prop · H3031d5 · 2015-09-21 00:00:00 — myndighetens arbete inom ramen för regerings- ringen förväntar sig fortsatt utveckling på uppdragen om unga dömda samt män och området inom ramen för det uppdrag om unga kvinnor med våldsproblematik bl.a. ska sätta dömda som löper även samt att fortsatt fokus på detta. arbetet därefter implementerats i den löpande En stor del av Kriminalvårdens klienter saknar Nära hälften av de intagna i anstalt saknar gymnasieutbildning. Regeringen vill betona vikten av att fler intagna får möjlighet att studera och skaffa sig en adekvat utbildning under verkställigheten. fortsätter att arbeta med de utvecklingsområden Regeringens mål är att skadeverkningarna av brott ska minska och att verksamheten till stöd sin granskning 2012. för brottsoffer bedrivs på ett effektivt och Användningen av de i fängelselagen rättsäkert sätt med hög kvalitet. (2010:610) reglerade särskilda utslussnings- drabbats av brott ska få adekvat information och åtgärderna fortsätter att minska . ett gott bemötande från rättsväsendets myndig- Minskningen är omfattande och sker i en De myndigheter inom rättsväsendet som utsträckning som endast till viss del kan bidrar till måluppfyllelsen genom brottsoffer- förklaras av en vikande klienttillströmning. relaterade verksamheter är Brottsoffermyndig- Utvecklingen motsvarar inte regeringens för- väntningar på området. till ett liv i frihet är en särskilt kritisk tidpunkt när det handlar om att förebygga återfall i brott. Kriminalvårdens arbete med att förbereda den intagne för frigivningen genom olika former av Kriminalvården måste också vidta åtgärder för För att bedöma måluppfyllelsen används att öka andelen intagna som blir föremål för bl.a. följande indikatorer: Regeringen avser att återkomma åklagarnas och domstolarnas arbete med initiativ i frågan om utslussning. antalet inkomna och avgjorda brottsskade- Det återfallsförebyggande arbetet kräver inte sällan flera och långvariga insatser. Kriminalvården har möjlighet att vidta återfalls- genomsnittlig handläggningstid för brotts- förebyggande åtgärder som är anpassade till klienternas behov är begränsad. inkomna medel från regressverksamheten ensidigt vara Kriminalvårdens. att kommuner, landsting, andra myndigheter, antalet inkomna och beviljade ansökningar privata aktörer m.fl. i samverkan med Kriminalvården tar sitt ansvar för att insatser P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 4 För att kunna bedöma måluppfyllelsen inom området följer regeringen dels de åtgärder som myndigheterna vidtagit för att förbättra bemötandet av brottsutsatta och informationen till brottsutsatta, dels resultat avseende handläggning av brottsskadeärenden m.m. Inledningsvis berörs rättsväsendets allmänna arbete, därefter berörs arbete specifikt. När det gäller rättsväsendets allmänna arbete utgår bedömningen framför allt från ett urval av resultatindikatorer från Nationella trygghetsundersökningen (NTU). Rättsväsendet ska tillsammans med övriga samhället ge stöd åt dem som drabbas av brott. Många av de anställda inom rättsväsendets myndigheter kommer på ett eller annat sätt i kontakt med personer som har drabbats av brott. Myndigheterna och dess personal behöver därför kunna bemöta brottsdrabbade på ett professionellt sätt, ge dem relevant information och hjälpa dem att få kontakt med andra aktörer, t.ex. det civila samhällets organisationer. Det har tagits många initiativ inom rättsväsendet för att vidareutveckla och förbättra stödet till dem som drabbas av brott, inte minst för våldsutsatta kvinnor och barn. Diagram 2.12 Brottsutsattas erfarenheter av polisens arbete, enligt NTU 2009–2014 Mycket eller ganska nöjd med bemötandet från polis i samband med utsatthet för brott Mycket eller ganska positiv erfarenhet av polis i samband med utsatthet för brott Mycket eller ganska nöjd med informationen man fått om hur polisen arbetar med ärendet i samband med utsatthet för brott Mycket eller ganska nöjd med polisens arbete med att utreda och klara upp brott Källa: Nationella trygghetsundersökningen NTU visar att av de personer som sedan undersökningen 2009 har varit i kontakt med polisen på grund av utsatthet för brott är mycket eller ganska nöjda med polisens bemötande och drygt hälften uppger att de sammantaget har positiv erfarenhet av polisen. De brottsutsatta är mest nöjda med polisens bemötande men mindre nöjda med den information de fått och polisens arbete med att utreda och klara upp brotten. Av allt att döma upplever således brottsutsatta att polisen varken har försämrat eller förbättrat sitt arbete i dessa avseenden . Diagram 2.13 Brottsutsattas erfarenheter av åklagare respektive bemötande i domstol, enligt NTU 2009–2014 Mycket eller ganska nöjd med bemötande i domstol Mycket eller ganska positiva erfarenheter av åklagare Källa: Nationella trygghetsundersökningen När det gäller de personer som har varit i kontakt med en åklagare på grund av utsatthet för brott uppger ungefär hälften att de har mycket eller ganska positiva erfarenheter av kontakten med åklagaren. Utvecklingen ser relativt stabil ut med en viss antydan till minskning. Undersökningen visar också att män är något mindre nöjda än kvinnor. Av de som har varit i kontakt med en domstol uppgav att de är nöjda med bemötandet som de fick i domstolen. Utvecklingen ser även i detta avseende relativt stabil ut, men med en viss antydan till minskning. Eftersom underlaget av personer som har erfarenhet av domstol och åklagare är begränsat bör dock de årsvisa resultaten samt utvecklingen tolkas med viss försiktighet. Resultatet ger emellertid en indikation om utvecklingen. publicerades resultatet av den brottsofferundersökning som gjort på uppdrag av polisen. Undersökningen visar att brottsutsatta generellt sett är nöjda med sina kontakter med polisen men också att det finns sådant som kan förbättras. Bland annat framkommer det att möjligheten att få komma till tals i polisutredningar bör förbättras. En viktig del i polisens arbete med brottsutsatta är riskanalys vid våld på individnivå. har ett stöd för initiala riskbedömningar tagits fram. Stödet ska användas för att ta fram beslutsunderlag för akuta P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 4 skyddsåtgärder samt vara ett sållningsverktyg för bedömning av vilka fall som kräver ytterligare riskanalys. Polisen har också deltagit i ett EU- projekt vars syfte är att sprida goda exempel inom området riskanalys vid våld i nära relationer. Inom personsäkerhetsarbetet fokuserade myndigheten på att säkerställa rutiner och arbetsmetoder för att politiskt förtroendevalda och andra opinionsbildare samt journalister skulle känna sig trygga under valrörelsen. Vid pågår ett tillsyns- och metodutvecklingsarbete där brottsofferperspektivet är en viktig aspekt. Riktlinjer och en uppdaterad har tagits fram. Det pågår också ett utvecklingsprojekt om hanteringen av brott mot barn där en översyn av sexualbrott på nätet mot unga brottsoffer ingår men även en granskning av kvaliteten i barnförhör i syfte att se om det finns behov av att vidta åtgärder för att säkerställa ett högt bevisvärde. ansvarar förtroendesamordnare för att driva, utveckla och samordna arbetet med bemötandefrågor tillsammans med en referensgrupp från domstolarna. har referensgruppen tagit fram ett förslag till en ny gemensam handlingsplan för Domstolars arbete med dessa frågor. Handlingsplanen började gälla 2015. har haft i uppdrag att utvärdera säkerheten i domstol för målsäganden och vittnen. Uppdraget redovisades till regeringen och slutsatsen är att säkerheten för målsäganden och vittnen i allmänhet är god, men att det på vissa områden kvarstår en del förbättrings- och utvecklingsarbete. lämnar även flera förslag kring hur myndigheten och domstolarna kan fortsätta arbeta med dessa frågor. ska enligt regleringsbrevet återrapportera vilka åtgärder som vidtagits till följd av rapporten. Rättsväsendets myndigheter arbetar kontinuerligt med att förbättra informationen till brottsoffer. Polisen samarbetar med för att förbättra målsägandes möjligheter att få sina skadeståndsanspråk tillgodosedda. har bland annat en handledning tagits fram för att ge vägledning vid utredning av skadestånd i de polisiära förundersökningarna. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 4 De informationssatsningar som har genomfört har breddat och fördjupat kunskaperna om brottsutsattas rättigheter både hos professionella aktörer och ideellt verksamma. har myndigheten särskilt satsat på information om brottskadeersättning och information till barn. har avslutat tre regeringsuppdrag. De har rört framförallt utbildningsinsatser, förmedling av forskningsmedel om mäns våld mot kvinnor, inklusive sexuellt våld och andra sexuella övergrepp samt information till barn som brottsoffer. uppgift är att främja brottsoffers rättigheter, behov och intressen samt vara ett informations- och för brottsofferfrågor. I den övergripande rollen att uppmärksamma och synliggöra brottsofferfrågor ingår även att initiera samverkan kring och sprida information om brottsofferfrågor. Tabell 2.15 Kostnadsutveckling –2014 Källa: årsredovisning 2012–2014. Verksamheten omfattar både arbete och de transfereringar som utgörs av kostnader för brottsskadeersättning under anslaget 1:11 Ersättning för skador på grund av brott. Även Brottsofferfonden ingår i verksamheten. Brottsofferfondens medel är dock inte uppförda på statens budget utan finansieras huvudsakligen av lagöverträdare, som betalar en särskild avgift till fonden. har kostnaderna, inklusive transfereringar för verksamheten, i löpande priser ökat med och uppgick till . Om en dömd gärningsperson inte kan betala skadeståndet och den brottsdrabbade inte har någon försäkring som täcker skadan, kan personen i vissa fall få ersättning från staten. Sådan ersättning kallas brottsskadeersättning. Trenden med ett minskat antal inkomna ansökningar har avbrutits och antalet inkomna brottsskadeärenden ökade med till drygt 10 000 ärenden. Orsaken till detta är sannolikt myndighetens fortsatta informationsinsatser inriktade mot brottsoffer och professionella aktörer, förenat med ett enklare ansökningsförfarande och möjligheten att ansöka om brottsskadeersättning elektroniskt. Antalet avgjorda ärenden ökade . utbetalades i brottsskadeersättning, vilket är en ökning med i förhållande till föregående år. Ökningen har flera förklaringar. Antalet avgjorda ansökningar har ökat vilket också medfört att fler brottsutsatta har fått brottsskadeersättning. Praxisutvecklingen när det gäller kränkningsersättning har medfört högre ersättning, särskilt när det gäller grova våldsbrott och sexualbrott. Viss del av ökningen kan sannolikt förklaras av att i allt väsentligt inte lämnat lägre ersättning än vid domstol utdömda och sakprövade belopp vad avser kränkning. har myndigheten också, genom införandet av en ny brottsskadelag, varit förhindrad att göra så. Myndigheten lämnar även i avsevärt mindre utsträckning än tidigare lägre ersättning för sveda och värk än det som prövats av domstol. Vidare har antalet avgjorda ärenden avseende personskador och kränkning ökat. Ärendebalansen fortsätter att öka. Jämfört med 2013 ligger fler ärenden i balans. Sannolikt har balansen påverkats av att myndighetens serviceåtagande mot sökande har växt genom att myndigheten i allt väsentligt själv hämtar in nödvändig utredning. I handläggningstid ingår därför även den tid som ärendet avvaktar besked från exempelvis , försäkringsbolag och vårdgivare. Införandet av en ny brottskadelag har i implementeringsfasen, förutom utbildningsinsatser, även föranlett en omfattande omarbetning av myndighetens mallar för beslutsfattande och handläggning vilket också krävt resurser. Omloppstiden för ett ärende att registreras, beredas, avgöras och expedieras var , vilket är avsevärt längre handläggningstid jämfört med föregående år. Diagram 2.14 Inkomna och avgjorda ärenden Inkomna och avgjorda ärenden inkom 329 ansökningar om brottsskadeersättning avseende barn som har bevittnat brott. Antalet sådana ansökningar har minskat något jämfört med , men är fortfarande avsevärt högre än åren . Andelen beviljade ansökningar ligger på vilket är en ökning jämfört med föregående år. Totalt betalades ut till sökande i denna ärendekategori. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 4 Tabell 2.16 Utbetald brottsskadeersättning fördelat på brottstyper (9 526) (9 127) till mord/dråp riktat mot (2 325) (23 721) till mord/dråp riktat mot (4 635) Våld i nära relation mot (14 216) (1 165) (11 462) (4 653) Källa: årsredovisning . Föregående års siffror inom parentes. Genom regressverksamheten kräver staten gärningspersoner på den brottsskadeersättning som , i deras ställe, betalat ut till brottsoffer. Intäkterna från regressverksamheten uppgick till 2014, vilket är en marginell höjning jämfört med föregående år. Vid utgången av 2014 fanns drygt 36 000 aktiva regressärenden. Av de betalningsskyldiga var män. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 4 Diagram 2.15 Utbetald brottsskadeersättning och intäkter av regress uppgick Brottsofferfondens intäkter till , vilket var en minskning med jämfört med föregående år. fördelades från fonden till olika brottsofferinriktade projekt och verksamheter. Två tredjedelar av dessa medel beviljades till det civila samhällets organisationer i form av verksamhetsstöd, t.ex. vittnesstödsverksamhet och för utbildnings-, informations- och utvecklingsprojekt. Merparten av bidragen till de det civila samhällets organisationer avsåg stöd till brottsofferjourer. Vidare beviljades en tredjedel av fondens medel till viktimologiska forskningsprojekt inom olika ämnen och inriktningar. Kvinnor och män har beviljats medel i samma utsträckning. Regeringen anser att målet för verksamheten stöd till brottsutsatta delvis har uppnåtts. Både NTU och polisens egen brottsofferundersökning visar att brottsutsatta i många delar är nöjda med sina kontakter med polisen. Det finns dock utrymme att förbättra arbetet ytterligare. Trots att polisen har utvecklat sin information till brottsdrabbade visar de båda undersökningarna att det är ett område där det finns mer att göra. Kontakterna mellan polis och brottsoffer då brottet utreds skulle exempelvis kunna utvecklas ytterligare. har de brottsdrabbade som uppger att de har mycket eller ganska positiva erfarenheter av åklagare respektive är mycket eller ganska nöjda med bemötande i domstol minskat något. Mot bakgrund av detta finns det också fortsatt anledning att utveckla arbetet med bemötandefrågorna. Trenden av växande inkomna brottsskadeansökningar har förstärkts . Ökningen avser uteslutande ansökningar om ersättning på grund av personskada. Myndighetens fortsatta informationskampanjer förenat med ett enklare ansökningsförfarande har med stor sannolikhet bidragit till den uppåtgående trenden. Den genomsnittliga handläggningstiden av brottsskadeärenden har ökat jämfört med föregående år. Det är viktigt att myndigheten i de delar den kan påverka handläggningstiden gör det. Ärendebalansen fortsätter att öka. Det är av fortsatt stor vikt att myndigheten säkerställer kontinuitet vad gäller kompetens och kapacitet i handläggningen även vid vakanser. Regeringen kommer noga följa denna utveckling. Summan av utbetald brottsskadeersättning har ökat markant, vilket har flera förklaringar. Antalet avgjorda ansökningar har ökat. har praxis utvecklats mot högre belopp vad avser ersättning för kränkning. Därtill innebär införandet av den nya brottsskadelagen att myndigheten inte får besluta om lägre ersättning än vid domstol utdömda och sakprövade belopp vad avser kränkning. Regeringen bedömer att målen för verksamheten brottsskadeärenden till övervägande del har uppnåtts. Att utöva regress från dömda gärningspersoner är betydelsefullt sett ur ett finansiellt perspektiv men även av rättviseskäl för den brottsutsatte och som en signal och reaktion från samhället. Regressintäkterna har ökat något och verksamheten finansierade knappt en tredjedel av den utbetalade brottsskadeersättningen. Antalet aktiva regressärenden fortsätter att öka. Det är ännu för tidigt att bedöma om genomförda lagstiftningsförändringar 2014 har fått något större genomslag för regressverksamheten men goda resultat av den utökade kvittningsmöjligheten har redan kunnat observeras. Regeringen bedömer att målen för regressverksamheten har uppnåtts. Brottsofferfonden har stor betydelse för finansieringen av viktimologisk forskning och ideella organisationers brottsofferarbete. Bidragen från Brottsofferfonden når med en god spridning över landet många olika forskningsprojekt, organisationer och verksamheter, som uppmärksammar och främjar brottsoffer. Fondens medel har använts för verksamhet som gagnar brottsoffer och regeringen bedömer att målen för Brottsofferfonden har uppnåtts. Regeringen förväntar sig att säkerställer en effektiv handläggning av ärenden om brottskadeersättning. När det gäller brottsofferfonden är det angeläget att ser till att verksamheten även fortsättningsvis bedrivs på ett bra sätt. Höjningen av avgifterna till brottsofferfonden kommer att ge ökade möjligheter att finansiera angelägna verksamheter och projekt som bidrar till ett bättre brottsofferarbete. Det är viktigt att myndigheten tillvaratar den utvecklingspotential som finns i rollen som informations- och för brottsofferfrågor. Målet för området statliga arbetsgivarfrågor är en samordnad statlig arbetsgivarpolitik som säkerställer att rätt kompetens finns för att nå verksamhetens mål. För att uppnå målet måste staten vara en attraktiv och föredömlig arbetsgivare. De statliga myndigheterna ska bedriva ett strategiskt kompetensförsörjningsarbete. Statliga arbetsgivare ska bl.a. sträva efter att ha en jämn könsfördelning på ledande befattningar, öka den etniska mångfalden bland de anställda och säkerställa en god arbetsmiljö. De statsanställda ska ha kunskap om och förståelse för grundläggande värden i statsförvaltningen och rollen som statstjänsteman. Rättsväsendets myndigheter arbetar fortlöpande med dessa frågor och ett kontinuerligt arbete bedrivs för att utveckla kompetensförsörjningen. genomfördes ett antal utbildningsinsatser för att bibehålla och utveckla kompetensen hos rättsväsendets anställda. Myndigheterna har genomfört olika program som syftat till att utveckla förmågan hos befintliga chefer. Det har också gjorts insatser för att identifiera framtida chefer och förbereda dessa på en kommande ledarroll. Vid utgången av uppgick antalet anställda inom rättsväsendet till 46 873 personer, en ökning med knappt 200 anställda . Myndigheternas arbete för att främja jämställdhet och likabehandling bedrivs långsiktigt. Andelen kvinnor på ledande befattningar har P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 4 ökat och i flera av rättsväsendets myndigheter är det en högre andel kvinnor än män som arbetar i en ledningsfunktion. Andelen anställda kvinnor inom rättsväsendet har ökat och 2014 hade flertalet myndigheter fler anställda kvinnor än män. Andelen anställda med utländsk bakgrund vid rättsväsendets två största verksamheter, polisen och Kriminalvården, uppgick till , en ökning . Vid domstolar uppgick andelen anställda med utländsk bakgrund vilket är samma andel som 2013. gjordes även en uppföljning av andelen anställda med utländsk bakgrund inom , andelen anställda med utländsk bakgrund uppgick då till . Tabell 2.17 Antal anställda inom rättsväsendet 2012–2014 Källa: Myndigheternas årsredovisningar samt arbetsgivarstatistiken. Fotnot 1: , , , , , , och . Rättsväsendets myndigheter arbetar med att utveckla och förbättra det systematiska arbetsmiljöarbetet, vilket syftar till att upprätthålla en god arbetsmiljö och värna om de anställdas hälsa. Sjukfrånvaron 2014 var . P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 4 Tabell 2.18 Andel sjukfrånvaro i förhållande till tillgänglig arbetstid inom rättsväsendet 2012–2014 År Kvinnor Män Samtliga Rättsväsendets myndigheter ska arbeta strategiskt med kompetensförsörjning för att säkerställa att de har den kompetens som krävs för att klara nuvarande och framtida uppgifter. För att attrahera och behålla skickliga medarbetare behöver myndigheterna vara attraktiva arbetsplatser. De anställdas kompetens ska tas tillvara och utvecklas. Myndigheterna ska också utveckla och främja ett gott ledarskap och säkerställa chefsförsörjningen för framtida behov. Det är därför positivt att myndigheterna arbetar aktivt med kompetenshöjande åtgärder och chefsutvecklingsprogram. Det skapar förutsättningar för kompetenta medarbetare och chefer, vilket är nödvändigt för myndigheternas verksamhetsutveckling på lång och kort sikt. Myndighetsgemensamma utbildningar och utbyte av kunskap och erfarenhet är värdefulla för rättsväsendets utveckling. Myndigheterna behöver utveckla sin förmåga att långsiktigt ta tillvara den kunskap och kompetens som medarbetarna förvärvar genom utbildningar och andra kompetenshöjande erfarenheter som exempelvis utlandstjänstgöring. Rättsväsendets legitimitet och allmänhetens förtroende för det kan påverkas av hur väl de anställda vid myndigheterna avspeglar befolkningens sammansättning. Ett långsiktigt mångfaldsarbete har generellt bidragit till att öka andelen anställda med utländsk bakgrund inom rättsväsendet, vilket är positivt. Då det emellertid finns relativt stora skillnader mellan myndigheterna vad gäller andelen anställda med utländsk bakgrund, ser regeringen det som angeläget att myndigheterna fortsätter att arbeta aktivt med denna fråga. Flera av rättsväsendets myndigheter bedriver även ett aktivt värdegrundsarbete. De myndigheter som i stor utsträckning rekryterar akademiker har påtalat att det på lång sikt finns en risk att endast kvinnor kan komma att rekryteras på grund av att kvinnor regelmässigt har bättre akademiska Vissa myndigheter har därför påbörjat ett arbete för att komma tillrätta med den ojämna könsfördelningen. Regeringen vill betona vikten av att myndigheternas ansträngningar för att främja jämställdhet och mångfald fortsätter. Rättsväsendets myndigheter ska säkerställa en god arbetsmiljö genom exempelvis skydd mot hot och våld samt goda möjligheter att kombinera arbete, familj och fritid. Myndigheterna genomför olika arbetsmiljöinsatser för att minska sjukskrivningen samt driver och utvecklar säkerhetsfrågorna med hög prioritet. Regeringen förväntar sig att samtliga myndigheter i rättsväsendet fortsätter att utveckla ett strukturerat strategiskt och operativt arbetsmiljöarbete. Regeringens sammantagna bedömning är att myndigheternas bedriver ett aktivt kompetensförsörjningsarbete. Det är angeläget att myndigheternas strategiska kompetensförsörjning fortsätter utvecklas för att kunna möta framtida utmaningar. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 4 Tabell 2.19 Utgiftsutveckling –2015 skador på grund av brott 1:12 Rättsliga biträden m.m. 1:13 Kostnader för vissa 1:14 Avgifter till vissa 1:15 Bidrag till lokalt Tabell 2.20 Anslagsutveckling 1:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 21 561 046 tkr prisnivå. 3Motsvarar 21 562 341 tkr prisnivå. 4Motsvarar 21 562 342 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter avseende verksamhet. Anslaget får också användas för avvecklingsutgifter som kan uppstå till följd av den genomförda ombildningen av , polismyndigheterna och . Därutöver får anslaget användas för bidrag till organisationer som hjälper personer att lämna ett liv i kriminalitet (avhopparverksamhet). Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 2.21 Offentligrättslig verksamhet (som inte får De offentligrättsliga avgifter som inte får disponeras är avgifter från tillståndsgivningen samt transporter. disponerar avgifter från stämningsmannadelgivning, passhantering och nationella id-kort. (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport)