prop · H3031d10 · 2015-09-21 00:00:00 — Regeringen anser att satsningen bör ta sin ut- gångspunkt i följande områden: bättre administrativa stöd för professionerna, mer effektiv och ändamålsenlig organisering av arbetsfördelning och arbetssätt samt förbättrade förutsättningar för och planering av kompetens- försörjningen. Insatserna kommer bygga vidare på det alltmer omfattande kunskapsunderlag som pekar på att professionernas resurser kan användas mer ändamålsenligt och effektivt. Dessutom ska den nationella samordnaren inom området slutredovisa sitt uppdrag (dir. 2013:104). Professionsmiljarden innebär att det förbätt- ringsarbete som förutsågs i samband med budgetpropositionen kan förverkligas. ersätter professionsmiljarden de tidigare tillgänglighetssatsningarna som upp- gått till samma belopp. Etablering av utlandsutbildade gagnar hälso- och sjukvården, sysselsättningen och integrationen Personer med utländsk hälso- och sjukvårds- utbildning är en viktig resurs för hälso- och sjukvården. Att ta till vara denna resurs är en viktig del av kompetensförsörjningsarbetet. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Regeringen anser att det är angeläget att på- skynda dessa personers etablering på arbets- marknaden. En snabb etablering svarar mot hälso- och sjukvårdens behov av kompetens, som den bidrar till integration och sysselsättning. För att tillvarata kompetensen hos personer med hälso- och sjukvårdsutbild- ning från andra länder föreslår regeringen att medel tillförs för en snabbare validering av hälso- och sjukvårdspersonal. För ändamålet avsätter regeringen 65 miljoner kro- nor 2016 och . E-hälsa bidrar till en bättre hälso- och sjukvård Digitaliseringen erbjuder stora möjligheter för framtidens hälso- och sjukvård. E-hälsa bidrar till att förbättra hälso- och sjukvården i vid be- märkelse, t.ex. vad gäller kvalitet, säkerhet och effektivitet. E-hälsa kan underlätta för patienten att vara delaktig i sin egen vård, stödja kontakten mellan patienten och vården samt tillhandahålla mer effektiva stödsystem för vårdens med- arbetare. Regeringen ser över utform- ningen av det framtida arbetet inom e-hälso- området. Trots att svensk hälso- och sjukvård har goda förutsättningar att arbeta strategiskt med it-frågor finns det fortfarande brister och hinder. Det handlar bl.a. om journalsystem som inte kan kommunicera med varandra, informa- tionsmängder som behöver föras in i olika datasystem samt svårigheter att komma åt data för uppföljnings- och utvecklingsarbete. Regeringens arbete ska vara inriktat på bl.a. standardiseringsfrågor, enhetligare begrepps- användning och regelverk. Olika aktörer behöver tillsammans verka för att bättre utnyttja den potential som finns inom e-hälsoområdet. Regeringen kommer fortsatt att verka för samarbete och samordning mellan olika aktöreras insatser. Inte minst spelar hälso- och sjukvårdshuvudmännen en central roll genom sitt ansvar för att tillhandahålla ända- målsenliga it-stöd för personalen. Tillgång till effektiva läkemedel Viktiga utgångspunkter i regeringens arbete inom läkemedelsområdet är en jämlik och tidig 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 tillgång till nya, innovativa och effektiva läke- medel. Det förutsätter bl.a. mekanismer för att säkerställa en kunskapsbaserad praxis och en ekonomiskt hållbar utveckling. Regeringen avser att, i nära samverkan med berörda aktörer, fortsätta arbetet med sam- ordnade och angelägna utvecklingsinsatser inom läkemedelsområdet. Dessutom avser regeringen att arbeta för att, i samarbete med Kommuner och Landsting (SKL), åstadkomma en långsiktigt hållbar hantering av statens bidrag till landstingen för kostnaderna för läkemedels- förmånerna. Utmaningarna inom apoteks- och läkemedels- området har delvis sin grund i omregleringen av apoteksmarknaden. Mot den bakgrunden avser regeringen att göra en översyn av apoteksmark- naden. Arbetet ska utgå från tidigare uppfölj- ningar av den omreglerade apoteksmarknaden. Inriktningen ska vara att åstadkomma en säker, effektiv och jämlik läkemedelsförsörjning och en apoteksmarknad med hög tillgänglighet och god service i hela landet. Kostnadsfria läkemedel för personer Regeringen lämnar i denna proposition förslag för att göra det möjligt för personer att kostnadsfritt få läkemedel och andra för- månsberättigade varor inom läkemedelsför- månerna (avsnitt 4.6). Reformens syfte är att möjliggöra en vård på lika villkor oavsett barn- familjers ekonomi och därigenom utjämna hälsoskillnader bland barn och unga. För ända- målet avsätter regeringen 2016 och för samma ändamål beräknas . Regeringen aviserade initialt denna reform i budgetpropositionen . Reformen föreslås, i enlighet med avsiktsförklaringen ekonomiska vårproposition, träda i kraft . Kostnadsfria preventivmedel för personer För att värna unga kvinnors rätt till sexualitet utan oönskade graviditeter avser regeringen föreslå att preventivmedel inom läkemedels- förmånerna ska erbjudas kostnadsfritt till personer fr.o.m. . En stärkt tandvård för unga Den kostnadsfria tandvården för barn och unga upp till har framgångsrikt bidragit till bättre tandhälsa. För att ytterligare förbättra tandhälsan vill regeringen att även unga vuxna ska erbjudas kostnadsfri tandvård. unga upp t.o.m. det år de fyller . I ett andra steg avses åldersgränsen höjas fr.o.m. till att gälla unga upp t.o.m. det år de fyller . Landstingen ska kompenseras via det generella statsbidraget (utg.omr. 25 All- männa bidrag till kommuner). Jämställd hälso- och sjukvård genom insatser för förlossningsvården och kvinnors hälsa Det är angeläget att uppnå en mer jämställd hälso- och sjukvård. Alla, oavsett kön eller köns- identitet, ska utifrån sina behov behandlas lik- värdigt när det gäller resurser och insatser. Regeringen har avsatt och avsätter –2019 för att förbättra förlossningsvården och stärka insatserna för kvinnors hälsa. Kvinnor med endast grundskoleutbildning har i flera avseenden haft den minst gynnsamma hälsoutvecklingen. Flera sjukdomar som kvinnor drabbas av i högre utsträckning än män tenderar att vara lägre prioriterade inom hälso- och sjuk- vården. Förlossningsvården behöver bli mer kunskapsbaserad och tillgänglig. Insatser för att främja kompetensförsörjningen är motiverade, vilket exemplifieras av att fler barnmorskor ut- bildas (utg.omr. 16 Utbildning och universi- tetsforskning). För att uppnå ökad jämlikhet och jämställdhet i hälso- och sjukvården krävs ett brett och långsiktigt arbete med fokus på t.ex. tillgänglighet, behandlingsmetoder och attityder. Satsningen på förlossningsvård och kvinnors hälsa tar sin utgångspunkt i det förslag som rege- ringen lämnade i budgetpropositionen . I propositionen Vårändringsbudget (prop. 2014/15:99, bet. 2014/15:FiU21, rskr. 2014/15:255) avsattes medel som medel aviserades . Kostnadsfri mammografi till kvinnor mellan Mammografi är ett effektivt sätt att tidigt upp- täcka bröstcancer. Täckningsgraden kan dock behöva öka. Detta gäller i synnerhet i socio- ekonomiskt svaga grupper. Regeringen avser därför föreslå att mammografi regelbundet ska erbjudas kostnadsfritt till kvinnor mellan fr.o.m. . Landstingen ska kompenseras via det generella statsbidraget (utg.omr. 25 Allmänna bidrag till kommuner). Ny inriktning inom området psykisk ohälsa Psykisk ohälsa är en stor utmaning. Insatser för psykisk hälsa bidrar till en bättre start i livet för flickor och pojkar. Arbetet har även potential att bidra till att minska sjukskrivningar som är van- ligare och ökar mer bland kvinnor än bland män. För att möta den ökande ohälsan bland barn och unga vuxna t.o.m. föreslår regeringen att satsningen inom området psykisk ohälsa förstärks med 2016– 2019. Medlen ska användas dels för att förstärka ungdomsmottagningarnas arbete, dels för att stimulera nya initiativ. Regeringen avsätter här- med sammanlagt 2016–2019 för insatser inom psykiatri och psy- kisk hälsa. Regeringen ser över inrikt- ningen på regeringens insatser inom området psykisk ohälsa. Den nya inriktningen kommer ta sin utgångspunkt i en helhetsyn på psykisk hälsa där även vägen till allvarlig psykisk ohälsa står i fokus. Härutöver avsätter regeringen medel för att förstärka elevhälsan (utg.omr. 16 Utbildning och universitetsforskning). Ett viktigt motiv för investeringen i elevhälsan är ungas psykiska hälsa. Tillgänglig cancervård av hög kvalitet Cancervårdens medicinska kvalitet är i allmänhet hög men de regionala skillnaderna i väntetider illustrerar att det finns utrymme för förbättring när det gäller jämlikhet inom cancervården. Regeringen avsätter –2018 för att korta väntetiderna inom cancervården och minska de regionala skillnaderna. Syftet är att skapa en mer jämlik 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 cancervård med ökad kvalitet och mer nöjda patienter. Avsikten är att överenskommelser mellan staten och Kommuner och Landsting (SKL) inom detta område ska utgöra en väsent- lig del av arbetet även framöver. Överens- kommelserna ska uppmärksamma behovet av att skapa mer sammanhållna vårdprocesser som utgår från patientens behov. Kvalitet och likvärdighet i centrum Inom välfärden ska kvalitet och likvärdighet alltid stå i centrum. Den kapacitet som finns hos professioner och invånare att bidra till en god hälso- och sjukvård måste tas till vara. Stöd- och styrsystem, administrativa strukturer samt regel- verk ska bidra till en utveckling mot ökad kvali- tet och jämlikhet. Hälso- och sjukvården står ständigt inför en intensiv kunskaps- och teknikutveckling. Rege- ringen kommer även fortsatt att främja förut- sättningarna för styrning med kunskap. Myndigheterna inom hälso- och sjukvårds- området har centrala roller i den statliga styr- ningen med kunskap. Regeringens styrning av myndigheterna inom området ska vara strategisk och långsiktig. Myndigheterna ska ha goda för- utsättningar att planera och utföra sina verksam- heter. Kunskapsstöd och andra verktyg såsom nationella riktlinjer, kvalitetsregister och öppna jämförelser spelar en fortsatt viktig roll. Rege- ringen avser att se över och lämna förslag till hur en ökad följsamhet till nationella kunskapsstöd i hälso- och sjukvård kan uppnås. Syftet är att bidra till att den hälso- och sjukvård som erbjuds befolkningen är kunskapsbaserad och jämlik. Insatser för att utveckla primärvården Primärvården ska vara det naturliga förstahands- valet för patienten och stå för kontinuitet i mötet mellan patient och hälso- och sjukvård. Insatser för att utveckla primärvården är ange- lägna. Regeringen föreslår en förstärkning på området genom en riktad primärvårdssatsning med fokus på kvinnors hälsa. Satsningen uppgår till 2016–2019. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Forskning, innovation och livsvetenskap (life science) Goda förutsättningar för att bedriva och tillämpa forskning och innovation är nödvändigt för att fortlöpande utveckla hälso- och sjukvården. Livsvetenskap (life science) är av stor betydelse för ekonomi, näringslivets utveckling, forskningen, att möta samhällsutmaningar och för människors hälsa, både i och globalt. Som ett led i regeringens strategiska satsning på sektorn har bl.a. en särskild samordnare tillsatts. Tillkännagivanden avseende folktandvårdens ekonomiska redovisning och legitimation för kuratorer inom hälso- och sjukvården gav under /98 rege- ringen tillkänna att ta initiativ till att ge frågan om särredovisning av folktandvårdens kostnader för vuxentandvården och barn- och ungdomstandvården en tillfredsställande lösning (bet. 1997/98:SoU25, rskr. 1997/98:289). Stats- kontoret rapporterade sin be- dömning att landstingens ekonomiska redo- visning av folktandvården generellt sett har för- bättrats betydligt . Regeringen bedö- mer att landstingens ekonomiska redovisning av folktandvården i väsentliga delar är tillfreds- ställande. Regeringen avser att fortsatt följa ut- vecklingen av landstingens redovisning. Till- kännagivandet är därmed slutbehandlat. gav regeringen tillkänna att regeringen i budgetpropositionen ska avisera ett förslag om att införa legitimation för kuratorer inom hälso- och sjukvården (bet. 2014/15:SoU17, rskr. 2014/15:215). Aviseringen ska innehålla besked om tidigast möjliga ikraftträdandedatum. Regeringen anser att frågan om att införa en legitimation för kuratorer inom hälso- och sjuk- vården är komplicerad och behöver därför mer tid att se över frågan. Bland annat behöver vissa gränsdragnings- och organisatoriska frågor analyseras ytterligare. Regeringen kommer därför skyndsamt att påbörja ett sådant arbete och avser återkomma till senast i budgetpropositionen . 4.6Förslag om kostnadsfria läkemedel för barn 4.6.1Ärendet och dess beredning Regeringen aviserade i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg. omr. 9 avsnitt 4.5 och 4.7.5) att personer ska få läkemedel och andra förmånsberättigade varor inom läke- medelsförmånerna kostnadsfritt. Detta ska även gälla de personer som omfattas av lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asyl- sökande m.fl. eller av lagen (2013:407) om hälso- och sjukvård till vissa utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd. Med anledning av den aviserade reformen togs inom () en promemoria fram med förslag om ändringar i lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. för att kunna genomföra reformen (Ds 2014:42 Kostnadsfria läkemedel för barn). Promemorian skickades på remiss med sista svarsdatum . I sam- band med behandling av budget- propositionen uttalade socialutskottet att det inte ställde sig bakom regeringens förslag om ökat anslag för reformen (bet. 2014/15:SoU1, rskr. 2014/15:71). förlängdes remisstiden till . utökades antalet remiss- instanser med Förvaltningsrätten i , Kammarrätten i och Handikapp- organisationerna. Av ekonomiska vår- proposition (prop. 2014/15:100) framgår att regeringen anser att förslaget ändå ska genomföras med ikraftträdande och att regeringen avser att återkomma i denna fråga i budgetpropositionen . En sammanfattning av promemorian, prome- författningsförslag och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 1. (dnr S2014/08108/FS). och har under hand fått möjlighet att lämna synpunkter på delar av ut- kastet till lagrådsremiss. Regeringen beslutade att in- hämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 1. Lagrådets yttrande finns i bilaga 1. Regeringen har följt Lagrådets syn- punkter. 4.6.2Hälso- och sjukvård och läkemedel för barn Målet för hälso- och sjukvården är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Vården ska ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans vär- dighet. Den som har det största behovet av hälso- och sjukvård ska ges företräde till vården. Enligt förutsätter jämlik vård att bemötande, vård och behandling erbjuds på lika villkor till alla oavsett personliga egenskaper, bostadsort, ålder, kön, funktionshinder, utbild- ning, social ställning, etnisk eller religiös till- hörighet eller sexuell läggning. Kort uttryckt ska vård ges utan diskriminering. Det förekommer hälsoskillnader mellan olika socioekonomiska grupper. Detta avspeglar sig bl.a. i den återstående medellivslängden i olika grupper. Enligt de öppna jämförelser om jämlik vård som publicerade 2013 är medellivslängden längre för efter- gymnasialt utbildade, jämfört med de som enbart har förgymnasial utbildning. Hälsoskillnader pekar också på olika behov av både vård och preventiva åtgärder. I syfte att bl.a. utjämna hälsoskillnader har barn successivt garanterats fler och fler möjligheter att få kostnadsfri alternativt subventionerad hälso- och sjukvård samt tandvård. I de flesta landsting betalar barn och ungdomar inga patientavgifter i den öppna hälso- och sjukvården. Barn och ung- domar har också rätt till kostnadsfri tandvård t.o.m. det år de fyller . I några landsting gäller en högre åldersgräns. Vidare har den som är och lider av vissa specificerade sjukdomar rätt till reduktion av sina kostnader för inköp av speciallivsmedel som förskrivits av läkare. Även vacciner som erbjuds barn inom ramen för de nationella vacci- nationsprogrammen är kostnadsfria. Läkemedel är redan subventionerade för barn. Trots detta kan kostnader för läkemedel bli 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 kännbara för familjer med låga inkomster och det finns undersökningar som talar för att en del föräldrar av ekonomiska skäl väntar med att hämta ut läkemedel till sina barn. De ekonomiska stödsystem som finns inom och som kan bistå föräldrar i eko- nomiskt utsatta lägen kräver ett relativt om- fattande ansöknings- och beslutsförfarande. Hanteringen kan verka besvärlig och kan i vissa fall antas avskräcka behövande att använda systemet, trots att behov finns. Att införa ett enklare inkomstprövnings- system med syfte att erbjuda de ekonomiskt mest utsatta grupperna kostnadsfria läkemedel till barn skulle vara möjligt. Sannolikt skulle detta emellertid medföra omotiverat stora administrativa kostnader för att införa och upp- rätthålla systemet. Barns och ungdomars hälsa är något som prio- riteras högt, både i och i omvärlden. Det fastslås även i FN:s konvention om barnets rättigheter (). Konventions- staterna, däribland , erkänner barnets rätt att få bästa uppnåeliga hälsa och rätt till sjukvård och rehabilitering. Konventionsstaterna ska sträva efter att säkerställa att inget barn är berövat sin rätt att ha tillgång till sådan hälso- och sjukvård. Inga barn ska behöva avstå från läkemedels- behandling av ekonomiska skäl. För att göra det möjligt med vård på lika villkor för barn oavsett föräldrarnas ekonomi och jämna ut hälsoskill- naderna mellan olika socioekonomiska grupper finns det anledning att införa ett icke behovs- prövat system med kostnadsfria läkemedel och andra varor inom läkemedelsförmånerna för barn . Läkemedel och andra varor inom läke- medelsförmånerna bör även vara kostnadsfria för asylsökande barn m.fl. och barn som vistas i utan nödvändiga tillstånd. Regeringen aviserade i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg. omr. 9 avsnitt 4.5 och 4.7.5) att personer ska få läke- medel och andra förmånsberättigade varor inom läkemedelsförmånerna kostnadsfritt. Detta ska gälla även de personer som omfattas av lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. eller av lagen (2013:407) om hälso- och sjukvård till vissa utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd. I sam- band med behandling av budget- propositionen uttalade socialutskottet 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 att det inte ställde sig bakom regeringens förslag om ökat anslag för reformen (bet. 2014/15:SoU1, rskr. 2014/15:71). Av ekonomiska vårproposition (prop. 2014/15:100) framgår att regeringen anser att förslaget ändå ska genomföras med ikraftträdande och att regeringen avser återkomma i denna fråga i budgetpropositionen . Hur finansieras läkemedel och andra förmånsvaror ? Hälso- och sjukvården finansieras huvudsakligen via offentliga medel, främst genom landstings- skatten (), men också via generella och specialdestinerade statsbidrag till lands- tingen (). Taxor och avgifter står för av landstingens intäkter. Läkemedel medför stora kostnader för såväl stat och landsting som enskilda individer. var de totala kostnaderna för läkemedel som används av människor i . Staten ersätter landstingen för framför allt den del av kostnaden som avser läkemedels- förmånerna. De årliga bidragen till landstingen regleras kontinuerligt mellan staten och Kommuner och Landsting (SKL). Den totala kostnaden för läkemedelsförmånerna uppgår till , varav patienter be- talar i avgift och staten betalar . Egenvårds- läkemedel, dvs. receptfria läkemedel, säljs antingen på apotek eller i övrig handel. Kost- naden för dessa läkemedel uppgår till ca . Rekvisitionsläkemedel, dvs. läkemedel som upphandlas av landstingen och som i regel ges till patienter i den speciali- serade vården, kostar ca 7 miljarder kro- nor och finansieras huvudsakligen av lands- tingen. Läkemedel och vissa andra förmånsvaror till asylsökande m.fl. finansieras framför allt av , men även till viss del av en- skildas egenavgifter. Läkemedel till utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd finansieras huvudsak- ligen av landstingen och till viss del via enskildas egenavgifter. får cirka en miljon barn läkemedel på recept i (tabell 4.5). Det totala antalet uthämtade läkemedel på apotek för dessa barn är cirka fyra miljoner. I antalet ingår alla läkemedel oavsett om de omfattas av läkemedelsför- månerna eller inte. Dessa tal har legat relativt stabilt . Eftersom det totala antalet barn i dessa åldrar legat kring 2,2 miljoner innebär det att ett givet år får nästan vartannat barn minst ett receptförskrivet läke- medel. Tabell 4.5 Antal barn och läkemedel, 2006–2014 1Här redovisas inte uppgifterna könsuppdelat eftersom skillnaderna är marginella. 2Mätt i antal receptorderrader. Uppdelat på olika grupper av läkemedel finns det några som står för en mycket stor andel av för- skrivningarna (tabell 4.6). De två vanligaste, sett till antalet barn, är läkemedel för andningsorgan samt antibiotika. Andra stora grupper är läke- medel för behandling av nervsystemet, t.ex. adhd-läkemedel och antiepileptika. I tabell 4.6 har läkemedelsgrupperna rang- ordnats efter hur många barn som 2014 fått läkemedel från de olika grupperna. Eftersom samma barn kan ha fått läkemedel från flera av de olika grupperna blir det totala antalet barn högre än i tabellen. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 4.6 Antal barn och läkemedel uppdelat på läkemedelsgrupper, 2014 J Antiinfektiva medel för systemiskt bruk S Ögon och öron A Matsmältningsorgan och ämnesomsättning G Urin- och könsorgan samt könshormoner H Systemiska hormonpreparat, exkl. könshormoner och P Antiparasitära, insektsdödande och repellerande medel C Hjärta och kretslopp B Blod och blodbildande organ L Tumörer och rubbningar i immunsystemet Baserat på betalda egenavgifter var det fyra läkemedelsgrupper som 2014 stod för en större del av kostnaderna (tabell 4.7). Tabell 4.7 Betalda egenavgifter för barns läkemedel uppdelat på läkemedelsgrupper, 2014 J Antiinfektiva medel för 1 Läkemedelsgrupper som utifrån betalda egenavgifter står för en större del av kostnaderna. Nuvarande avgifter för barn i hälso- och sjukvården och tandvården och för läkemedel Hälso- och sjukvårdsavgifter för barn Av hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) följer att landsting och kommuner i stort sett själva kan bestämma vilka avgifter patienter ska betala vid läkarbesök och för andra tjänster i vården. Det finns emellertid ett reglerat högkostnads- skydd som innebär att en patient betalar högst ett belopp som motsvarar 0,025 gånger prisbas- beloppet enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäk- ringsbalken, avrundat nedåt till närmaste fem- tiotal kronor, för öppen hälso- och sjukvård Har en förälder eller föräldrar gemensamt flera barn får barnen gemensamt avgiftsbefrielse när kost- naderna uppgår till beloppet. Landstingen har möjlighet att besluta om av- giftsbefrielse för bl.a. öppen hälso- och sjukvård. Nästan samtliga landsting har beslutat att barn och ungdom inte ska betala någon avgift i öppen hälso- och sjukvård. Från och med 20-årsdagen upphör avgiftsfriheten. Några landsting har andra regler. I Söderman- lands, och landsting upphör avgiftsfriheten fr.o.m. det kalenderår personen fyller . tar ut avgift fr.o.m. 18-årsdagen. tillämpar halv avgift för barn . läns landsting tar ut halv avgift för barn och ungdom med undantag för besök inom primärvården som är avgiftsfria. I betalar barn t.o.m. ingen avgift för besök på jourtid och . Inom läns landsting tillämpas patientavgifter fr.o.m. med undantag för besök inom habiliteringen som är avgiftsfri även för vuxna. läns landsting tillämpar ingen besöksavgift för barn och ungdom . har avgiftsfria besök vid ungdomspsykiatrisk mottagning t.o.m. 23-årsdagen. Förutom att öppen hälso- och sjukvård för barn och ungdomar i de flesta fall är avgifts- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 befriad gäller det även besök inom skolhälso- vården. De vaccinationer som erbjuds barn inom ramen för det nationella vaccinationspro- grammet för barn är också avgiftsfria. Avgifter för tandvård till barn