prop · H3031d26 · 2015-09-21 00:00:00 — Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2I de angivna beloppen ingår förändringar till följd av tidigare beslut. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:17 Upprustning och drift av . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . 3.9.181:18 Omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag Tabell 3.53 Anslagsutveckling 1:18 Omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för omstrukturering, genomlysning, försäljning och avveckling av företag med statligt ägande. I förvaltningen av bolag med statligt ägande ingår att arbeta med olika typer av ägarfrågor och att såväl förbereda som genomföra de beslut som riksdag och regering har fattat avseende det statliga ägandet. Inom ramen för anlitas juridiska, finansiella och strategiska rådgivare vid exempelvis utvärdering och förändringsarbete, ekonomiska mål, kapitalstruktur och försäljning. Tabell 3.54 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:18 Omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:18 Omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . 3.9.19 1:19 Kapitalinsatser i statliga bolag Tabell 3.55 Anslagsutveckling 1:19 Kapitalinsatser i statliga bolag 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas av regeringen, efter beslut av i varje enskilt fall, för kapitalinsatser i statligt ägda bolag. Anslaget får även användas till utgifter för att förvärva eller bilda aktiebolag för ny eller befintlig statlig bolagsverksamhet. Bolag med statligt ägande bör ha samma förutsättningar för sin verksamhet som bolag 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 med andra ägare. Det betyder att bolag med statligt ägande inte ska ha uttalade fördelar genom tillgång till speciella marknader eller bättre tillgång på kapital, men inte heller nackdelar i form av sämre tillgång på kapital. Tabell 3.56 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:19 Kapitalinsatser i statliga bolag Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:19 Kapitalinsatser i statliga bolag . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till . 3.9.201:20 Avgifter till vissa internationella organisationer Tabell 3.57 Anslagsutveckling 1:20 Avgifter till vissa internationella organisationer 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för gällande avgifter och statsbidrag avseende deltagande i internationella näringspolitiska organ. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 3.58 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:20 Avgifter till vissa internationella organisationer Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:20 Avgifter till vissa internationella organisationer . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till . 3.9.211:21 Finansiering av rättegångskostnader Tabell 3.59 Anslagsutveckling 1:21 Finansiering av rättegångskostnader 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för rättegångskostnader med anledning av mål och ärenden som avser överklagande av beslut eller vari för talan. Det är mycket svårt att prognostisera utgifterna under anslaget, eftersom utbetalningen är bero- ende på utgången i olika domstolsförhandlingar där för statens talan. Om staten enligt domstolens avgörande blir skyldig att ersätta motparten för dennes rättegångskostnader, ska sådan ersättning betalas ut skyndsamt. Tabell 3.60 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:21 Finansiering av rättegångskostnader Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:21 Finansiering av rättegångskostnader . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till . 3.9.221:22 Bidrag till företagsutveckling och innovation Tabell 3.61 Anslagsutveckling 1:22 Bidrag till företagsutveckling och innovation 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 279 450 tkr prisnivå. 3Motsvarar 279 454 tkr prisnivå. 4Motsvarar 239 480 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till för marknadskompletterande finansiering och företagsrådgivning. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 3.62 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:22 Bidrag till företagsutveckling och innovation Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:22 Bidrag till företagsutveckling och innovation . och 2019 beräknas anslaget till potentialen för innovation och tillväxt i företag i hela landet. För samma ändamål beräknas anslaget öka med 2017 och 2018. Anslaget beräknas öka med 2016 och 2017 och med 2018 och 2019 till följd av beslut med anledning av propositionen Vårändringsbudget (prop. 2014/15:99, bet. 2014/15:FiU21, rskr. 2014/15:255). finansieras genom avgifter. De intäkter som redovisas under inkomsttitel utgörs av stämpelskatt (inkomsttitel ) och förseningsavgifter (inkomsttitel : Avgifter vid Patent- och registeringsväsendet). Tabell 3.63 Offentligrättslig verksamhet (som inte får 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) finansieras genom avgifter. De intäkter som redovisas under inkomsttitel utgörs av bidrag till Patentbesvärsrättens verksamhet (inkomsttitel : Avgifter vid Patent- och registreringsväsendet). Tabell 3.65 Offentligrättslig verksamhet (som inte får (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Tabell 3.67 Offentligrättslig verksamhet (som inte får verksamhet är helt avgiftsfinansierad. Intäkterna uppgick till , varav intäkter från tillsyn utgjorde , intäkter från examination utgjorde , intäkter från godkännande, auktorisation och registrering utgjorde och intäkter från området internationella kontakter utgjorde . Nämndens kostnader uppgick till , varav personalkostnader utgjorde . Vid utgången av 2014 hade ett positivt myndighetskapital om . (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) finansieras genom avgifter. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 4 Utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande Utrikeshandel, handels- och investerings- främjande består av följande verksamhetsområden: –handels- och investeringsfrämjande –EU:s inre marknad Verksamheten syftar till att skapa tillväxt och sysselsättning i . Det sker genom att göra EU:s inre marknad mer effektiv, vilket också förbättrar EU-ländernas konkurrenskraft, samt genom att verka för öppenhet i EU-ländernas handel med omvärlden. Det sker också genom att bland annat främja exporten och utländska investeringar i . Inom Utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande finns följande myndigheter och andra statliga verksamheter: , Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac), (), (Business ) samt ansvaret för den statsstödda exportkreditgivningen genom Aktiebolaget (). Vidare anslås medel för svenskt deltagande i internationella handelsorganisationer och för statsbidrag till . Alla statsråd har ett ansvar för att bidra till handels- och investeringsfrämjande inom sitt sakområde men närings- och innovationsministern är huvudansvarig. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom Utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande Utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande 2:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: 2:5 Avgifter till internationella handelsorganisationer 2:6 Bidrag till standardiseringen Summa Utrikeshandel, handels- och 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 4.3Mål för utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande Målet för Utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande är: –högsta möjliga grad av frihandel, –en effektiv inre marknad och en öppen handelspolitik i EU, –ett förstärkt multilateralt handelssystem inom (), –ökande handelsutbyte mellan och världen samt –ökade utländska investeringar i (se även avsnitt 2.4). Målet beslutades i budgetpropositionen (prop. 2008/09:1, utg.omr. 24, bet. 2008/09:NU1, rskr. 2008/09:98). Regeringen vill främja en fri och rättvis världshandel. Vi kommer att arbeta för progressiva internationella handelsavtal och riva handelshinder som vi står upp för miljön, löntagarnas intressen och människors hälsa. Handelsavtal ska respektera demokratiskt fattade beslut. 4.4.1Resultatredovisning – Handels- och investeringsfrämjande Handels- och investeringsfrämjandet syftar till att förbättra förutsättningarna för svenska företag att ta tillvara de möjligheter som globaliseringen ger. Exportfrämjandet syftar till att stärka framför allt små och medelstora företags förmåga till internationalisering. Exportfrämjandet sker i huvudsak genom , organisationen använder själv varumärket . Det statliga uppdraget till Business omfattar i enlighet med preciseringarna i riktlinjebeslutet från regeringen: grundläggande exportservice, små-företagsprogram och riktat exportfrämjande. projektexportsekretariats verksamhet syftar till att främja svenska företags affärer kopplade till projektexport och andra typer av offentligt upphandlade affärer i tillväxt- länder och gentemot FN. Insatserna förstärker den exportfrämjande verksamhet som bedrivs av Business och utrikesrepresentationen. Främjande är en av utrikesförvaltningens kärnverksamheter. Svenska ambassader och generalkonsulat har i uppdrag att bedriva sin främjandeverksamhet i enlighet med en treårig främjandeplan för varje land, vilken redovisas och uppdateras . Planen utarbetas i samarbete med andra främjande- aktörer och omfattar både handels- och investeringsfrämjande samt Sverigeinformation. Investeringsfrämjandet syftar till att attrahera utländska investeringar till som skapar sysselsättning eller tillför kapital, kompetens och marknader till det svenska näringslivet i hela landet. ansvarar Business för det statligt finansierade investeringsfrämjandet. () ska erbjuda marknadskompletterande exportkredit- och investeringsgarantier i syfte att ge svenskt näringsliv goda konkurrensförutsättningar på de internationella marknaderna. Verksamheten finansieras genom premieintäkter och ska bedrivas så att den är självbärande . För att underlätta kreditgivningen till svenska exportföretag beslutade att höja EKN:s exportkreditgarantiram från till (prop. 2008/09:86, bet. 2008/09:NU12, rskr. 2008/09:125) och till (prop. 2009/10:1). Exportkredit- garantiramen har därefter behållits på samma nivå (prop. 2010/11:1, prop. 2011/12:1, prop. 2012/13:1 och prop. 2013/14:1). Aktiebolaget () ska som marknadskompletterande aktör på kommersiella och hållbara grunder bedriva kreditverksamhet i syfte att främja svensk exportnäring genom att erbjuda finansieringslösningar som direkt eller indirekt 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 främjar svensk export. SEK administrerar därutöver det statsstödda exportkreditsystemet, det så kallade CIRR-systemet (Commercial Interest Reference Rate), som baseras på och avseende statsstödda exportkrediter. För att motverka finanskrisens effekter på företagens möjligheter att finansiera export- affärer beslutade regeringen och att öka kapaciteten hos SEK att finansiera exportkrediter av svenskt intresse. Det skedde genom ett kapitaltillskott som ökade bolagets förmåga att finansiera affärer som privata banker tidigare skulle ha tagit hand om (prop. 2008/09:73). För att ytterligare stärka bolagets upplåningskapacitet skapades genom beslut (prop. 2008/09:86, bet. 2008/09:NU12, rskr. 2008/09:125) en möjlighet att mot marknadsmässiga villkor ta upp lån i (Riksgälden) och att erhålla statliga garantier för upplåning. gjordes bedömningen att kreditgarantin inte längre behövdes. Låneramen hos Riksgälden om sänktes för och begränsades till den statsstödda exportkreditgivningen (de s.k. CIRR- krediterna). Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder utarbetades tydliga resultatindikatorer för Business exportfrämjande verksamhet som underlag för regeringens bedömning. För Grundläggande exportservice är indikatorerna: –antal besvarade förfrågningar, –antal besök på hemsidan och –antal handelshinder som anmälts till . För Småföretagsprogrammet är indikatorerna: –antalet företag per bransch som deltagit i Småföretagsprogrammets olika delar, 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 –företagens bedömning på aggregerad nivå av om deltagandet medfört att de kommer att göra exportaffärer till följd av insatsen och –företagens bedömning på aggregerad nivå av om deltagandet medfört att de gjort exportaffärer helt eller delvis till följd av insatsen. För Riktat exportfrämjande och Särskilda riktade exportfrämjande åtgärder är indikatorerna: –antal genomförda marknadsvalsanalyser fördelade per affärsområde/bransch och vald marknad, –antal genomförda insatser fördelade på affärsområde/bransch och/eller marknad, –antal deltagande företag fördelat på storlek och bransch, –företagens egen bedömning efter genomförd insats om den bidragit till nya eller förstärkta affärskontakter, –företagens egen bedömning om insatsen skulle leda till nya exportaffärer inom , –företagens egen bedömning efter genomförd insats om den helt eller delvis bidragit till nya exportaffärer, –en uppföljning efter att gått av företagens bedömningar enligt ovan, –antal kontaktskapande insatser som genomförts: på vilken plats med fokus på upphandling i internationella organisationer samt andelen små och medelstora företag och bransch som deltagit och –antal företag som är registrerade i FN:s leverantörsdatabas och procentuell förändring mot föregående år. Därutöver skulle Business bl.a. redovisa och analysera företagens övergripande uppfattning om Rådet och dess tjänster i ett Nöjd-Kund-Index, eller på motsvarande sätt, övergripande samt per företagsstorlek och bransch. De indikatorer som används för att redovisa resultaten är: –antal små och medelstora företag som deltog i en insats och deras andel av det totala antalet deltagande företag, –andel av de deltagande företagen som bedrev affärsutveckling på marknaden, –andel av de deltagande företagen som inte skulle ha bedrivit affärsutveckling på marknaden om inte insatsen ägt rum, –andel av de deltagande företagen som ansåg att insatsen var värdefull och –andel av de deltagande företagen som fick affärskontakt med potentiell kund. De bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten av utlandsmyndigheternas främjandeplaner är deras egna uppsatta målformuleringar med kommentar kring regioner och fokusområden. De indikatorer som Business använder för att redovisa resultaten som underlag för regeringens bedömningar är: –antalet pågående investeringsprocesser, –antalet högkvalitativa3 utländska investeringar redovisade per typ av investering, bransch och ursprungsland, –antalet besök på hemsidan för investeringsfrämjande, –antalet genomförda informationsinsatser, –samarbete med regionala investerings- främjande aktörer i och De indikatorer som används för att redovisa resultaten är: 3 Bedömningen av investeringens kvalitet sker enligt Business utarbetade kvalitetsbedömningsmodell. –antal affärer, –antal kunder: totalt, nya respektive små och medelstora företag, och –finansiellt resultat. De indikatorer som används för att redovisa resultaten är: –kundfinansieringar (fördelat på direkt- utlåning till exportföretag och export- krediter till köpare av svenska varor och tjänster), –rörelseresultat och årets resultat, –CIRR-systemet: nya krediter, utestående krediter och utestående offerter samt överskott i CIRR-systemet. Diagram 4.1 visar hur det statliga uppdraget för exportfrämjande fördelar sig på olika verksamhetsområden enligt riktlinjebeslutet . Målsättningen inom Grundläggande export- service har varit att antalet direkta förfrågningar ska minska genom att kunderna istället söker svar på sina frågor i en databas på organisationens webbplats. har de direkta förfrågningarna minskat från 36 000 till cirka 11 000 (2013: 13 500). Av dessa hanterades 5 200 förfrågningar i och av utlandskontoren resterande 5 800. Antalet besökare på hemsidan var 24 700 (2013: 23 500). togs en tydligare mall och instruktion fram avseende rapportering handelshinder av Business i samråd med . Sammanlagt inrapporterades 35 handelshinder, merparten i och . Inom Småföretagsprogrammet hade de regionala exportrådgivarna 2014 kontakt med 1 285 unika företag inom programmet Steps to Export, jämfört med 1 827 2013. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Utlandskontoren har arbetat med förlängningen av tjänsten Steps to Export där 423 projekt genomförts inom programmet Voices och 145 inom programmet Affärschans. Tjänsten Connect har fördubblats då företagen alltmer efterfrågar operativa tjänster som utförs direkt på marknaden och utfördes 455 stycken. Utvärdering från företagen visar att Nöjd- Kund-Index ligger på 70 (2013: 68) av de företag som deltagit i aktiviteter. Inom området Riktat exportfrämjande genomförde Business cirka 300 aktiviteter (2013: 250) – seminarier och delegationsresor, mässor och match-making samt särskilda rapporter. gjordes två marknadsanalyser. Av de företag som deltagit i någon av de aktiviteter som Business erbjudit och som svarat på en samlad enkät svarar att deras deltagande lett till affärer. Vid en uppföljning efter den första enkäten anger att de gjort affärer. gör bedömningen att de kommer att göra affärer, helt eller delvis på grund av att de utnyttjat en tjänst eller deltagit i en aktivitet. Business verksamhet syftar också till att hjälpa svenska företag med relevanta affärskontakter. Hälften av företagen bedömer att Rådets satsning bidragit till att de etablerat nya eller förstärkta affärskontakter. Drygt hälften av företagen anger att det är första gången företaget genomför affärsutveckling på den aktuella marknaden. genomförde projekt i , , , och . hade Rådet genomfört riktade insatser avseende nätverksbyggande för företagare med utländskt påbrå som samordnades med projektet . Cirka 600 företag har deltagit i olika nätverksaktiviteter. Antalet företag som är aktivt registrerade i FN:s leverantörsdatabas fördubblades 2014 om än från låga nivåer (från 15 företag till 37). 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Diagram 4.1 Fördelning av det statliga uppdraget för exportfrämjande verksamhet (belopp i ) Särskilda riktade exportfrämjande åtgärder projektexportsekretariat har 2014 lämnat bidrag (totalt ) till 26 exportfrämjande insatser inom olika sektorer på tillväxtmarknader och gentemot FN- systemet (se diagram 4.2 och diagram 4.3). Tabell 4.2 visar det aggregerade resultatet av 19 insatser (5,) där slutredovisning inkommit. Sammanlagt 175 företag har deltagit i insatserna. Det aggregerade resultatet visar att verksamheten har bidragit till att 41 av de deltagande företagen, varav hälften små och medelstora, har tagit steget till nya marknader och att av företagen fick direktkontakt med potentiell kund vilket är ett första steg mot affär. Övriga resultat enligt indikatorer framgår av tabell 4.2. Tabell 4.2 Projektexportfrämjande – aggregerat resultat 2014 Andel små och medelstora företag som inte skulle bedrivit affärsutveckling på marknaden om inte som ansåg att insatsen var värdefull som fick kontakt med potentiell kund Utfallet av satsningarna på FN-marknaden och inom sektorn kris- och katastrofhantering låg över medelvärdena vad gäller antal deltagande företag, andel små och medelstora företag samt andel nya företag på marknaden. Insatserna gentemot FN har bidragit till att fler företag intresserar sig för FN-upphandlingar. och en lägre andel små och medelstora företag än genomsnittet har valt att medverka i de insatser som genomförts i och vilket tyder på högre trösklar för marknadsinträde i dessa två regioner. Diagram 4.2 Projektexportfrämjande – Fördelning per region 2014 Diagram 4.3 Projektexportfrämjande – Fördelning per sektor 2014 Svenska ambassader och generalkonsulat har genomfört ett stort antal näringslivs- och Sverigefrämjande aktiviteter tillsammans med Business , svenska företag, regionala aktörer och lokala partners i anställningslandet m.fl. 83 utlandsmyndigheter har skickat in främjanderapport och 94 har skickat in främjandeplan –2016. De områden som dominerar i främjandeplanerna är miljö och energi, IT Tele- kom, hälsa och sjukvård samt kreativa näringar. Som vägledning för utlandsmyndigheterna har en främjarkalender tagits fram. Kalendern ska ge ökad koordinering och uppmärksamhet åt de kreativa näringarna. Många av insatserna kombinerar främjande av Sverigebilden och affärsfrämjande. Främjandeaktiviteterna har kompletterat en omfattande basverksamhet, bland annat ett aktivt arbete med handelsfrågor inklusive 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 De svenska honorärkonsulerna har liksom föregående år varit en resurs för den Sverigefrämjande verksamheten i utlandet. Det fortgår en löpande utveckling och förfining av utlandsmyndigheternas främjande- planer mot ökad mål- och resultatstyrning där tydliga framsteg görs. Samspelet mellan främjandeaktörerna Business , VisitSweden, m.fl. har fortsatt när det gäller profileringen av i utlandet inom ramen för i utlandet (NSU). Nämnden har utarbetat en strategi för arbetet med Sverige- bilden, som innebär att främjandeaktörerna identifierat gemensamma profilområden och kommunikativa nämnare – Kreativitet, Innovation, Hållbarhet och Samhälle. arbetade Business med cirka 650 investeringsprocesser (2013: 500), varav 58 (2013: 63) resulterade i ett investeringsbeslut. Enligt organisationens bedömningsmall var 25(2013: 27) av dessa av hög kvalitet. Av det totala antalet investeringar utgjorde etableringar 11, affärssamarbeten 29, kapitalinve- steringar 9 och övrigt 4. Området hälso- och sjukvård/livsvetenskaperna var den största sektorn före IT/Telekom. Vad gäller antal inve- steringar per ursprungsland kom först därefter och . Flest investeringar skedde i respektive län. För att öka kännedomen om och intresset för som investeringsland har organisationen producerat informationsmaterial, deltagit i mässor och förmedlat information via digitala kanaler. Webbplatsen har haft 119 900 unika sidvisningar, varav 76 900 från utlandet. De främsta besöksländerna var , och . Uppdraget att attrahera utländska investeringar förutsätter ett nära samarbete med regionala investeringsfrämjande organisationer. Samverkan mellan Business och regionerna har skett i en majoritet av investeringarna. Kundnöjdheten uppgår till 89 av 100 inom investeringsfrämjandet. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Efterfrågan på exportkreditgarantier hos () är fortfarande hög, se tabell 4.5 nedan, även om utbudet av finansiering har ökat på de finansiella marknaderna.