rättsverkan och är verkställbara i alla relevanta juris diktioner, inbegripet om motparten skulle bli insolvent eller gå i konkurs. L 176/130 Europeiska unionens officiella tidning b)De ger den icke-fallerande parten rätt att avbryta och slutavräkna alla transaktioner inom ramen för avtalet i händelse av ett fallissemang, exempelvis om motparten skulle gå i konkurs eller bli insolvent. c)De säkerställer nettning av vinster och förluster från trans aktioner som har slutavräknats enligt ett avtal, så att den ena parten är skyldig den andra ett enda nettobelopp. Krav för finansiella säkerheter 1.Enligt alla metoder ska finansiella säkerheter och guld erkännas som godtagbar säkerhet, om samtliga villkor som fast ställs i punkterna 2–4 är uppfyllda.