prop · H30369 · 2015-12-17 00:00:00 — Stöd ges bl.a. till organisationer som främjar hållbart företagande, t.ex. Global Reporting Initiative, och Rädda Barnens arbete med att implementera barnperspektivet i företagande. inkluderar stöd till Market Transformation Initiative, där Världsnaturfonden och multinationella företag samverkar för ökad hållbarhet i värdekedjor för produktion av handelsvaror som bomull, palmolja och timmer. Facility bidrar till att påverka storföretag till att ta större miljöhänsyn och ökad respekt för mänskliga rättigheter och markrättigheter. branschinitiativet Textile Water Initiative samverkar Sida, och tjugo svenska textilföretag kring utbildning och stöd för att leverantörer med enkla, kostnadseffektiva åtgärder ska minska förbrukningen av vatten, kemikalier och energi. vatten och kemikalier i . Inom ramen för for Sustainable Development (SLSD) samverkar Sida med ett tjugotal svenska företag Medlemmarna har åtagit sig att systematiskt integrera hållbar utveckling i sina affärsmodeller och kärnverksamhet för att bidra till Agenda 2030. Fokus är bl.a. att skapa jobb med anständiga villkor för kvinnor och män, bekämpa korruption, minska miljöpåverkan och använda resurser på ett effektivare sätt, samt stödja nya former av finansieringslösningar för hållbart företagande och utvecklingsnytta. Sida arbetar också med s.k. inclusive business och socialt entreprenörskap, som innebär ytterligare möjligheter för den privata sektorn att bidra till fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling. grundläggande förutsättning är att affärsmodellerna lever upp till social, ekonomisk och miljömässig hållbarhet. I ett samarbete med Deutsche , som stöder utlåning till sociala entreprenörer och mikrofinansinstitut, ger Sida stöd genom garantier. potentiella låntagarna granskas utifrån kriterier som sociala mål och ansvarsutkrävande av dessa i företaget, anställningsvillkor, miljö och På liknande sätt ställs hållbarhetskrav på mottagare av stöd genom olika s.k. challenge funds som Sida arbetar med. med näringslivet är obundet och får inte vara marknadsstörande. Det statliga bolaget har i uppdrag att bidra till fattigdomsminskning genom hållbart företagande i utvecklingsländer med marknader som präglas av hög risk och svaga institutioner. företagande utgör därmed själva kärnan i bolagets verksamhet. framgår av ägaranvisning ska investeringarna vara ekonomiskt, miljö- och klimatmässigt samt socialt hållbara, samt främja Investeringarna ska ske i enlighet med internationella riktlinjer för hållbart företagande och inom sunda och tydliga bolagsstrukturer som inte bidrar till skatteundandragande, Skr. 2015/16:69 penningtvätt eller terrorism. bedriver vidare ett aktivt antikorruptionsarbete såväl internt som i sina portföljbolag. publicerar , som ett av de första statliga bolagen, en integrerad hållbarhetsredovisning. Verksamhetens resultat visar att det är möjligt att göra investeringar som genererar bärkraftiga och hållbara företag och bidrar till fattigdomsminskning genom ökad sysselsättning och bättre levnadsvillkor. –förtydliga styrningen av Sida när det gäller hållbarhetskriterier inom samverkan med näringslivet och innovativ finansiering, –bidra till att stärka kapaciteten hos skattemyndigheter och stärka utvecklingsländernas implementering av internationella skatteöverenskommelser, genom ökat stöd i enlighet med , –verka för att arbetar mer aktivt med jämställdhet och miljö- och klimatfrågor i sin verksamhet och att investeringarna inte bidrar till att låsa in utvecklingsländer i fossilberoende, utan främjar en omställning till förnybar energi. arbetar för ett modernt, effektivt, transparent och ansvarigt FN som har förmåga att genomföra sitt mandat på ett samstämmigt sätt. Väl fungerande internationella institutioner har betydelse för resultaten på landnivå och ökar även möjligheterna till korrekta upphandlingar och goda marknadsvillkor, såväl i näringslivets direktkontakt med FN som i programländernas utveckling. FN-systemet i fält är därtill i många konflikt- och katastrofutsatta länder en bärande kraft för att vidmakthålla lag och ordning samt ett fungerande civilt samhälle. utvecklingssamarbete med FN bidrar på så sätt till att förebygga och minska risker som företag kan möta i omvärlden. verkar för att internationella finansiella institutioner (IFI:er), inklusive multilaterala utvecklingsbanker, främjar ett gott företagsklimat, en hållbar privatsektorutveckling och en god samhällsstyrning, t.ex. genom uppbyggande av institutioner och åtgärder som motverkar korruption. IFI:er har även genom sin finansiering en viktig roll att spela för att bidra till att minska de globala utsläppen av växthusgaser samt leda omställningen till en grön ekonomi. Att främja långsiktigt hållbara energiinvesteringar från IFI:er är en hög politisk prioritering för . verkar också för att IFI:er bidrar till ökad jämställdhet och stärkt egenmakt för kvinnor och flickor. driver att IFI:er ska ha tydliga och starka regelverk för miljömässiga och sociala standarder som inkluderar en tydlig hänvisning till vikten av att respektera mänskliga rättigheter, inklusive arbetsrätten, och FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. Det är också centralt att stärka institutionernas förmåga att säkra kvalitet och hållbarhet i upphandlingar. Regeringen har därför riktat ökat fokus på upphandlingar inom FN och IFI:er. verka för att ökad hänsyn tas till miljömässiga, sociala och ekonomiska aspekter i biståndsfinansierade upphandlingar, t.ex. inom FN och internationella finansiella institutioner (IFI:er), – använda sitt inflytande i det multilaterala samarbetet och i IFI:er för att investeringar och stöd till fossil energi fasas ut . ske genom att verkar för att avsevärt minska sådana investeringar, och betydligt öka investeringar i förnybar energi, verka för att IFI:er antar ambitiösa och tidssatta mål för att öka andelen förnybar energi, – verka för att IFI:er stärker investeringarna i energieffektivisering och klimatsmart utveckling och därmed främjar marknader för miljöteknik och ekologiska tjänster. Handelsrelaterat utvecklingssamarbete (Aid for Trade) syftar till att stärka utvecklingsländers möjligheter att dra nytta av de fördelar som handel kan erbjuda. var drivande inför lanseringen av for Trade-initiativet i WTO 2005 och spelar fortfarande en viktig roll i arbetet med handelsrelaterat bistånd. Enligt EU:s Aid for var den femte största givaren bland medlemsländerna. I framtagandet av EU:s nya Aid for Trade-strategi verkar för att hållbarhet, inklusive hållbart företagande, ska inkluderas, liksom jämställdhet och miljöhänsyn. Stöd inom ramen för Aid for Trade ges bl.a. till organisationer som är pådrivande inom hållbart företagande, såsom () och Transparency Initiative (EITI). verkar också för att uppmärksamma hållbarhet vid de globala översynerna av Aid for Trade, som genomförs . Ett aktuellt område inom det handelsrelaterade utvecklingssamarbetet med bäring på hållbart företagande rör förenklade handelsprocedurer, dvs. informationsflöden och administration som krävs vid export och import. Vid ingicks ett avtal som innebär att alla medlemsstater ska förenkla sina handelsprocedurer, och att utvecklingsländer ska få stöd för implementeringen. Utöver de ekonomiska vinsterna som avtalet väntas bidra till, finns utsikter för minskad korruption genom att tullhantering förenklas och digitaliseras. tillhör de största givarna i EU till handelsprocedurförenkling. –verka för ökat Aid for Trade-stöd till utvecklingsländerna, särskilt de minst utvecklade länderna, bl.a. genom Enhanced Integrated Framework (EIF). En väl fungerande offentlig upphandling är betydelsefull för den offentliga sektorns funktion och för en väl fungerande samhällsservice som tillgodoser medborgarnas berättigade förväntningar. Att ta miljöhänsyn och social hänsyn i upphandlingen bidrar till en hållbar utveckling och till att uppnå viktiga samhälleliga mål, samt till att främja ökad tillväxt och sysselsättning. Regeringen arbetar ständigt med att utveckla möjligheterna för en miljömässigt och socialt hållbar offentlig upphandling. Redan nuvarande regelverk ger ett stort utrymme för myndigheter att beakta miljö- och social hänsyn i sina upphandlingar. Det har dock inte skett i tillräcklig utsträckning, enligt regeringens mening. Regeringen ser det därför som angeläget att utnyttja det utrymme som de nya EU-direktiven på upphandlingsområdet ger att påverka den offentliga upphandlingen i en mer miljömässigt och socialt hållbar riktning, både genom lagstiftning och med andra styrmedel. pågår flera projekt inom som syftar till att förbättra och effektivisera den offentliga upphandlingen. bildades som bl.a. ska verka för en socialt och miljömässigt hållbar upphandling till nytta för medborgarna och näringslivets utveckling. I och med detta har regeringen höjt ambitionen när det gäller att arbeta stödjande med miljömässiga och sociala hänsyn. Regeringen har också initierat framtagandet av en nationell strategi för upphandling. Centrala perspektiv i strategin är utveckling av offentlig verksamhet, miljöhänsyn och sociala hänsyn samt innovationer. Strategin syftar till att nå målen för den offentliga upphandlingen och ska ligga till grund för hur den offentliga upphandlingen bör utvecklas i . Därutöver pågår ett omfattande arbete med att genomföra de tre nya EU-direktiven på upphandlingsområdet . Avsikten är att tre nya lagar om upphandling ska träda i kraft . EU-direktiven syftar bl.a. till att ge upphandlande myndigheter och enheter bättre möjligheter att använda upphandling till stöd för gemensamma samhälleliga mål. I regeringens lagförslag finns flera bestämmelser som syftar till att underlätta för myndigheter att beakta miljöhänsyn och sociala hänsyn i sina upphandlingar. Ett exempel är att upphandlande myndigheter kan välja anbud utifrån livscykelkostnaden för det som upphandlas, vilket innebär att myndigheter kan beakta inte bara kortsiktiga kostnader för t.ex. energiförbrukning och underhållskostnader, utan också för externa miljöeffekter och långsiktigt hållbara lösningar, såsom utsläpp av växthusgaser och andra förorenande ämnen. Offentlig upphandling är ett viktigt styrmedel i arbetet mot målet om en hållbar global utveckling. Det är viktigt att handlingsutrymmet i de nya direktiven utnyttjas för att bl.a. stärka det sociala skyddet för arbetstagare. Utredningen om upphandling och villkor enligt kollektivavtal behandlar frågor som rör detta i ett delbetänkande. Genom tilläggsdirektiv har utredningen även fått i uppdrag att analysera förutsättningarna för att ratificera konvention nr. 94 om arbetsklausuler i kontrakt där offentlig myndighet är part, och lämna förslag på hur bestämmelserna i de nya upphandlingslagarna så långt det är möjligt kan anpassas till konventionens krav. I EU-direktiven lyfts särskilt fram att EU:s medlemsstater ska vidta lämpliga åtgärder för att se till att leverantörer vid fullgörandet av offentliga kontrakt iakttar tillämpliga miljö-, sociala, och arbetsrättsliga 2015/16:69 skyldigheter i unionsrätten, nationell rätt, kollektivavtal eller i vissa internationella miljö-, sociala och arbetsrättsliga bestämmelser. Till bestämmelsen är bl.a. knuten regler om att leverantörer får uteslutas om de inte följer de nämnda skyldigheterna. Att följa upp och kontrollera att de miljö-, sociala och arbetsrättsliga krav som ställts i en upphandling faktiskt tillgodoses är en förutsättning för en hållbar utveckling. Om ingen uppföljning genomförs riskerar konkurrensen att snedvridas genom att företag som kanske inte uppfyller de krav som ställts i en upphandling ändå kan konkurrera om ett kontrakt. har ett viktigt uppdrag i att stödja såväl upphandlande myndigheter/enheter som leverantörer i detta arbete. erbjuder vissa stödverktyg såsom t.ex. CSR-kompassen i syfte att hjälpa i arbetet med att ställa sociala krav i leverantörskedjan. –verka för ökad miljöhänsyn och sociala hänsyn i offentliga upphandlingar, –verka för att uppföljning av de miljömässiga, sociala och arbetsrättsliga krav som ställs i offentlig upphandling genomförs, –verka för att miljöteknik och innovationer med hög prestanda upphandlas för att snabbare och effektivare nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen. Enligt de riktlinjer som har antagit är det främsta syftet med skattepolitiken att finansiera den gemensamma välfärden, olika samhällsfunktioner och andra offentliga utgifter. Skattepolitiken ska även skapa förutsättningar för en hållbar tillväxt, hög sysselsättning, ett rättvist fördelat välstånd, samt bidra till ett miljömässigt och socialt hållbart samhälle. Skatterna ska tas ut på ett sätt som är förenligt med målen för regeringens ekonomiska politik och utformas efter ett antal vägledande principer. Det handlar om att skapa ett rättvist skattesystem som åtnjuter medborgarnas och företagens förtroende genom att ha generella och tydliga regler, en beskattning som sker i nära anslutning till inkomsttillfället och ett regelverk som är förenligt med . Regeringen uppmuntrar multinationella företag att följa riktlinjer för multinationella företag. Riktlinjerna när det gäller beskattning innebär i korthet att företagen bör uppfylla både skattelagstiftningens syfte och bokstav i de länder där de är verksamma. Skattskyldigheten innefattar att samarbeta med skattemyndigheter och tillhandahålla de uppgifter som behövs för att myndigheten ska kunna tillämpa skattereglerna på ett rättvist och ändamålsenligt sätt. Det är viktigt att betona att företagen ska betala skatt, men inte att de ska betala mer skatt än vad lagstiftningen kräver. Företagens förpliktelser bör återspeglas i riskhanteringssystem, strukturer och policy. Företagen bör utarbeta en skattepolicy och ett internt kontrollsystem så att ledningens agerande sker i överensstämmelse med styrelsens uppfattning av Någon inom varje företag bör ansvara interna skattekontroller och löpande rapportera om detta till styrelsen. Internprissättning är en viktig fråga inom beskattningsområdet. för skattefrågor utarbetar rekommendationer för att armlängdsprincipen som innebär att prissättningen ska motsvara vad som skulle ha tillämpats mellan oberoende parter under jämförbara skattemyndigheter och multinationella företag genom att visa hur internprissättningsfrågan kan lösas på bästa sätt. Genom tillämpning av armlängdsprincipen kan otillbörlig fördelning av vinst och förlust undvikas och riskerna för dubbelbeskattning minimeras. –uppmuntra företag att utarbeta en skattepolicy och ett internt kontrollsystem så att ledningens agerande sker i överensstämmelse med styrelsens uppfattning av skatteriskfrågan. Motverkande av skatteflykt och skatteundandragande Att bekämpa olovlig kapitalflykt och skatteflykt är en internationellt prioriterad fråga för många länder, inklusive . deltar aktivt i ett flertal processer som syftar till att motverka skatteflykt och skatteundandragande, t.ex. det gemensamma G20/Base Erosion and Profit Shifting (BEPS) som etablerades 2013. En handlingsplan för BEPS antogs , som innehåller 15 åtgärder inriktade på att förhindra att företag betalar för lite eller ingen skatt. Projektet avslutades formellt genom publicering av ett antal rapporter om de 15 åtgärderna, samt ett sammanfattande dokument. Samarbetet kommer dock i praktiken att fortsätta åtminstone , för att slutföra återstående arbete och tillförsäkra ett effektivt genomförande av överenskomna åtgärder. Inom FN bedrivs ett liknande arbete. bidrar med kompetens och resurser till , som fokuserar särskilt på utvecklingsländernas perspektiv. stöder också on Transparency and Exchange of Information for Tax Purposes () inom ramen för , som övervakar genomförandet av den internationella standarden för transparens och informationsutbyte på skatteområdet. driver även frågan om motverkande av olovlig kapital- och skatteflykt samt skatteundandragande genom ett starkt engagemang i andra internationella organisationer, t.ex. och . bidrar också genom kapacitetsuppbyggnad och tekniskt bistånd till utvecklingsländerna så att de har nödvändiga verktyg och lagstiftning för att motverka internationell skatteflykt och skatteundandragande. –uppmuntra företag att vid utarbetande av lämpliga principer för en skattepolicy särskilt beakta låginkomstländers behov och administrativa kapacitet. Slutsatser och prioriteringar inför Denna skrivelse tar sin utgångspunkt i de internationella riktlinjer som är vägledande för ett hållbart företagande, där FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling har tillkommit som vägledning för företag. Som en del av regeringens jobbpolitik höjer regeringen ambitionerna inom hållbart företagande, från företagens arbete med miljö och klimat, förbättrade villkor på arbetsmarknaden, respekt för mänskliga rättigheter, till korruptionsbekämpning, jämställdhet och mångfald. företag är verksamma såväl hemma som i utlandet. Det handlar också om att uppmuntra ansvarstagande i alla led, från utvinning, design och produktion till konsumtion och återvinning. Med utgångspunkt i denna skrivelse kommer regeringen att utarbeta en plattform för hållbart företagande riktad till företagen, som väntas reflektera denna höjda Likaså kommer en aktiv satsning göras för att öka kunskapen kring hållbart företagande på runt om i Regeringen kommer även verka för dessa frågor inom olika internationella forum såsom FN, EU och . Politiken som styrmedel bidrar till att främja hållbart företagande och en hållbar utveckling. En aktiv miljöpolitik bidrar till att minska växthusgasutsläppen, minimera miljöutsläppen och användningen av farliga kemikalier, samt till hållbara konsumtionsmönster. finansmarknadsområdet bidrar till att göra investeringar mer hållbara och därmed till en mer hållbar samhällsutveckling. och regional tillväxtpolitik bidrar till miljödriven näringslivsutveckling, sociala innovationer, socialt entreprenörskap och en utveckling i riktning mot en cirkulär ekonomi. Styrningen av de statliga bolagen är ett område där regeringen har visat ledarskap med ett ökat fokus på att integrera hållbarhet i ägarstyrningen. Likaså bidrar ett ökat fokus på hållbarhet i handels- och biståndspolitiken till en mer hållbar utveckling också på det globala planet, där ett starkt samarbete inom EU kan spela en viktig roll. Det är också tydligt att större tyngd åt hållbarhet kan bidra till att göra det stora området offentliga upphandlingar mer hållbara. om rapportering av icke-finansiell information kommer kunna bidra till en ökad transparens, vilket gagnar såväl konsumenter, som investerare och andra intressenter. Hållbarhetsagendan kan således fungera som en katalysator inom alla politikområden. Hållbart företagande vilar i första hand på företagen själva och deras vilja att göra hållbarhet till en del av sin kärnverksamhet. företag bedriver redan ett aktivt och ambitiöst hållbarhetsarbete. framgår av denna skrivelse kommer regeringen att vidta ett flertal åtgärder för att uppmuntra och stödja företagen i denna strävan på olika Anledningen är att regeringen vill att svenska företag ska fortsätta ligga i täten, vara innovativa, moderna och attraktiva för sina anställda, konsumenter och investerare. I det större perspektivet handlar det om att få fler framgångsrika och världsledande företag i , för det skapar jobb, tillväxt, välstånd och välfärd. Hållbart företagande kan och bör gå i hand med en hållbar och konkurrenskraftig utveckling. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , Y , M , I Baylan, K , S-E Bucht, P , H Hellmark , M , A Ygeman, P , M , M , A Bah Kuhnke, A Strandhäll, A Shekarabi, G , G , A Hadzialic Regeringen beslutar skrivelse 2015/16:69 Politik för hållbart företagande