prop · H3031d22 · 2015-09-21 00:00:00 — Regeringen gör bedömningen att när alla projekt är slutförda ska beslut tas om huruvida en ny samlad utvärdering bör ske. I förslag till strategi för God bebyggd miljö pekas en rad sakområden ut där miljöteknik och miljöinnovationer och livscykelanalyser kan tillämpas: avfall, energi- effektivisering och användning av förnybara material, transporter och mobilitet, smarta byggnader och byggande, vatten och avlopp i kretslopp, efterbehandling av förorenade områden. I rapporten pekas också ut integrerande aspekter av den hållbara stadens miljöfunktioner och tekniklösningar: samhälls- planering och styrning för hållbarhet, arkitektur, form och design, resurseffektivitet och cirkulär ekonomi, integrerade kretsloppsanpassade systemlösningar, klimatanpassning, multifunktionella ytor, staden som innovationsmotor och testbädd för miljöpositiv teknik samt staden som motor för grön tillväxt. För att minska utsläppen av växthusgaser och stödja genomförande av lokala och regional klimat- och energistrategier har regeringen avsatt till stöd för Anslaget får användas för klimatinvesteringar på lokal och regional nivå, installation av laddinfrastruktur för elfordon, samt berörda myndigheters arbete för att genomföra insatserna. Plattformen för hållbar stadsutveckling har etablerats och har bidragit till en ökad samverkan, samordning, kunskapsutveckling, kunskapsspridning och erfarenhetsutbyte. Hållbar bebyggelsestruktur och hållbar samhällsplanering Den största utmaningen för att nå miljö- kvalitetsmålet är urbaniseringen. Fler invånare och ökad konkurrens om marken ställer höga krav på planering och byggande för att utvecklingen i den byggda miljön ska ske på ett hållbart sätt. riskerar många mindre tätorter att glesas ut och bilanvändningen öka när tillgång till service och kollektivtrafik minskar. Genom att många kommuner tar fram nya översiktsplaner kan (2010:900) nya regler få genomslag . Enligt dessa ska översiktsplanen bli mer strategisk och samordnas med relevanta nationella och regionala mål för en hållbar utveckling, bl.a. andra miljökvalitetsmålen. Härigenom kan kommunens utveckling sättas in och förhålla sig till ett större geografiskt perspektiv. I det här arbetet kommer utredningen livsmiljö – en ny politik för arkitektur, form och design (Ku 2014:02) att bidra med förslag på åtgärder och förslag till nya nationella mål. Utredningen syftar till att stärka arkitekturens, formens och designens värden och betydelse för individen, livsmiljön och den hållbara samhällsutvecklingen. Även slutsatser från utredningen slutbetänkande En ny regional planering – ökad samordning och bättre bostadsförsörjning (SOU 2015:59) kan få betydelse för den fortsatta utvecklingen inom området. Infrastruktur och kollektivtrafik, gång och cykel Flera rapporter och utredningar, däribland utredningen om Fossilfri fordonstrafik (SOU 2013:84), konstaterar att en förutsättning för en fossilfri fordonstrafik är att andelen kollektiv- trafik, gång- och cykeltrafik ökar. Flera kommuner har tagit fram strategier för kollektivtrafiken som innebär att ny bebyggelse planeras i kollektivtrafikstarka stråk och/eller i stationsnära lägen. Detta ger underlag för ökad turtäthet och leder också till ett ökat behov av goda gång- och cykelförbindelser mellan bebyggelsen och kollektivtrafiken. Ett minskat trafikarbete med personbil leder till minskade bullernivåer och luftföroreningar, och därmed en bättre måluppfyllelse för miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. De senaste årens ökade användning av biodrivmedel och allt energieffektivare bilar har bidragit till minskade utsläpp av växthusgaser. För att ytterligare stimulera ett mer hållbart resande har regeringen för perioden –2018 avsatt till insatser för förbättrade stadsmiljöer i form statlig medfinansiering till lokala och regionala investeringar i kollektivtrafik i tätort, se utgiftsområde 22 Kommunikationer. Förtätning är positivt utifrån flera aspekter, men kan också hota natur- och grönområden i stadsmiljö. nya allmänna råd och vägledning om barns utemiljö, lyfter också utemiljöns betydelse och ger verktyg för dess utveckling och bevarande bl.a. i tätortsmiljöer (Gör plats för barn och unga! En vägledning för planering, utformning och förvaltning av skolans och förskolans utemiljö, 2015). Kulturvärden i bebyggd miljö Trots flera insatser från och för att öka kunskapen som t.ex. en gemensam digital vägledning om kulturvärden i plan- och bygglagssystemet behövs fler insatser för att nå miljökvalitetsmålet. För att kulturvärden i bebyggd miljö ska bevaras, användas och utvecklas måste hela kedjan av tillgång till kompetens och kunskapsunderlag samt tillämpning av lagstiftning fungera. Tillgängligheten för boende till både vårdcentral och grundskola har förbättrats i de flesta kommuntyper. Utvecklingen har dock gått åt motsatt håll för livsmedelsbutiker där tillgängligheten har minskat i alla typer av kommuner. De varierande resultaten gör det svårt att bedöma om det blivit enklare eller svårare att klara vardagslivet utan långa resor. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Det behövs ytterligare överenskommelser och insatser, såväl nationellt som internationellt, för att begränsa trafikbullret. Särskilt behöver resurser inriktas mot åtgärder för att begränsa bullret vid källan, samt för att åtgärda de mest utsatta bostäderna och områdena. Hushållning med energi och naturresurser Det pågår många åtgärder inom framför allt energiområdet och den positiva trenden med minskande energianvändning i byggnader förväntas fortsätta. har bl.a. påbörjat arbetet med ett regeringsuppdrag som innebär att analysera och föreslå en definition av energiprestanda att tillämpas för energi- hushållningskrav avseende nära-nollenergi- byggnader, samt föreslå kvantitativa riktlinjer för energihushållningskrav avseende nära-noll- energibyggnader. Befintliga styrmedel inom avfallsområdet bedöms inte vara tillräckliga för att förebygga mängderna och öka resursutnyttjandet, utan det kommer att krävas att de styrmedel och åtgärder som föreslås i nationella planer/program och i redovisade regeringsuppdrag verkligen genomförs i stor omfattning. 3.5.17 Ett rikt växt- och djurliv Miljökvalitetsmålet är att den biologiska mångfalden ska bevaras och nyttjas på ett hållbart sätt, för nuvarande och framtida generationer. Arternas livsmiljöer och eko- systemen samt deras funktioner och processer ska värnas. Arter ska kunna fortleva i långsiktigt livskraftiga bestånd med tillräcklig genetisk variation. Människor ska ha tillgång till en god natur- och kulturmiljö med rik biologisk mångfald som grund för hälsa, livskvalitet och välfärd. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer och bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området är följande: 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 –bevarandestatusen för i naturligt förekommande naturtyper och arter samt genetisk variation, –påverkan från klimatförändringar, –ekosystemtjänster och resiliens. –grön infrastruktur, –genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden är inte introducerade, –främmande arter och genotyper, –biologiskt kulturarv och –tätortsnära natur som är värdefull för friluftslivet, kulturmiljön och den biologiska mångfalden. Utvecklingen i miljön är negativ. Det råder dock fortsatt brist på kunskap om arters utbredning och genetiska variation samt tillståndet för ekosystemens funktioner och betydelsen av ekosystemtjänster för samhällets välfärd. Nyttjandet av naturresurser är det som har störst påverkan på biologisk mångfald. Eftersom effekter av markanvändning är så mycket kraftigare än effekter av klimatförändringar är det lättare att upptäcka och förutsäga effekter av förra än av det . Gynnsam bevarandestatus och genetisk variation Mellan åren 2007–2013 bedömdes det inte ha skett någon verklig förändring av naturtypers bevarandestatus, som beror på naturliga orsaker eller t.ex. förvaltning och skötselåtgärder. Detta framgick av senaste rapport enligt artikel 17 i art- och habitatdirektivet, vilken låg till grund för resultatredovisningen i budget- propositionen . publicerade Artdatabanken rapporten och trender för arter och deras livsmiljöer – rödlistade arter i . Rapporten redovisar risken som enskilda arter av djur, växter och svampar bedöms löpa att försvinna från , baserat på kriterier från (). Av rapporten framgår bl.a. att andelen rödlistade arter är ungefär lika stor som vid de tidigare bedömningarna 2005 och 2010, dvs. av de bedömda arterna. Även andelen hotade arter är i stort sett oförändrad, ca 9 Antalet bedömda arter utgör i sin tur av samtliga kända flercelliga inhemska arter. Groddjur och stora däggdjur har fått en något förbättrad situation. De faktorer som påverkar flest rödlistade arter i är skogsavverkning och igenväxning, vilka båda utgör ett hot mot vardera av de rödlistade arterna. Andra viktiga påverkansfaktorer är fiske, torrläggning av våtmarker, tillbakagång hos värdarter (främst alm och ask som drabbats av invasiva svampsjukdomar), klimatförändringar och konkurrens från invasiva främmande arter. Genetisk mångfald har ännu inte studerats hos det stora flertalet vilda djur, växter och svampar. Insatser som bidrar till att uppnå gynnsam bevarandestatus för arter och naturtyper redovisas under övriga naturtypsmål och i avsnitten nedan. Arbetet med att motverka negativ påverkan på biologisk mångfald av klimatförändringar befinner sig ännu i ett kunskapsuppbyggande skede. Förändringarna i klimatet bedöms bli större vid våra nordliga breddgrader än i världen i genomsnitt. pekar på att känsliga miljöer i fjällen och kan skadas eller helt försvinna om utvecklingen tillåts fortsätta som . Inom har arbetet med skydd av områden och bevarande av biodiversitet i gjort framsteg . På regeringens uppdrag har flera underlag för att utveckla politiken tagits fram . Miljömålsberedningen har lämnat förslag till etappmål och åtgärder för stärkt klimat- anpassning i betänkandet Med miljömålen i fokus – hållbar användning av mark och vatten (SOU 2014:50). I redovisning Underlag till kontrollstation 2015 för anpassning till ett förändrat klimat lämnas förslag om klimatanpassning av betydelse för naturmiljön och biologisk mångfald. Mer information om dessa underlag finns i avsnitt 3.5.2 Begränsad klimatpåverkan ovan och i avsnittet Grön infrastruktur nedan. har även fått i uppdrag att ta fram en strategi för att utreda hur det nationella arbetet med biologisk mångfald kan utvecklas i syfte att på ett strategiskt sätt ta om hand effekter på biologisk mångfald till följd av ett förändrat klimat. Kunskapen om ekosystemens funktioner och processer är i många fall fortsatt bristfällig. information om ekosystemtjänster (dnr M2012/1507) utgör en viktig grund för fortsatt kunskapsuppbyggnad. Inledande analyser av ekosystemtjänster har även gjorts i arbetet med att införa EU:s havsmiljödirektiv (2008/56/EG). Ökad sårbarhet hos ekosystem har bl.a. orsakats av för högt fisketryck i havet och vattenkraftsutbyggnad i många vattendrag. Det har minskat såväl bestånden som den genetiska basen hos många fiskarter. Ensidig inriktning mot enstaka växtslag och arter i skogs- och jordbruk, och användandet av främmande trädslag och sorter som inte är anpassade till växtplatsen har också ökat sårbarheten. Utdikning och omvandling av våtmarker har lett till att deras funktion som naturliga reningsverk och reglerare av vattennivån har minskat eller upphört. För att ytterligare öka kunskapen om ekosystemfunktioner och deras sårbarhet, och för att bidra till kunskapsspridning, har regeringen vidtagit flera insatser för ekosystem- tjänster (prop. 2013/14:141). Läs mer längre ned om den biologiska mångfalden och ekosystem- tjänsternas värden. På uppdrag av regeringen har påbörjat arbetet med att ta fram riktlinjer och en genomförandeplan för regionala handlingsplaner för grön infrastruktur. Regeringen har utökat uppdrag till att även omfatta att koordinera genomförandet av grön infrastruktur i . Miljömålsberedningen har lämnat förslag till etappmål och ytterligare åtgärder för grön infrastruktur (SOU 2014:50), vilka bereds inom . Genom ändring av infördes en möjlighet att få dispens från det generella biotopskyddet för att underlätta för jordbruket. För att få dispens krävs dels att åtgärden ska behövas för att utveckla eller bibehålla ett aktivt brukande av jordbruksmark, dels måste biotopskyddets syften fortfarande kunna tillgodoses. Någon uppföljning av effekterna av lagändringen har ännu inte gjorts. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 sker ingen kommersiell odling av GMO i , men däremot förekommer fältförsök. EU:s medlemsstater har möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av godkända genetiskt modifierade organismer s.k. GMO- grödor. Denna lagstiftning återfinns i och rådets direktiv (EU) 2015/412 om ändring av direktiv /18/EG. Syftet med direktivet är att medlemsstaterna under vissa förutsättningar ska kunna begränsa eller förbjuda odling av en GMO som är godkänd på EU-nivå. Regeringen anser det viktigt att användningen och odling av GMO inte leder till påverkan på den biologiska mångfalden. Försiktighetsprincipen är styrande för hanteringen. Främmande arter och genotyper I finns cirka 2 000 främmande arter. uppskattas 388 av dessa vara invasiva och 82 potentiellt invasiva, dvs. de hotar biologisk mångfald och ekosystemtjänster, och kan även ha signifikanta negativa effekter på människors hälsa och ekonomin. Klimatförändringar påverkar främmande arters möjlighet att etablera sig i vid introduktion. Främmande arter introduceras till nya områden genom internationella transporter. Utsläpp av barlastvatten från fartyg utgör en särskilt svårhanterlig och allvarlig källa. Den internationella barlastkonventionen har ännu inte trätt i kraft men en ny EU-förordning om förebyggande och hantering av introduktion och spridning av invasiva främmande arter trädde i kraft . har redovisat ett regeringsuppdrag där man, i samråd med och Havs- och vattenmyndigheten reviderat den nationella strategin och handlingsplanen om främmande arter med syfte att implementera den nya EU-lagstiftningen i . har medverkat aktivt i arbetet med EU- lagstiftningen. Bland annat har föreslagit att föra upp amerikansk hummer, mårdhund och vresros på förteckningen över invasiva främmande arter av unionsbetydelse. har också deltagit aktivt i de pågående förhandlingarna om en ny EU-lagstiftning om skyddsåtgärder mot växtskadegörare vilken har betydelse för skyddet mot invasiva främmande arter. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 redovisat ett regeringsuppdrag om riskvärdering avseende allvarliga växtskadegörare. Regeringen har lämnat ett uppdrag till att ta fram en strategi avseende undersökning och övervakning av förekomst av växtskadegörare (se vidare utgiftsområde 23). Värdefulla ängs- och betesmarker, skogsbryn och betad skog är några av de miljöer som innehåller biologiskt kulturarv och som hotas av förändrad markanvändning och moderna brukningsmetoder inom jord- och skogsbruket. Det biologiska kulturarvet i fjällandskapet är viktigt men mindre känt. Gräsmarkerna hör till de naturtyper som har sämst status och utveckling. Ängs- och betesmarker i odlingslandskapet sköts bl.a. med miljöersättningar inom Landsbygdsprogrammet, men arealen som får stöd minskar. Det finns också regionala skillnader. Den nya programperioden för EU:s gemensamma jordbrukspolitik påbörjades . Detta beskrivs under utgiftsområde 23. Miljöersättningar har tillsammans med stödet Natur- och kulturmiljövårdsåtgärder i skogen (Nokås) också finansierat bevarande av naturvärden och kulturmiljöer i skogen som fäbodmiljöer, brynmiljöer och betad skog. har tagit fram ett faktablad om brynmiljöer med syftet att öka hänsynen. har betalat ut till Nokås. Beviljade medel har ökat kraftigt –2014, från 2012 till 2014. Endast drygt hälften av de beviljade medlen har dock betalats ut. Biologiskt kulturarv återfinns också i många naturreservat. För att skydda och vårda särskilt värdefulla kulturhistoriska helhetsmiljöer kan dessutom kommuner och länsstyrelser bilda kulturreservat. Inga särskilda resurser finns dock avsatta för detta. Ett kulturreservat bildades , och finns det sammanlagt 43 kulturreservat i , varav 34 har beslutats av länsstyrelser och 9 av kommuner. Arbetet med kulturmiljö och naturvård har många beröringspunkter. För att utveckla arbetet har och fått i uppdrag att redovisa hur samverkan mellan naturvård och kulturmiljö- arbete fungerar rörande förvaltningen av natur- Uppdraget ska redovisas till . Den genetiska mångfalden hos domesticerade arter följs upp under miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap. har 14 stycken kommunala tätortsnära naturreservat inrättats. Syftet är att främja friluftsliv och den sammanlagda ytan är 3 035 ha. beviljades i statliga bidrag till tätortsnära projekt i lokala naturvårds- satsningen (). Totalkostnaden för dessa projekt var ca , vilken delas med bl.a. kommunerna. För att bättre tillvarata den tätortsnära naturen pågår arbete med att ta fram ett 40-tal naturvårdsprogram och skötselplaner. LONA-projekten innefattar bl.a. stängsling för betesdrift, sly- och vassröjning, restaurering och förstärkningsinsatser av växt- och djurpopulationer och insatser för tillgänglighet genom vandringsleder och parkeringsplatser. tog fram målbilder för god miljöhänsyn inom skogs- områden av betydelse för friluftsliv och rekreation. Det saknas dock tillförlitlig uppföljning av skogsbrukets hänsyn till skogens sociala värden, men arbete med att utveckla uppföljningen av skogsbrukets hänsyn till skogens upplevelsevärden är påbörjat. Etappmål med anknytning till miljökvalitetsmålet Åtgärdsprogram för hotade arter är ett viktigt redskap för att åstadkomma förbättringar för arter med särskilda behov. Dit hör flera av de mest akut hotade arterna. Etappmålet om hotade arter och naturtyper uppfylls genom pågående myndighetsarbete enligt följande. fastställdes 16 nya åtgärdsprogram för hotade arter och en uppdatering gjordes av 18 program. var 138 program gällande. Antalet genomförda och avslutade program var 47. har bedömt att samtliga planerade åtgärdsprogram kommer att vara fastställda och under genomförande eller genomförda. Det handlar om totalt ca 200 program. fortsatte bekämpningen av prioriterade invasiva främmande arter, främst mårdhund, och lokala bekämpningsinsatser mot bl.a. vresros, jättebalsamin, jätteloka, sjögull och mink, vilket bidrar till uppfyllandet av etappmålet om invasiva främmande arter. Underlag för det fortsatta arbetet med att bedöma effekter och genomföra prioriterade bekämpningsinsatser har tagits fram i förslag till reviderad nationell strategi och handlingsplan, med hänsyn till EU- lagstiftningen. För att bidra till uppfyllelsen av etappmålet om kunskap om genetisk mångfald har regeringen lagt uppdrag eller återrapporteringskrav på , , och Havs- och vattenmyndigheten om samverkan kring kartläggning och övervakning av genetisk mångfald hos vilda och domesticerade växter och djur. Inga specifika åtgärder har vidtagits för att nå etappmålet om helhetssyn på markanvändningen. Regeringens uppdrag till om grön infrastruktur, klimatanpassning och kommunikation om ekosystemtjänster bidrar dock till etappmålet. Uppdragen involverar ett flertal berörda myndigheter i framtagande av riktlinjer och vägledningar som underlättar ett helhetsgrepp på åtgärder på landskapsnivå. Regeringen förklarade i prop. 2014/15:1 att etappmålet om ekosystemtjänster och resiliens är uppnått. Detta grundades på att de insatser som aviserades i samband med etappmålet har genomförts. Det fortsatta arbetet med att vidmakthålla ekosystemtjänster redovisas hädanefter under etappmålet om den biologiska mångfalden och ekosystemtjänsternas värden. Flera insatser som påbörjats bidrar till uppfyllelsen av etappmålet om den biologiska mångfalden och ekosystem- tjänsternas värden. har fått i uppdrag att genomföra en flerårig kommunikationssatsning. Tio myndigheter har knutits till uppdraget. Även arbetet med grön infrastruktur bidrar till att viktiga ekosystemtjänster identifieras och kartläggs. Regeringen har även gett Formas i uppdrag att göra en analys av forskning om biologisk mångfald och ekosystemtjänster. forskningssatsning Värdet av ekosystemtjänster pågår. Svenska myndigheter och forskare medverkar aktivt i EU-samarbete och internationellt samarbete om kunskap om ekosystemtjänster, bl.a. inom den internationella plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (IPBES). 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 centralbyrån har i rapporten för biologisk mångfald påbörjat metod- utveckling för att uppfylla behoven av data om ekosystemtjänster för miljöräkenskaper och hållbarhetsindikatorer genom att knyta ihop ekonomiska och ägarmässiga data med enskilda naturtyper. Arbetet med att nå etappmålet om skydd av landområden, sötvattensområden och områden handlar framför allt om att inrätta skyddade områden, men även om att stärka ekologiska samband i landskapet, vilket beskrivits ovan under . har länsstyrelserna fattat beslut om att inrätta 135 naturreservat och kommunerna har inrättat 10 naturreservat. Den totala arealen uppgår till , fördelade skogsmark, våtmark, jordbruksmark, sjöar och vattendrag, hav och övrig mark. De statliga kostnaderna för köp av mark, intrångsersättning och bidrag till kommunerna uppgick till totalt . Därutöver har fattat beslut om att inrätta 229 biotopskyddsområden för skogsmark och slutit 123 naturvårdsavtal med markägare för skogsmark. Ersättningen till markägare har uppgått till . bedömer att etappmålet inte kan nås med dagens tempo. hänvisar till att takten på skogsskyddsarbetet har sjunkit av flera skäl, förutom budgetminskning, även den förändring av expropriationslagen som genomfördes , och innebär ett schabloniserat påslag om på ersättningen till markägare, vilket inneburit att areal skydd per satsad krona minskat kraftigt, framhåller att arbetet med att använda ersättningsmarker från för att skydda värdefulla skogar hos privata skogsägare har varit framgångsrikt. Vad gäller skydd av områden har arbetet med anledning av etappmålet just inletts med ett uppdrag till Havs- och vattenmyndigheten. redovisade en revidering av genomförandeplan till Nationalparksplanen för (6677). I genom- förandeplanen beskriver de områden som myndigheten prioriterar att arbeta med och hur arbetet med 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 genomförandet av enskilda nationalparker bör bedrivas. Av de i Nationalparksplan för tidigare föreslagna områdena är 12 stycken nya nationalparker och 5 utvidgningar av befintliga nationalparker kvar att genomföra. Regeringen bedömer att ytterligare insatser behövs utöver de beslutade och planerade styrmedlen för att nå miljökvalitetsmålet. Gynnsam bevarandestatus och genetisk variation För att nå målet gynnsam bevarandestatus för i naturligt förekommande naturtyper och arter behöver takten öka i arbetet med att nå etappmålet om skydd av landområden, sötvattensområden och områden. Det har en avgörande betydelse vad som sker utanför skyddade områden. Hänsyn i nyttjandet av mark och vatten men även skötselåtgärder utanför skyddade områden är därför av största betydelse. De åtgärder som beskrivs i den befintliga strategin för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (2013/14:141) räcker inte för att ändra på detta. Hållbart nyttjande av biologisk mångfald och ekosystem- tjänster behöver genomsyra arbetet för att nå ett flertal samhällsmål, och betydelsen av ekosystemtjänster för hållbar utveckling bör fortlöpande klargöras och tas till utgångspunkt för åtgärder inom berörda sektorer. Åtgärdsprogram för hotade arter är ett viktigt komplement till de breda naturvårdssatsningar som görs dels genom områdesskydd och dels genom miljöersättningar som uppmuntrar fortsatt hävd av värdefulla odlingslandskaps- miljöer, inklusive kulturarvet i dessa. Fastställda åtgärdsprogram för hotade arter bör genomföras och ytterligare program bör tas fram. Urvalet av arter som får åtgärdsprogram bör ses över.