prop · H3031d22 · 2015-09-21 00:00:00 — Den förstärkning av anslag 1:3 Åtgärder för värdefull natur, som föreslås kommer att bidra till att öka takten i arbetet. De flesta programmen rör landmiljön och behovet av ytterligare program inom marin och sötvattensmiljö bör särskilt övervägas. Kartläggning och övervakning av genetisk mångfald är ett viktigt utvecklingsområde för att kunna klara de naturtypsanknutna miljö- kvalitetsmålen med avseende på att uppnå gynnsam bevarandestatus och tillräcklig genetisk variation inom och mellan populationer. Den genetiska mångfalden inom arter är betydelsefull för att upprätthålla livskraftiga populationer och att säkra ekosystemens motståndskraft mot t.ex. ett förändrat klimat. Det är angeläget att få till stånd systematiska genetiska undersökningar av populationer som minskar oroväckande i för att kunna planera insatser för artbevarande, samt för ett urval arter för att förstå effekter av mänskliga aktiviteter Det finns inga styrmedel specifikt inriktade på klimatanpassningsåtgärder för arter och naturtyper som i klimatscenarier har utpekat förhöjd risk för utdöende. Regeringen avser att komplettera den svenska strategin för biologisk mångfald och ekosystemtjänster med ytterligare åtgärder som bidrar till att risken för utdöende har minskat för de arter och naturtyper som löper störst risk att påverkas negativt av klimatförändringar. Fungerande ekosystem och ekosystemtjänster utgör en bas för samhällsekonomin och för välfärden. Arbetet att synliggöra värdet av ekosystemtjänster och biologisk mångfald, genom att integrera dess värden i politiska och ekonomiska ställningstaganden ges fortsatt hög prioritet. Flera initiativ har inletts för att ta fram en vägledning om ekosystemtjänster till olika aktörer som aviserades i strategin för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (prop. 2013/14:141), inom ramen för regerings- uppdragen om grön infrastruktur och kommunikation om ekosystemtjänster. har dessutom aviserat en vägledning för kommunernas arbete med tätortsnära natur och grönområden i staden. Regeringen avser att följa myndigheternas arbete med vägledning för att vid behov ge kompletterande uppdrag som ökar takten i arbetet med att nå etappmålet om den biologiska mångfaldens och ekosystem- tjänsternas värden. Regeringen arbetar fortlöpande med att integrera betydelsen av biologisk mångfald och värdet av ekosystemtjänster i relevanta politikområden och processer. Ekonomiska styrmedel blir särskilt betydelsefulla för att uppnå etappmålet. Analys och metodutveckling för att inkludera kopplingar mellan markanvändning, ekonomisk utveckling och biologisk mångfald i miljö- räkenskaperna bör fortsätta och fördjupas genom samverkan mellan och statistikansvariga myndigheter samt med Artdatabanken vid . Att knyta ihop ekonomiska och ägarmässiga data med enskilda naturtyper skapar bättre förståelse för förutsättningarna för naturtypernas förvaltning och potentiella hotbilder. Underlag skapas som beskriver de aktörer som behöver involveras i genomförandet av grön infrastruktur. De påbörjade insatserna för grön infrastruktur kommer att utgöra en central del i arbetet med att bevara biologisk mångfald. De regionala handlingsplanerna förväntas ge ett väsentligt bättre beslutsunderlag för skydd, återställande och hållbart nyttjande inom sektorer. Att kunna rikta åtgärder i landskapet där de bedöms göra störst nytta leder till en mer kostnadseffektiv naturvårdspolitik. I arbetet med grön infrastruktur spelar långsiktigt bevarande av kärnområden för biologisk mångfald i odlingslandskapet en viktig roll. De viktigaste förutsättningarna för detta är ett fortsatt jordbruk och riktade medel i miljö- ersättningarna i EU:s gemensamma jordbruks- politik, men bevarandeåtgärder kan även omfatta både formellt områdesskydd (inklusive Natura 2000), skötsel och andra insatser som är nödvändiga för att bevara och stärka odlings- landskapets värden. Myndigheternas samarbete med att utveckla grön infrastruktur samt kunskapen om värdet av ekosystemtjänster förväntas bidra till etappmålet om helhetssyn på användningen av mark och vatten. Miljömålsberedningens förslag (SOU 2014:50) till åtgärder för att uppnå en stärkt hänsyn till grön infrastruktur i användningen av mark och vatten genom en ökad helhetssyn på landskapet ska även beaktas i sammanhanget. Vidare innebär kommittédirektivet om en sammanhållen politik för landsbygder (dir. 2015:73) att samverkan mellan åtgärder inom berörda politikområden kommer att analyseras ytterligare. Främmande arter och genotyper måste i likhet med andra EU-länder genomföra åtgärder för att hantera de arter som kommer att tas upp på förteckningen över invasiva främmande arter av unionsbetydelse. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Förteckningen kommer att tas fram inom ramen för EU-förordningen om förebyggande och hantering av introduktion och spridning av invasiva främmande arter. I förordningen ställs även krav på åtgärder för att hindra oavsiktlig introduktion av potentiellt invasiva främmande arter. Det finns också krav på övervakning. Befintliga övervaknings- och inspektionssystem har delar som kan användas för att övervaka invasiva främmande arter, men det behövs en översyn av vilka nya delar som behöver utvecklas och den tekniska utformningen av systemet. Detta för att kunna få information om vilka främmande arter vi har i landet, deras utbredning och ekologiska effekter. EU-förordningen kommer att styra mycket av arbetet med invasiva främmande arter , och därmed även hur resurserna används. Åtgärder och övervakning kommer främst att gälla arter av unionsbetydelse, om sådana finns i landet. Vilka arter som hamnar på förteckningen är därför av mycket stor betydelse för vilka insatser som kommer att genomföras. Det är dock troligt att ett antal arter som innebär en allvarlig risk i , inte kommer att finns med på unionslistan. En bedömning på nationell nivå måste göras för att skilja ut de arter i som vi behöver agera mot. Regeringen avser att vidta åtgärder för att öka takten i arbetet med att nå etappmålet om invasiva främmande arter, baserat på förslag till reviderad nationell strategi och handlingsplan. Alternativ till EU:s miljöersättningar, som t.ex. skötselmedel och Nokås för att sköta odlingslandskapets mest värderfulla områden har tidigare inte tilldelats tillräckliga resurser. Detsamma gäller resurser för bildandet av kulturreservat. Regeringens satsningar på skydd av värdefull natur och åtgärder för värdefull natur möjliggör ökade insatser för biologiskt kulturarv. Regeringen avser vidare att uppdra åt ansvariga myndigheter att analysera hur måluppfyllelsen för berörda miljökvalitetsmål kan förbättras och att föreslå åtgärder i t.ex. landsbygdsprogrammet (se ovan under Ett rikt odlingslandskap). Länsstyrelserna i , och län lämnade en redovisning över arbetet med att skydda tätortsnära natur 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 (dnr 2015/0000). Länsstyrelserna föreslår att arbetet fortsätter under ytterligare en femårsperiod. Regeringen avser att återkomma i frågan. Förutsättningarna för den biologiska mångfalden, kulturmiljön och för friluftsliv i tätortsnära natur kan förbättras. I arbetet är det viktigt att lyfta begreppet ekosystemtjänster och därmed tydliggöra kopplingen till den biologiska mångfalden. Tätortsnära natur fyller en viktig samhällsfunktion genom den mångfald av ekosystemtjänster som tillhandahålls av biologisk mångfald, inte minst möjligheten till rekreation genom friluftsliv. Det är därför angeläget att en dialog förs på lokal nivå där lokal kunskap och engagemang tas till vara. Flera av de insatser som genomförs för grön infrastruktur och ekosystemtjänster förväntas bidra till detta, inte minst åtgärder för forskning och innovation knutet till ekosystemtjänster och utveckling av naturbaserade lösningar. Statlig medfinansiering som ges för att stödja lokalt engagemang i olika miljö- och naturvårdsfrågor har förutsättning att vara kostnadseffektiva satsningar genom att stimulera till frivilliga insatser av betydelse på både lokal och nationell nivå. Lokala naturvårdssatsningen () där staten via länsstyrelserna ger bidrag till lokala naturvårdsprojekt spelar en viktig roll. Sedan starten har totalt 2 697 projekt beviljats bidrag med totalt . Projektägarnas egna finansiering uppgår till . Alla kommuner i landet har fått bidrag till sina egna naturvårdssatsningar. Att säkerställa utvecklingen till en god miljö och minska utsläppen av växthusgaser är en av vår generations största utmaningar. En framåt- syftande miljöpolitik med utgångspunkt i miljömålen kan lösa miljöproblemen och skapa nya möjligheter för jobb och utveckling. Med miljöteknik är det inte bara möjligt att minska vår miljöpåverkan utan också att utveckla vårt välfärdssamhälle. Genom att minska vår förbrukning eller återanvända och återvinna de produkter vi använder kan vi minska belastningen på jordens gemensamma resurser. De nationella miljökvalitetsmålen ska . Avgörande steg ska tas för att göra detta möjligt. Arbetet med framför allt minskade utsläpp av växthusgaser, men även för en giftfri miljö, biologisk mångfald och bättre havsmiljö ska prioriteras. Insatser för att nå regeringens klimat- och miljömål ska integreras i de politikområden där drivkrafterna och lösningarna för utmaningarna finns. En utveckling där bostadsbebyggelse i större utsträckning sker på områden som är i anspråkstagna för annan verksamhet innebär en god hushållning med tätortsnära grönområden. Ekonomiskt stöd till kommuner för sanering av mark för bostadsbyggande införs. Det ska vara lätt och lönsamt att göra miljövänliga val i vardagen. Genom skatter på miljö- och hälsoskadliga vanor och beteenden ska samhällsekonomiska kostnader synliggöras för att styra konsumtion och investeringar i en mer hållbar riktning. Regeringen kommer också att fortsätta arbetet med att kartlägga icke skatterelaterade potentiellt miljöskadliga subventioner som ett led i att genomföra för tillväxt och jobb. Bedömningen att 14 av 16 miljökvalitetsmål inte nås med beslutade styrmedel gör att arbetet för att nå målen måste intensifieras. Arbetet med att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet genomsyrar hela regeringens politik. Regeringen kommer att stärka genomförandet av miljö- politiken och ta avgörande steg för att nå de av antagna miljökvalitetsmålen och generationsmålet. Arbetet med att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet ska integreras även i det internationella arbetet. Generationsmålet och flertalet av miljökvalitetsmålen förutsätter åtgärder utanför gränser. Dagens miljöutmaningar är i stora delar gränsöverskridande och arbetet med att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet förutsätter också att arbetar för en ambitiös miljöpolitik inom EU och inter- nationellt. Regeringen kommer fortsatt bedriva samarbete med länder som är av strategisk betydelse för det globala miljö- och klimatsamarbetet. Bilateralt miljö- och klimatsamarbete ligger i linje med regeringens övergripande ambition att ska vara en stark röst i världen och aktivt delta i det internationella samarbetet i frågor som är viktiga för och den globala miljön. kommer FN att anta nya globala hållbarhetsmål. Den nya globala hållbarhets- agendan syftar till att uppnå social, ekonomisk och miljö- och klimatmässig hållbarhet. Miljödimensionen av hållbar utveckling är avgörande för att utrota fattigdom och skapa ekonomisk och social utveckling för kvinnor och män. kommer regeringen att arbeta med det nationella genomförandet av de mål som har beslutats. I det nationella genom- förandet av målen kommer de nationella miljökvalitetsmålen och generationsmålet att vara en viktig utgångspunkt. Klimat- och miljöutmaningar kan utgöra en drivkraft för innovation och utveckling av t.ex. ny teknik. Regeringen satsar på samverkan kring miljö- och klimatteknik . och dess kansli liksom är strategiska fora för att bidra till att fler jobb och en hållbar tillväxt i hela landet uppnås. En grön omställning och innovation för klimat- och miljöutmaningarna är angelägna framtidsfrågor. Miljöövervakningen är grundläggande för att bedöma om miljökvalitetsmålen och generationsmålet nås och för internationell rapportering. Den gör det möjligt att följa miljötillståndet och se effekterna av vidtagna åtgärder, men underlättar också för allmänheten m.fl. att få tillgång till samlad information om miljön. Både våra nationella myndigheter och Europeiska kommissionen har pekat på de utmaningar som miljöövervakningen står inför för att bl.a. uppfylla EU:s ramdirektiv för vatten (2000/60/EG) och EU:s havsmiljödirektiv (2008/56/EG), men också för att utveckla övervakningen av miljögifter. Därför gör regeringen en satsning på miljöövervakning. är det viktigt att de berörda myndigheterna, som t.ex. och Havs- och vattenmyndigheten, fortsätter att vidarutveckla sitt arbete med miljö- övervakningen så att tilldelade medel används så effektivt som möjligt. har en central roll som förvaltningsmyndighet på miljöområdet. För att ha möjlighet att hantera satsningarna på miljöområdet behöver ökade resurser. Därför förstärker regeringen förvaltningsanslag med i vårändringsbudgeten (prop. 2014/15:99)och med ytterligare 35 miljoner 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 kronor i denna proposition (prop. 2015/16:1). Klimatförändringarna är vår tids ödesfråga och en av regeringens högst prioriterade frågor. Om temperaturen fortsätter att stiga i den takt som forskarna ser och förutspår kommer det att leda till mycket allvarliga konsekvenser för livet på jorden. Minskade klimatpåverkande utsläpp kräver flera typer av åtgärder och ett sammanhållet globalt och nationellt politiskt arbete. Klimatåtgärder behöver vidtas och främjas inom alla relevanta politikområden. Här finns en stor potential för innovativ miljöteknik med högre klimat- och miljöprestanda därför satsar regeringen på samverkan kring miljö- och klimatteknik . behöver det svenska samhället förberedas för och anpassas till ett förändrat klimat. Regeringen kommer därför att stärka de nationella insatserna för klimatanpassning. Globalt ledarskap genom skärpta åtgärder på hemmaplan Arbetet med att minska de svenska utsläppen av växthusgaser är en prioriterad fråga för regeringen. Klimatpolitiken kräver samverkan mellan ett flertal aktörer i samhället och stärks av att även kommuner, aktörer med regionalt utvecklingsansvar, länsstyrelser och landsting är engagerade. Klimatpolitiken ska grundas på principerna om ett pris på koldioxid och om att förorenaren ska betala för sina utsläpp. För att åstadkomma en långsiktig omställning behövs kompletterande styrmedel, exempelvis i form av skatter, men också annan ny lagstiftning. Klimatfrågan ska genomsyra alla berörda politikområden. Miljöskatternas styrande effekt ska öka. Det är grundläggande för att minska utsläppen i den takt som behövs för att klara de svenska miljömålen och att bidra till en globalt hållbar utveckling som håller den globala temperaturökningen så långt som möjligt under två grader. ska vara ledande i omställningen till ett samhälle med mycket låga utsläpp av växthusgaser. Det kommer att kräva investeringar och insatser i samhällets alla sektorer, samt på lokal och regional nivå. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 stimulera åtgärder som minskar de klimat- påverkande utsläppen i har regeringen infört ett investeringsstöd för klimatsatsningar till kommuner, företag och organisationer. Stödet går till initiativ som syftar till att uppfylla klimatstrategier i län eller kommuner eller som på annat sätt ökar takten för att nå klimatmålen och en fossiloberoende fordonsflotta 2030, inklusive satsningar på laddinfrastruktur. Stöd ska i första hand ges till den eller de åtgärder som vid varje prövningstillfälle bedöms ge den största varaktiga minskningen av utsläpp av växthusgaser per investeringskrona. Investeringsstödet omfattar och 2016– 2018. Som del av satsningen inrättas en samordningsfunktion för utvecklingen av laddinfrastruktur för elfordon vid . Det etappmål för begränsad klimatpåverkan som godkänt är att klimatutsläppen ska minska till 2020 jämfört med . har bedömt att detta kan nås genom utsläppsminskningar i eller genom investeringar i utsläppsminskningar utomlands. Regeringens ambition är att i ökad utsträckning genom nationella insatser nå målet 2020. För att minska de nationella utsläppen av växthusgaser ytterligare till 2020 skärper regeringen nu den nationella klimatpolitiken. Regeringen avser återkomma med en analys av utvärderingen och bedömningar av hur etappmålet kan uppfyllas och kommer också att återkomma med ytterligare förslag som bidrar till minskade utsläpp i . Därtill kommer regeringen att verka för skärpt EU-lagstiftning beträffande utsläpp från bl.a. personbilar och lätta lastbilar. På är det avgörande att tydliggöra ramarna för den svenska klimatpolitiken. Ett klimatpolitiskt ramverk behövs för att skapa tydlighet och stabilitet på vägen mot ett långsiktigt klimatmål. Arbetet med att etablera ett klimatpolitiskt ramverk fortsätter därför. Regeringen avser återkomma med förslag när Miljömålsberedningen har lämnat sitt betänkande. ska vara ett föregångsland och dela med sig av erfarenheterna av att agera tidigt i klimatfrågan. ska även tillsammans med andra nyckelaktörer, i olika forum, sprida kunskap om hur en ambitiös klimatpolitik kan stödja långsiktig ekonomisk utveckling och välstånd. Syftet är att stödja andra länder när de utformar sin klimatpolitik. Främjande av svensk miljöteknik, förnybara produkter och biobränslen samt gröna innovationer är viktigt. Staten kan här vara en föregångare också i sin egen verksamhet bl.a. genom att främja och upphandla produkter och tjänster som är hållbara och klimatsmarta. Demonstrations- och referensanläggningar för miljöinnovationer på framkant behöver finnas i för att inspirera och vägleda andra länders miljö-, klimat- och innovationsarbete och därmed bidra till att främja export av hållbara och klimatsmarta svenska produkter, system och tjänster. ska även ta del av andra länders och aktörers arbete för att utveckla den svenska klimatpolitiken. Offentliga aktörer på lokal och regional nivå har en stor inverkan på andra aktörers förutsättningar att nå miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. Lokala och regionala klimat- och energistrategier är i detta sammanhang viktiga styrdokument. För att fortsatt utveckla ett strategiskt, samordnat och långsiktigt arbete för energi- och klimatomställning på lokal och regional nivå satsar regeringen inom utgiftsområde 21 på kapacitetsutveckling hos offentliga aktörer på lokal och regional nivå. Fokus på nationella åtgärder Regeringen har identifierat ett antal nyckelområden där insatser behövs för att ytterligare minska de svenska utsläppen av växthusgaser . Transportsektorns klimatpåverkan behöver fortsätta minska. En tillräcklig förändring kan bara åstadkommas genom ett mer transportsnålt samhälle i kombination med mer resurseffektiva fordon och övergång till förnybara energislag. Det kommer också att krävas en omställning av fordonsflottan. Detta kräver strategiska och samordnade insatser , lokalt i kommuner och regionalt i län och landsting liksom nationellt. Människors klimatpåverkan kommer till stor del från vår energikonsumtion. Män och kvinnor har liknande konsumtions- mönster vad gäller energi med ett viktigt undantag, transporter. Män åker mer bil medan kvinnor åker mer kollektivt. Styrmedel som stärker kollektivtrafik förbättrar generellt sett tillgänglighet för kvinnor mer än för män medan det omvända gäller för styrmedel som underlättar och gör det förmånligt att köra bil. Biltrafiken står för en stor del av transporternas klimatpåverkan varför synergieffekter finns i strävan efter minskad klimatpåverkan från biltrafik och en stärkt kollektivtrafik, som också gynnar jämställdheten. Regeringen vidtar en rad åtgärder för att stötta en sådan utveckling: –Regeringen har tillsatt en utredning för att utreda hur ett Bonus–malus-system för lätta fordon kan utformas med ambitionen att det träder i kraft (dir. Fi 2015:05). –Regeringen satsar på stadsmiljöavtal för att stödja hållbar stadsutveckling med större andel kollektivtrafik och lägre utsläpp. –Supermiljöbilspremien förlängdes och tillförs nu ytterligare medel. Den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärde för vissa miljöanpassade bilar förlängs . –beslutat och aviserat ökat järnvägs- underhåll , därefter investeras 1,24 miljarder fram . –I avsikt att förbättra järnvägssystemets funktionalitet samt främja regional tillväxt och landsbygdens förutsättningar föreslås järnvägsunderhållet ökas med ytterligare 2016–2019 –Regeringen föreslår en elbusspremie för att gynna introduktionen av eldrivna bussar. –Genom en avståndsbaserad vägslitageskatt för tunga lastbilar kan den tunga trafiken i högre grad bära sina kostnader för samhällsekonomin. Regeringen har tillsatt en utredning som har i uppdrag att föreslå en sådan skatt (dir. 2015:47). –Regeringen föreslår en tidsbegränsad satsning på kollektivtrafik i landsbygd. –Flygets klimatpåverkan behöver minska och flygresor behöver i högre utsträckning bära sina egna klimatkostnader. Regeringen avser se över hur en skatt på flygresor kan utformas. –Regeringen satsar också på samverkan kring miljö- och klimatteknik. Från höjs trängselskatten i (Lagen [2014:248] om ändring i 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 lagen [2004:629] om trängselskatt). Utredningen har i uppgift att analysera trängselskatten och vid behov lämna förslag till justeringar. För att intensifiera insatserna för att minska klimatpåverkan från transportsektorn och för att nå en fordonsflotta fri från fossila bränslen är det också angeläget att öka den styrande effekten av energi- och koldioxidskatterna. Energiskatten på fossil bensin och fossilt dieselbränsle höjs därför och en årlig uppräkning som beaktar BNP- utvecklingen införs. Detta ska stimulera till en omställning till minskade växthusgasutsläpp från vägtrafiken. Det ska också bidra till en överflyttning av gods från väg till sjöfart och järnväg. Regeringen slopar också stegvis nedsättningarna av koldioxidskatten på bränslen för uppvärmning och drift av stationära motorer inom industri- och kraftvärmeanläggningar utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter för att öka miljöskatternas styrande verkan. Koldioxidskatten är ett kostnadseffektivt styrmedel och är huvudstyrmedel för att nå klimatmålen i sektorer utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter. EU- kommissionen anser att den svenska koldioxidskatten innebär att ett statsstöd ges till biobränslen. arbetar tillsammans med kommissionen för att hitta en lösning som ger minst lika stark miljöstyrning som nuvarande system inom ramen för det som gäller på statsstödsområdet. Regeringens målsättning är att så snabbt som möjligt ha regler på plats som ger långsiktigt hållbara och stabila villkor för biodrivmedel. För att stimulera introduktionen av mer miljövänliga bilar, förlängs den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar . Den maximala nedsättningen begränsas dock . Dessutom fortsätter supermiljöbilspremien 2016 med ändrade regler, där premien sätts ned för laddhybrider. Anslaget förstärks med 2015 och 2016 då försäljningen av elbilar och laddhybrider har varit högre än förväntat. Syftet med premien är att främja introduktionen av personbilar med utsläpp av koldioxid under per kilometer. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Klimatutmaningen är global och det krävs globalt samarbete för begränsa utsläppen av växthusgaser. En global omställning till förnybar och fossilfri energiförsörjning är centralt. Alla länder måste ställa om till ett hållbart samhälle med låga utsläpp och stärka sin motståndskraft mot klimatförändringarnas effekter. ska vara ett föregångsland i detta avseende. Regeringen anser att ett ambitiöst globalt, rättvist och rättsligt bindande klimatavtal under FN för tiden vid klimattoppmötet i är mycket betydelsefullt för det fortsatta internationella klimatarbetet.