prop · H203100 · 2015-04-15 00:00:00 — Bortsett från det ovan anförda följer revide- ringarna i stort sett den försämring som beräk- nas för det finansiella sparandet. Tabell 8.22 Offentliga sektorns finansiella ställning. Aktuell prognos och förändringar jämfört med budgetpropositionen Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall , prognos –2019. Källor: och egna beräkningar. Kommunsektorns finanser jämfört med bedömningen i budgeten Jämfört med den beslutade budgeten har kommunsektorns finansiella sparande revi- P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 derats ned med 2013 och med 2014, till följd av nya uppgif- ter i form av definitivt och preliminärt utfall från NR (se tabell 8.23). beror revideringen på nya redovisade utfall avseende bl.a. skattein- komster och investeringar. beror nedrevideringen främst på att utgifterna un- derskattades med . Det var framför allt konsumtionen, investeringarna och subventionerna som blev högre än enligt rege- ringens prognos. Prognosen för det finansiella sparandet har vi- dare reviderats ned med 4–11 miljarder 2015–2019. Resultatet före extraordinära poster har reviderats upp med 2014 till följd av redovisat utfall. Läget i kommunsektorns finanser bedöms nu vara något mer ansträngt än vad som bedömdes i den beslutade budgeten. Kommunerna och landstingen har ökat sina investeringar mer än väntat, som bl.a. utgifterna för sub- ventioner av kollektivtrafiken blivit överraskande höga. Vidare har skatterna reviderats ned i pro- gnosen. Tabell 8.23 Kommunsektorns finanser. Förändringar jämfört med den beslutade budgeten Anm.: Den beslutade budgeten innehåller ingen redovisning av kommunsektorns resultat. Källor: och egna beräkningar . Kommunsektorns finan- ser och sysselsättning P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 9 Kommunsektorns finanser och sysselsättning –Årets resultat för kommunsektorn uppgick preliminärt till 2014. Kommunerna redovisade sammantaget ett kommunsektorn 2010–2014 –Kommunsektorns långfristiga skulder upp- gick 2014 till och till- hör de poster i balansräkningen som har ökat procentuellt mest. Den årliga ökning- en har 2010–2014 i genomsnitt uppgått till . Ökningen förklaras bl.a. av ökade investeringar och av att kommunerna och landstingen har tagit upp lån för vidare- utlåning till kommunala företag. –Den kommunala konsumtionen, dvs. de kommunala skattefinansierade välfärds- tjänsterna, förväntas öka i fasta priser 2015 och med 2016–2019. –Sammantaget bedöms den kommun- finansierade sysselsättningen öka med ca 90 000 personer 2014–2019. –Skatteinkomsterna förväntas öka starkt , i takt med att läget på arbetsmarknaden successivt förbättras. I genomsnitt bedöms ökningen uppgå till 2015–2019. –Den starka utvecklingen av inkomsterna ger utrymme för såväl ökade utgifter som en förbättring av kommunsektorns finansi- ella sparande och resultat under prognos- perioden. Det finansiella sparandet bedöms dock vara negativt och uppgå till mellan -7 och -2015–2019. Resul- tatet beräknas uppgå till . 9.1Kommunerna och landstingen – en viktig del i svensk ekonomi Kommunsektorn, dvs. kommuner och landsting, ansvarar för merparten av de skattefinansierade välfärdstjänsterna. Sektorn utgör därmed en viktig del av den svenska ekonomin och dess totala utgifter motsvarade 2014 av BNP, varav utgjordes av konsumtionsutgifter. Resterande del utgjordes av transfereringar, investeringar och ränte- utgifter. De kommunala konsumtionsutgifterna består till stor del av utgifter för hälso- och sjukvård, utbildning samt social verksamhet. Dessa verk- samheter är obligatoriska, dvs. uppgifter som kommuner och landsting enligt lag ansvarar för. Andra obligatoriska verksamheter är t.ex. rädd- ningstjänst och kollektivtrafik. Frivilliga verk- samheter, såsom kultur- och fritidsverksamhet, utgör en mindre del av de kommunala verksam- heterna. Enligt kommunallagen (1991:900) ska kommu- ner och landsting ha en god ekonomisk hushåll- ning. Detta har, tillsammans med det krav på en balanserad budget som införts i kommunallagen, stor betydelse för att säkerställa en ansvarsfull ekonomisk förvaltning i kommunsektorn, vilket minskar risken för underskott och bidrar till att nå målet för det finansiella sparandet för hela den offentliga sektorn.Kommuner och landsting tillämpar bokfö- ringsmässiga grunder för sin redovisning, vilket innebär att inkomster och utgifter periodiseras så att intäkter och kostnader redovisas i resultat- räkningen i den period då tjänsten eller varan levereras respektive förbrukas. Det är resultatet, inte det finansiella sparandet, som är avgörande för om kommuner och landsting uppfyller kommunallagens krav på en balanserad budget.186Resultatet före extraordinära poster uppgick till , vilket är ungefär i samma nivå som 2013. Medelresultatet före extraordinära poster 2010–uppgick till . Kommunernas resultat uppgick till och lands- tingens till (se diagram 9.1).Kommunsektorns resultat har, förutom av ex- traordinära poster, påverkats av generella tillfäl- liga poster som påverkat samtliga kommuner och landsting (se tabell 9.1). påverkade dock inga sådana poster resultatet.Kommunallagens krav-10Källa: Statistiska centralbyrån.9.2 Kommunsektorns resultat-500 01 02 03 04 05 06 07 08 09 10 11 12 13 1405101520KommunerLandstingTotalt - kommunsektorn25Miljarder kronorDiagram 9.1 Resultat före extraordinära posterKommunsektorns resultat 2014Kommunerna och landstingen sysselsätter unge- fär en fjärdedel av det totala antalet sysselsatta iSverige. av dessa är kvin- Det preliminära bokslutsresultatet, årets resultat, nor. Därtill kommer personer anställda i privata för kommunsektorn uppgick till 13 miljarder företag som utför tjänster som finansieras av kronor 2014. Kommunerna redovisade samman- kommuner och landsting. Totalt var drygt 1,2 taget ett resultat om , medan miljoner personer sysselsatta i kommunalt finan- landstingen redovisade ett resultat om 3 miljar- sierad verksamhet 2014. der kronor. Medelresultatet 2010–2014Kommunerna och landstingen finansierar till har varit 16 miljarder kronor.två tredjedelar sin verksamhet med Jämfört med 2013 blev kommunsektorns re- inkomstskatt. Det är därför av stor betydelse för sultat 2014 lägre. kommunsektorns finanser hur sysselsättningen Kommunerna redovisade ett resultat som var utvecklas, eftersom den totala lönesumman ut- lägre, medan lands- gör det huvudsakliga skatteunderlaget. tingen redovisade ett resultat som var 5 miljarderStatsbidragen, den näst största inkomstposten kronor högre, än 2013. för kommunsektorn, utgör omkring en sjättedelav de sammanlagda inkomsterna. Statsbidragen utgörs dels av generella statsbidrag, dels av speci- aldestinerade bidrag. De senare är avsedda att användas till vissa specificerade verksamhetereller ändamål. Därutöver kan kommuner och landsting fi-nansiera sina verksamheter med avgifter. Möjlig- heten att använda avgiftsfinansiering är dock begränsad i lag, och varierar mellan olika verk- samheter.P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Tabell 9.1 Kommunsektorns resultaträkning 2010–2014 Anm.: Utfallet är preliminärt. Varje enskild rad är avrundad till miljarder kronor. Det innebär att det inte alltid går att summera delraderna till en tota l- summa. 1 Jämfört med tabell 9.3 ingår fastighetsavgift medan riktade statsbidrag, förutom läkemedelsstatsbidraget, redovisas inom verksamhetens intäkter. Nettokostnaderna ökade mel- lan 2013 och 2014. Om den engångsvisa åter- betalningen av från Försäkring exkluderas från verksamhetens intäkter uppgick ökningen till 3,3 procent.58 Skatteintäkterna ökade med 17 miljarder kro- nor eller . Ök- ningen berodde till en del på att den genom- snittliga utdebiteringen höjdes med per (0,), vilket mot- svarade , men främst på att skatteunderlaget ökade jämfört med . Avskrivningarna i kommunsektorn uppgick till 2014, vilket var en ök- ning jämfört med . i genomsnitt ökat med 2010–2014. utgifterna för kommunsektorn var 2014, vilket var en ökning jämfört med . Ökade investe- ringsutgifter medför ökade avskrivnings- kostnader. Landstingen har haft lägre resultat än kommunerna. Detta beror bl.a. på att diskonteringsräntan som används vid be- räkning av pensionsskulden har sänkts, vilket har inneburit en skuldökning. Jämfört med kommu- nerna har landstingen fler anställda i de högre inkomstgrupperna som tjänar in förmåns- bestämd pension, vilket innebär att pensions- skulden, relativt sett, blir större för landstingen. Även om kommunsektorn som helhet redovi- sade ett positivt resultat finns det skillnader mel- lan enskilda kommuner och landsting. I diagram 9.2 redovisas andelen kommuner och landsting som haft positiva resultat 2000–2014. Diagram 9.2 Andelen kommuner och landsting som redovi- sat positiva resultat 2000–2014 Antalet kommuner som redovisade ett positivt resultat uppgick till 230 av totalt . Det är en minskning med 33 kommuner jämfört med . Av landstingen redovisade 13 av 20 ett positivt resultat, vilket var en förbättring jämfört med , då 4 landsting redovisade ett positivt resultat före extraordinära poster. 58 Försäkring ägs av arbetsmarknadens parter. Genom kollektivav- tal försäkras bl.a. anställda inom kommuner, landsting, och vissa kom- munala bolag. Kommunallagens krav på god ekonomisk hus- hållning innebär bl.a. att kommunerna och landstingen ska fastställa egna finansiella mål och P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 ha ett ansvar för en långsiktigt hållbar ekonomi (se fördjupningsrutan Finansiella mål och god ekonomisk hushållning). Många kommuner och landsting har mål som bygger på att resultatet ska uppgå till en andel av skatteintäkterna och de generella statsbidragen. I diagram 9.3 presenteras kommunsektorns resul- tat i förhållande till skatteintäkter och generella statsbidrag 2000–2014. har kom- munsektorns resultat försämrats : 2008, 2011 och 2014. Det försämrade resultatet 2008 berodde dels på att kostnaderna ökade mer än skatteintäkterna och de generella stats- bidragen, dels på nedskrivningar av värdet på de finansiella tillgångarna. Resultatförsämringen 2011 kan till stor del förklaras av att diskonte- ringsräntan som används vid beräkning av pens- ionsskulden då hade sänkts (se tabell 9.1). Dis- konteringsräntan sänktes även 2013, men då vägdes det negativa resultatet upp av återbetal- ningen av från Försäkring avse- ende 2005 och 2006. för- sämrades resultatets andel av skatteintäkter och generella statsbidrag från till . En förklaring till detta är att en kommun redovisade en realisationsvinst på när- mare 2013. Om denna exklu- deras skulle resultat ha varit i nivå med resultatet 2014. Diagram 9.3 Resultatens andel av skatter och generella statsbidrag 2000–2014 Balanskravet innebär att enskilda kommuner och landsting inte får besluta om en budget där kost- naderna överstiger intäkterna. ändå blir negativt måste det kompenseras med överskott , om det inte föreligger synnerliga skäl. Innan resultatet kan stämmas av mot balans- kravet ska det bl.a. justeras för realisationsvinster och realisationsförluster i en s.k. balanskravsut- redning. Det finns också en möjlig- het för kommunerna och landstingen att an- vända sig av resultatutjämningsreserver. för inrapportering av det pre- liminära bokslutet hade inte alla kom- muner och landsting tagit ställning till om det föreligger synnerliga skäl att inte återställa ett underskott . Det innebär att ackumulerade negativa resultat som ska åter- ställas per inte kan redo- visas. Vid utgången av 2013 var det totalt 19 kommuner som angav att de sammanlagt hade i ackumulerade nega- tiva resultat som skulle återställas. Landstingen hade ett sämre resultat än kommunerna 2013 och flertalet har åberopat synnerliga skäl för att underlåta att återställa underskotten. Det var 5 landsting som angav att de vid utgången av 2013 hade ett underskott på sammanlagt att återställa. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 9.3Kommunsektorns tillgångar och snittliga förändringen 2010–2014 som redovisats Tabell 9.2 Kommunsektorns balansräkning 2010–2014 Landstingen skiljer sig från kommunerna genom att anläggningstillgångarna ökade mer än omsättningstillgångarna, både under hela peri- oden och . Bidrag till statlig infra- Summa eget kapital, telser som inte ingår i Anm.: Utfallet är preliminärt. Värdet är per aktuellt år. Varje enskild rad är avrundad till miljarder kronor. Det innebär att det inte alltid går att summera delraderna till en totalsumma. uppgick kommunsektorns totala till- gångar till , vilket var en ökning jämfört med . Kommunernas totala tillgångar uppgick till 2014 och landstingens till . När det gäller värderingen av kommunala an- läggningstillgångar är det viktigt att beakta att dessa inte värderas utifrån marknadsvärdet. I stället ligger det historiska anskaffningsvärdet till grund för värderingen. Det innebär att tillgångar redovisas till utgiften vid anskaffningstillfället, med avdrag för årliga avskrivningar. Kommunsektorns totala tillgångar hade ökat med i genomsnitt 2010. Värdet på omsättningstillgångar, såsom förråd, lager, kortfristiga placeringar och kassa/bank, hade i genomsnitt ökat , medan anläggningstillgångarna hade ökat med i genomsnitt . Förändringen var i linje med den genom- Eget kapital och resultatutjämningsreserv Kommunsektorns egna kapital uppgick till , vilket var en ökning jämfört med , se diagram 9.4. Den genomsnittliga ökningen 2010–2014 var . Om den del av pensions- skulden som avser pensionsförpliktelser in- tjänade och som redovisas som en ansvarsförbindelse utanför balansräkningen in- kluderades skulle det egna kapitalet vara negativt för landstingen, dock inte för kommunsektorn. Diagram 9.4 Eget kapital 2000–2014 Kommuner och landsting tillåts att bygga upp resultatutjämningsreserver inom ra- men för det egna kapitalet. Resultatutjäm- ningsreserverna gör det möjligt att sätta av en del av överskottet i goda tider för att använda med- len för att täcka negativa resultat vid en låg- konjunktur, vilket i så fall sker i samband med balanskravsutredningen. Enligt de preliminära boksluten hade ett landsting reserverat medel till sin resultatut- jämningsreserv och två landsting använt medel från reserven i sin balanskravsutredning. Den sammanlagda storleken på resultatutjämnings- reserverna minskade 2014 med jämfört med . Kommunerna har ännu inte redovisat sina balanskravsutredningar, men förändringen av resultatutjämnings- reserverna i balansräkningarna indikerar en ök- P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 ning av avsättningarna med 2014. De ackumulerade resultatutjämningsreser- verna uppgick till i kommunerna (114 kom- muner) och i landstingen (6 landsting). Den kommun respektive det lands- ting som hade de största reserverna hade avsatt respektive . Kommunsektorns skulder uppgick till 2014, vilket var en ökning jämfört med . Skulderna består av avsättningar samt långfristiga och kort- fristiga skulder. Avsättningar är långfristiga skulder som är okända till exakt belopp och/eller vilket datum de förfaller till betalning. Av avsättningarna på totalt i kommunsektorn svarade pensionsskulden för den största delen, , vilket var en ökning jämfört med . Med pensions- skulden avses här pensionsförpliktelser intjänade . De långfristiga skulderna i kommunsektorn uppgick till 2014 (se dia- gram 9.5). Den största delen utgjordes av lån i banker och kreditinstitut. har de långfristiga skulderna ökat mer än de kortfristiga skulderna. 2010–2014. ökade kommunernas långfristiga skulder med eller i genom- snitt . Landstingens lång- fristiga skulder ökade med eller i genomsnitt . omdefinierades dock en skuld om från att utgöra en långfristig skuld till en kortfristig skuld på grund av att skulden ska betalas 2015. Om denna skuld exkluderas skulle ökningen av landstingens långfristiga skulder uppgått till i genomsnitt eller 28 miljarder kro- nor. Diagram 9.5 Långfristiga skulder i kommunsektorn Ökningen av de långfristiga skulderna kan delvis förklaras av kommunernas och landstingens investeringar. En annan förklaring är att lånen för vidareutlåning till kommunala företag ökade . Pensionsskulden för pensionsrätter intjänade redovisas som en ansvarsförbindelse utanför balansräkningen. Detta åtagande är rela- tivt stort jämfört med de totala skulderna i ba- lansräkningen, men ska också utbetalas . Kommunsektorns ansvarsförbindelser avseende pensionsförpliktelser uppgick till 2014, vilket var en minsk- ning med jämfört med . Minskningen beror på att utbetalningarna var högre än uppräkningen av skulden. Att värde- uppräkningen blev låg beror på en relativt låg uppräkning för inflation och ränta. –ökade ansvarsförbindelserna avseende pensionsförpliktelser med eller med i genomsnitt . ökade skuldavsätt- ningarna för pensioner i balansräkningen med eller med i genomsnitt . Soliditet är ett nyckeltal som anger hur stor del av de totala tillgångarna som är finansierade med eget kapital och är ett mått på det långsiktiga finansiella utrymmet. Soliditeten varierade mellan och i kommunsektorn som helhet. Kommunernas genomsnittliga soliditet varierade mellan och medan P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 landstingens soliditet minskade från till (se diagram 9.6). Diagram 9.6 Soliditet 2000–2014 minskade soliditen från till inom kommunsektorn totalt. För kommunerna minskade soliditeten från till jämfört med . För landstingen låg soliditeten på 2014, vilket var samma nivå som 2013. Soliditeten för kommunsektorn kan också re- dovisas inklusive hela pensionsåtagandet, dvs. även inklusive den del av pensionerna som tjä- nats in och som redovisas som en an- svarsförbindelse. Inklusive dessa pensions- åtaganden intjänade uppgick solidite- ten för kommunsektorn som helhet. Kommunernas genomsnittliga soliditet, mätt på detta sätt, var . Kommunernas soliditet var därmed på ungefär samma nivå 2014 som 2005, medan landstingen hade ökat sin soli- ditet till -. Den kommun som hade lägst soliditet 2014 inklusive samtliga pensions- åtagande hade en soliditet på -och den kommun som hade högst soliditet hade en soliditet på . Samtliga landsting har haft negativ soliditet om samtliga pensionsåtaganden beaktas. hade ett landsting en svagt positiv soliditet och det lands- ting som hade lägst soliditet hade en soliditet på -. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Finansiella mål och god ekonomisk hushållning Kommuner och landsting ska enligt 8 kap. 1 § kommunallagen ha en god ekonomisk hushåll- ning i sin verksamhet och i sådan verksamhet som bedrivs genom andra juridiska personer. Det innebär att varje kommun och landsting har ett ansvar för att ha en långsiktigt hållbar ekonomi. För att en god ekonomisk hushållning ska uppnås bör resultatet i en kommun och ett landsting ligga på en nivå som realt sett konsoli- derar ekonomin. Önskvärt är då att re- investeringarna på lång sikt kan göras utan finan- sering med nya lån. En grundläggande princip är att varje generation själv ska bära sina egna kost- nader. Ytterligare exempel på vad som krävs för att uppnå en god ekonomisk hushållning är att medelsförvaltningen utövas så att krav på god avkastning och betryggande säkerhet tillgodoses. Det kan inte anses vara förenligt med god eko- nomisk hushållning att undergräva sin ekonomi genom en konsekvent underbalansering av bud- geten och det utgör normalt sett inte god eko- nomisk hushållning att ta upp lån för driftsän- damål (se prop. 1990/91:117 s. 110 f. och prop. 1996/97:52 s. 33). Fullmäktige ska besluta om riktlinjer för god ekonomisk hushållning för kommunen eller (8 kap. 5 § kommunallagen). För ekonomin ska anges de finansiella mål som är av betydelse för en god ekonomisk hushållning (prop. 2003/04:105). Målen kan bl.a. avse: –soliditet och skuldsättning , –strategier för finansiering, –nivån på betalningsberedskapen, –risk och andra osäkerhetsfaktorer. Ett vanligt förekommande mål är att årets resul- tat bör uppgå till av kommunens eller skatteintäkter och generella statsbi- drag. –2014 har kommunsektorn som helhet redovisat ett resultat som i genomsnitt uppgått till av sektorns årliga skat- teintäkter och generella statsbidrag. Målet för god ekonomisk hushållning bör dock kunna skilja sig åt mellan enskilda kommu- ner och landsting, bl.a. med beaktande av deras ekonomiska utgångsläge och de framtida förut- sättningarna. Ett sätt att nå god ekonomisk hushållning och konsolidera ekonomin kan vara att eftersträva ett resultat där soliditeten bibehålls eller stärks . Om en kommun eller ett landsting bedömer att soliditeten är tillräckligt god bör det räcka med att soliditeten upprätthålls. Om soliditeten däremot är svag, kan ett rimligt mål vara att ha ett så pass högt resultat att soliditeten stärks. Även skuldsättningen är en faktor att beakta vid utformningen av riktlinjer för god ekono- misk hushållning. Kommuner och landsting som har stora investeringsbehov eller som avser att medfinansiera stora projekt kan behöva ha ett resultatmål som innebär att de klarar att finansi- era framtida investeringar utan att låneskulden blir alltför hög. En kommun eller ett landsting som i utgångsläget har en låg låneskuld eller stora finansiella tillgångar skulle dock kunna ha ett något lägre resultat, tills låneskulden hamnar på en nivå som kommunen eller själv bedömer vara rimlig. Kommuner och landsting som i utgångsläget både har en svag soliditet och ett framtida stort investeringsbehov kan behöva ha ett högre resultatmål för att upprätt- hålla en god ekonomisk hushållning. Framtida pensionskostnader är ytterligare en faktor som bör beaktas vid utformningen av riktlinjer för god ekonomisk hushållning. Dessa kostnader beräknas öka fram till omkring 2020– 2025, för att därefter sjunka. En strategi för att hantera detta kan vara att ha ett överskott för att stärka ekonomin . Vid utformningen av riktlinjer för god eko- nomisk hushållning bör det också finnas ut- rymme för osäkerhet gällande framtida kost- nadsökningar avseende exempelvis tecknade avtal, framtida hyreskostnader eller åtagande till kommunala företag. Vid fastställande av finansiella mål spelar flera faktorer in. Ett vanligt förekommande mål är, som ovan anförts, av kommunens eller skatteintäkter och generella stats- bidrag. Givet att en bibehållen soliditet på nuva- rande nivåer eftersträvas och om exempelvis investeringsnivåerna fortsätter att öka i samma takt som de gjort , torde dock kommun- sektorn som helhet behöva redovisa ett högre resultat . 9.4Kommunsektorns finanser 2015–2019 Kommunsektorns skatteinkomster bestäms av de skattesatser som kommunerna och lands- tingen fastställt och av utvecklingen av det kommunala skatteunderlaget. Det kommunala skatteunderlaget består främst av summan av utbetalda löner, , och pensioner, . Lönesumman bestäms i sin tur av antalet arbetade timmar och av timlönerna. Som tidigare nämnts påverkas därmed kommun- sektorns ekonomi i hög grad av utvecklingen på arbetsmarknaden, eftersom två tredjedelar av sektorns inkomster utgörs av skatt på inkomster från arbete. Statsbidragen utgör av inkomsterna. Kommunsektorns inkomster har en stor på- verkan på utvecklingen av konsumtions- utgifterna. Balanskravet innebär att kommuner och landsting måste upprätta en budget där in- täkterna överstiger kostnaderna. Kommun- sektorns utgifter består till av kon- sumtion.59 Skillnaden mellan resultat och finansiellt sparande Balanskravet och kravet på god ekonomisk hus- hållning för kommuner och landsting är, som tidigare anförts, kopplade till resultatet, medan det finansiella sparandet är kopplat till över- skottsmålet för de offentliga finanserna. Det finansiella sparandet motsvarar skillnaden mellan inkomster och utgifter, och definieras av det internationella regelverket för nationalräken- skaper. Redovisningen av investeringar och av- skrivningar förklarar den större delen av skillna- den mellan resultatet och det finansiella sparan- det. I resultatet ingår endast årets avskrivningar och inte årets investeringsutgifter. I det finansi- ella sparandet ingår däremot investeringarna som en utgift, vilket drar ned det finansiella sparandet som investeringen görs. Däremot be- lastar inte avskrivningar det finansiella sparandet.