prop · H20399 · 2015-04-15 00:00:00 — För en utförligare beskrivning av den nya inkomstprognosen, se avsnitt 6.2 ekonomiska vårproposition (prop. 2014/15:100). I tabell 5.5 redovisas såväl bruttoeffekter som nettoeffekter av de föreslagna regeländringarna på skattesidan och ändringar som påverkar budgetens övriga inkomster. Bruttoeffekten är den direkta effekten på intäkterna av en regelförändring medan nettoeffekten även innefattar indirekta effekter på intäkterna från andra skatter och eventuella effekter på den offentliga sektorns utgifter (se prop. 2014/15:100 avsnitt 8.1 tabell 8.1). Tabell 5.5 Sammanställning av offentligfinansiella effekter till följd av ändringar som påverkar statens inkomster för hjälp med läxor och Höjd skatt på termisk Höjd skatt på naturgrus -0,40 -0,40 Ändringar avseende statens utgifter 6 Ändringar avseende statens utgifter I detta avsnitt lämnar regeringen förslag till ändringar avseende statens utgifter . Det samlade förslaget till ändrade ramar för utgiftsområden samt ändrade och nya anslag finns i avsnitt 1 tabell 1.1. En sammanställning av förslagen till ändrade beställningsbemyndiganden redovisas i bilaga 4. ekonomiska vårproposition finns en sammanställning av de offentligfinansiella effekterna av de anslagsförändringar som föreslås i denna proposition (prop. 2014/15:100 avsnitt 7.2). I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 6 . Regeringens förslag: Anslaget 4:1 m.m. ökas med . Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslog i budgetpropositionen att 6 skulle anvisas anslaget 4:1 m.m. (prop. 2014/15:1 utg.omr. 1 avsnitt 7.1.1). beslutade dock att 6 skulle anvisas anslaget (bet. 2014/15:KU1, rskr. 2014/15:50). Vidare uttalade i samband med behandlingen av budget- propositionen att skulle användas för att fortsätta en studie över företagsklimatet i . Studien som Världs- banken utför på regeringens uppdrag är försenad och regeringen avser att först avvakta resultatet innan den tar ställning till en eventuell fortsättning kommande år. Regeringen anser att den av beslutade anslagsnivån är för låg för att upprätthålla nödvändig verksamhetsnivå. Ytterligare medel behöver tillföras anslaget. Regeringen anser därför att anslaget 4:1 m.m. bör ökas med . Finansiering sker genom de förslag till inkomstökningar och minskade anslag som lämnas i denna proposition. 6:1 Allmänna val och demokrati I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati ökas med . Skälen för regeringens förslag: har fattat beslut om omval i . Omvalet kommer att genomföras . Genomförandet av omvalet beräknas medföra kostnader om i form av kostnader för och statsbidrag till kommunerna för deras medverkan. Regeringen anser mot denna bakgrund att anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati bör ökas med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 8:1 får även användas för verksamhet som utförts av men som överförts till Myndigheten för radio och tv, samt för avvecklingen av nämnden. Skälen för regeringens förslag: Regeringen har i propositionen Statens stöd till dagspressen (prop. 2014/15:88) lämnat förslag om en förändrad myndighetsorganisation för frågor om presstöd som innebär att uppgifter från överförs till Myndigheten för radio och tv samt att nämnden avvecklas och upphör som myndighet. Regeringen har uppdragit åt att förbereda dels en överföring av uppgifter till Myndigheten för radio och tv, dels en avveckling av nämnden per . Uppdraget gäller med förbehåll för beslut i nödvändiga delar. Eventuella utgifter för överföring av uppgifter och avveckling av myndigheten ska rymmas inom förvaltningsanslag. Regeringen anser mot denna bakgrund att anslaget 8:1 även bör få användas för verksamhet som utförts av , men som överförts till Myndigheten för radio och tv, samt för avvecklingen av nämnden. 8:3 Myndigheten för radio och tv I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 8:3 Myndigheten för radio och tv får även användas för inordnande av uppgifter från och för inrättandet av en som ett särskilt beslutsorgan inom myndigheten. Skälen för regeringens förslag: I enlighet med vad som redovisas ovan under anslaget 8:1 Presstödsnämnen har regeringen lämnat förslag till om en förändrad organisation för frågor om presstöd som innebär att uppgifter från inordnas i Myndigheten för radio och tv samt att nämnden avvecklas och upphör som myndighet. Regeringen har uppdragit åt Myndigheten för radio och tv att förbereda inordnande av uppgifter från och att inrätta en som ett särskilt beslutsorgan inom myndigheten fr.o.m. . Uppdraget gäller med förbehåll för beslut i nödvändiga delar. Eventuella utgifter för inordnandet av uppgifter från och inrättandet av ett särskilt beslutsorgan ska rymmas inom Myndigheten för radio och tv:s förvaltningsanslag. Regeringen anser mot denna bakgrund att anslaget 8:3 Myndigheten för radio och tv även bör få användas för inordnande av uppgifter från och för inrättandet av en som ett särskilt beslutsorgan inom myndigheten. 9:1 för europapolitiska studier samt EU-information I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 9:1 för europapolitiska studier samt EU- information minskas med . Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslog i budgetpropositionen att skulle anvisas anslaget 9:1 för europapolitiska studier samt EU-information (prop. 2014/15:1 utg.omr. 1 avsnitt 12.4.1). beslutade dock att skulle anvisas anslaget (bet. 2014/15:KU1, rskr. 2014/15:50). Någon närmare motivering till den ökade anslagsnivån redovisades inte. Regeringen anser alltjämt att anslagsnivån bör vara den som föreslogs i budgetpropositionen . Anslaget 9:1 för europapolitiska studier samt EU-information bör därför minskas med . Därefter bedöms utgifterna minska med 2016–2018. Minskningen av anslaget används för att bidra till finansieringen av de ökade anslagen i denna proposition. Minskningen bedöms inte påverka verksamheten . 6.2Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:1 Statskontoret Anslaget 1:8 minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för Statskontorets förvaltningsutgifter och för regeringens behov av vissa förvaltnings- politiska insatser. För att säkerställa stats- förvaltningens tillgång till lönesystem behöver Statens servicecenter ges bidrag för upphandling av ytterligare system som komplement till befintliga ramavtal. Regeringen anser mot denna bakgrund att Minskningen bedöms inte medföra några konsekvenser för verksamheten. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:3 Finans- inspektionens avgifter till Anslaget 1:11 minskas med . Skälen för regeringens förslag: I budget- propositionen föreslogs en nominellt oförändrad anslagsnivå eftersom det var oklart vilka avgiftsnivåer EU skulle besluta för sina tillsynsmyndigheter Europeiska bankmyndig- heten, Europeiska försäkrings- och tjänste- pensionsmyndigheten och Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten. Regeringen aviserade sin avsikt att återkomma med förslag om högre anslag. Till följd av beslut inom EU om fortsatt uppbyggnad har avgifterna till EU:s tillsynmyndigheter blivit högre. Ytterligare medel behöver mot denna bakgrund tillföras anslaget. Regeringen anser därför att anslaget Minskningen bedöms inte medföra några konsekvenser för verksamheten. 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statens budget . Regeringens förslag: Ett nytt ramanslag 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet förs upp på statens budget med . Anslaget får användas för utgifter avseende verksamhet som bedrivs inom ramen för fonden för inre säkerhet, samt för administration av fonden. Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2016–2022. Skälen för regeringens förslag: Europa- parlamentet och rådet antog förordningarna (EU) nr 513/2014 och (EU) nr 515/2014 som tillsammans inrättar Fonden för inre säkerhet (ISF). Fonden är en av de fonder som är kopplade till EU:s fleråriga budgetram, som sträcker sig . Fonden ska användas för att genomföra åtgärder på nationell nivå i enlighet med de målsättningar och krav som fastställs i förordningarna. Europeiska kommissionen förväntas besluta om nationella program för genomförande av fonden. Det fleråriga programmet består av två delar, ISF Polis och ISF Gräns, och utgör ramen för de verksamheter och åtgärder som kan erhålla ekonomiskt stöd från fonden. Stödet ska ges till polissamarbete, åtgärder för att förebygga och bekämpa brottslighet samt till åtgärder avseende krishantering. Därutöver ska fonden ge ekonomiskt stöd avseende åtgärder som rör visering och arbetet med EU:s yttre gränser. Regeringen anser mot denna bakgrund att anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet bör föras upp i statens budget med . Anslaget bör få användas för utgifter avseende verksamhet som bedrivs inom ramen för fonden för inre säkerhet, samt för administration av fonden. Anslaget bedöms uppgå till 50 000 000 kronor 2016, 63 000 000 genom de förslag till inkomstökningar som lämnas i denna proposition. För att skapa goda förutsättningar för fleråriga beslut om stöd är det nödvändigt att beslut kan fattas som medför ekonomiska åtaganden . Regeringen bör bemyndigas att för anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2016–2022. 6.4Utgiftsområde 5 Internationell samverkan 1:1 Avgifter till internationella organisationer I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget 1:1 Avgifter till internationella organisationer ökas med . Anslaget 1:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning minskas med . Anslaget 1:9 minskas med . Anslaget 1:11 Samarbete inom minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget får användas för utgifter för avgifter avseende medlemskap i internationella organisationer, främst FN, , , och . Belastningen på anslaget påverkas såväl av valutafluktuationer som av antalet freds- och säkerhetsfrämjande insatser. utgifter för avgifterna förväntas bli högre än vad regeringen bedömde i budgetpropositionen , huvudsakligen på grund av den försvagade kronkursen, varför ytterligare medel behöver tillföras anslaget. Regeringen anser därför att anslaget 1:1 Avgifter till internationella organisationer bör ökas med . Finansiering sker delvis genom att anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet, anslaget 1:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning, anslaget 1:9 och anslaget 1:11 Samarbete inom minskas. Minskningarna påverkar i viss utsträckning omfattningen av de verksamheter som finansieras från anslagen. 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet minskas med . Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslog i budgetpropositionen att skulle anvisas anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet (prop. 2014/15:1 utg.omr. 5 avsnitt 2.6). beslutade dock att skulle anvisas anslaget (bet. 2014/15:UU1, rskr. 2014/15:45). Regeringen anser alltjämt att anslagsnivån bör vara den som föreslogs i budgetpropositionen . Anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet bör därför minskas med . Minskningen av anslaget används för att bidra till finansieringen av de ökade anslagen i denna proposition. För att delvis finansiera ökningen av anslaget 1:1 Avgifter till internationella organisationer minskas anslaget 1:2 Freds- och säkerhets- främjande verksamhet med . Sammantaget bör anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet minskas med . Minskningarna påverkar i viss utsträckning omfattningen av de verksamheter som finansieras från anslaget. 6.5Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 9 . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att fatta beslut om att fullfölja anskaffandet av artillerisystemet . Skälen för regeringens förslag: I propositionen Renovering och modifiering av artillerisystem Haubits 77B angavs att regeringen skulle återkomma till om totalkostnad ökade på grund av att ingen partner anslöt sig, och regeringen fortfarande ville genomföra projektet (prop. 2005/06:132 s. 10 f.). har aviserat att de kommer att avbryta samarbetet med rörande . har ett fortsatt operativt behov av artilleriförmåga och regeringen bedömer att tillgodoser detta. Om inte någon försäljning till tredje part av den norska delen av avtalet blir av kan det uppstå fördyringar för . En utebliven försäljning kan även medföra ett utökat materiellt åtagande för . Regeringen avser att återkomma till med omfattningen och konsekvenserna av ett eventuellt utökat materiellt åtagande. Regeringen bör mot denna bakgrund bemyndigas att fatta beslut om att fullfölja anskaffandet av artillerisystemet . 1:11 Internationella materielsamarbeten och industrifrågor m.m. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:11 Internationella materielsamarbeten och industrifrågor m.m. minskas med . Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslog i budgetpropositionen att skulle anvisas anslaget 1:11 Internationella materielsamarbeten och industri- frågor m.m. (prop. 2014/15:1 utg.omr. 6 avsnitt 3.5.12). beslutade dock att skulle anvisas anslaget (bet. 2014/15:FöU1, rskr. 2014/15:63). Regeringen anser alltjämt att anslaget bör minskas. 1:11 Internationella materielsamarbeten och industrifrågor m.m. bör därför minskas med . Minskningen av anslaget används för att bidra till finansieringen av de ökade anslagen i denna proposition. Minskningen bedöms kunna hanteras av innevarande år. Därefter bedöms utgifterna minska med 2016, 2017 och med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:12 Försvarsexport- myndigheten minskas med . Skälen för regeringens förslag: Regeringen bedömde i budgetpropositionen att nödvändigt exportstöd inom försvarssektorn kan bedrivas inom en annan myndighetsstruktur med bibehållna krav på affärsmässighet och transparens, men med högre kostnadseffektivitet. Regeringen aviserade därför en avveckling av med början . I regeringens förslag till anslagsnivå ingick därför en minskning med (prop. 2014/15:1 utg.omr. 6 avsnitt 3.4.2 och 3.5.13). ansåg dock inte att skulle avvecklas och beslutade därför om en anslagsnivå som var högre än regeringens förslag (bet. 2014/15:FöU1, rskr. 2014/15:63). Regeringen gör alltjämt bedömningen att nödvändigt exportstöd bör bedrivas inom en annan myndighetsstruktur fr.o.m . Som en konsekvens av förändringen bör avvecklas och upphöra som myndighet . Mot bakgrund av de iakttagelser som Statskontoret har gjort i sin rapport roller och ökad transparens, en uppföljning av (Statskontoret 2014:30) lägger regeringen särskild vikt vid att den nya myndighetsstrukturen ska kunna hantera den exportstödjande uppgiften parallellt med andra uppdrag samt bibehålla och utveckla transparens och affärsmässighet. Regeringen anser mot denna bakgrund att anslaget 1:12 bör minskas med 2015. Därefter bedöms utgifterna minska med 2017 och . 6.6Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 28 . Regeringens förslag: Anslaget 1:1 Biståndsverksamhet minskas med . Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslog i budgetpropositionen att 28 skulle anvisas anslaget 1:1 Biståndsverksamhet (prop. 2014/15:1 utg.omr. 28 336 579 000 2014/15:UU2, 2014/15:75). Regeringen anser alltjämt att ytterligare medel bör tillföras anslaget för att med additionella medel finansiera klimatinsatser i utvecklings- länder. Anslaget bör därför ökas med . Finansiering sker genom de förslag till inkomstökningar och minskade anslag som lämnas i denna proposition. För att finansiera ökningen av anslagen 1:2 Ersättningar och bostadskostnader och 1:3 Migrationspolitiska åtgärder under utgiftsområde För att finansiera ökningen av anslaget 1:2 (Sida) minskas anslaget med . Sammantaget bör anslaget 1:1 Bistånds- verksamhet minskas med . Minskningen bedöms till viss del påverka de verksamheter som finansieras från anslaget. 1:2 (Sida) I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget 1:2 (Sida) ökas med . Skälen för regeringens förslag: Kostnaderna för den del av utlandsmyndigheternas verksamhet som samarbete (Sida) svarar för påverkas av den svenska kronans växelkurs gentemot andra valutor. Med de slutliga beräkningarna av valutakursförändringarna som grund bedöms kostnaderna för den del av utlands- myndigheterna som Sida svarar för bli högre än vad som tidigare beräknats. Regeringen anser därför att anslaget 1:2 (Sida) bör ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 1:1 Biståndsverksamhet minskas med motsvarande belopp. 1:2 Ersättningar och bostadskostnader I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 10 . Regeringens förslag: Anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utgifter för stöd till asylsökande m.fl. och statsbidrag till kommuner och landsting. Regeringen bedömer att fler personer än vad som tidigare beräknats kommer att söka asyl i och att fler personer därmed kommer att vara inskrivna i mottagande än vad som antagits i budgetpropositionen . Det innebär att kostnaderna för stöd, ersättningar och boende kommer att öka och att ytterligare medel behöver tillföras anslaget. Regeringen anser därför att anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader bör ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 1:1 Biståndsverksamhet under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd minskas med motsvarande belopp. Kostnaderna klassificeras som bistånd i enlighet med den definition som används av DAC. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:3 Migrations- politiska åtgärder ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för uttagning av personer som ska vidarebosättas samt för resor vid vidarebosättning. ska enligt ett särskilt regeringsbeslut överföra 1 900 flyktingar till 2015. Jämfört med vad som antogs i budgetpropositionen har kostnaden för överföringen av personer som ska vidarebosättas i ökat, varför ytterligare medel behöver tillföras anslaget. Regeringen anser därför att anslaget 1:3 Migrationspolitiska åtgärder bör ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 1:1 Biståndsverksamhet under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd minskas med motsvarande belopp. Kostnaderna klassificeras som bistånd i enlighet med den definition som används av DAC. 6.8Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 1:5 Bidrag för läkemedelsförmånerna I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 20 . Regeringens förslag: Anslaget 1:5 Bidrag för läkemedelsförmånerna ökas med 1 . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utgifter för det särskilda statsbidraget till landstingen för deras kostnader för läkemedelsförmånerna. Staten har ersatt landstingen för kostnaderna för läkemedelsförmånerna genom ett särskilt statsbidrag. Bidraget till landstingen utbetalas med två månaders fördröjning, vilket innebär att bidragen för kostnader som landstingen hade utbetalas . Landstingen hade högre kostnader än vad som tidigare beräknats. Detta var framför allt en följd av att flera nya läkemedel introducerades för nya patientgrupper. Dessa läkemedel påverkade kostnadsutvecklingen och kommer att påverka kostnaderna även . Regeringen och Kommuner och Landsting ingick en överenskommelse om statens bidrag till landstingen för deras kostnader för läkemedels- förmånerna m.m. . Det bidrag som behöver betalas ut bedöms mot bakgrund av vad som ovan anförts inte rymmas inom anvisat anslag, varför ytterligare medel behöver tillföras anslaget. Regeringen anser därför att anslaget 1:5 Bidrag för läkemedelsförmånerna bör ökas med 1 . 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård ökas med . Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslog i budgetpropositionen att 2 skulle anvisas anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård (prop. 2014/15:1 utg. omr. 9 avsnitt 4.7.6). beslutade dock att 1 skulle anvisas anslaget (bet. 2014/15:SoU1, rskr. 2014/15:71). En förklaring till skillnaden är att socialutskottet inte ställde sig bakom regeringens förslag till insatser rörande barnmorskor, förlossningsvården och kvinnors hälsa, som uppgick till 2015. Regeringen anser dock att det är av stor vikt att skyndsamt genomföra en satsning på insatser som rör barnmorskor, en förbättrad förlossningsvård och andra insatser för att stärka kvinnors hälsa i syfte att uppnå en mer jämställd hälso- och sjukvård. Efterfrågan på barnmorskor i överstiger tillgången, enligt nationella planeringsstöd 2014. Tillgången till barnmorskor har ökat . Dock är den regionala variationen stor och efterfrågan väntas öka. Beträffande förlossningsvården behöver den bl.a. bli med kunskapsbaserad, tillgänglig och jämlik över hela landet och under alla tider . Det kvarstår vissa tydliga skillnader mellan kvinnor och män i hälso- och sjukvården. Flera sjukdomar som kvinnor drabbas av i högre utsträckning tenderar att vara lägre prioriterade inom hälso- och sjukvården. Det handlar t.ex. om långvariga smärttillstånd, förlossningsskador, inkontinens och psykisk ohälsa. Kvinnor med endast grundskoleutbildning är en grupp som i flera avseenden har haft den minst gynnsamma hälsoutvecklingen. Att nå ökad jämlikhet och jämställdhet i hälso- och sjukvården kräver ett brett och långsiktigt arbete med sikte på t.ex. tillgänglighet, behandlingsmetoder och attityder. Kvinnor och män ska utifrån sina behov behandlas likvärdigt när det gäller resurser och insatser. Det är angeläget att bästa tillgängliga kunskap används. Regeringen anser mot denna bakgrund att anslaget bör ökas med . genom de förslag till inkomstökningar och minskade anslag som lämnas i denna proposition. För att delvis finansiera ökningen av anslaget 2:3 Bidrag till WHO minskas anslaget med . Sammantaget bör anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård ökas med . 2:2 Insatser för vaccinberedskap (bemyndigande) I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Vidare har regeringen ett bemyndigande att besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016 och 2017. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 2:2 Insatser för vaccinberedskap ingå avtal om pandemivaccin som medför behov av framtida anslag på högst 2016–2021. Skälen för regeringens förslag: Regeringen gav 2011 i uppdrag att förbereda ett avtal med en eller flera vaccinproducenter om pandemivaccin. Uppdraget skulle genomföras i samråd med Kommuner och Landsting. Avtalen syftade till att säkra tillgången till vaccinbehandlingar för hela befolkningen i händelse av en pandemi. Ett eventuellt avtal beräknades löpa 2015–2017.