prop · H203140 · 2015-06-16 00:00:00 — Därtill gör löpande en egen utvärdering av styrelsen i bolagen med statligt ägande, som en del av ägarstyr ningen och styrelsenomineringsprocessen. Ägaren väljer revisorer vars uppdrag är att oberoende granska styrelsens och VD:s förvaltning samt bolagets årsredo visning och bokföring. FLER KVINNOR I STYRELSERNA ÄN PÅ BÖRSEN Av de stämmovalda styrelseledamöterna var per i genomsnitt andelen kvinnor och andelen män i bolagen med statligt ägande. I de statligt helägda bola gen var andelen kvinnor , att jämföra med börsens 29 1) procent kvinnor. I 30 av totalt 49 bolag med statligt ägande uppnåddes målsättningen om balans avseende könsfördelning, det vill säga att andelen av vardera könet var . I 19 bolag (15 föregående år) uppnåddes inte målsättningen, i 14 av dessa bolag var det övervikt av män, det vill säga män och kvinnor. I 5 av dessa bolag var det övervikt av kvinnor. Se diagram ”Antal styrelser med balanserad könsfördelning” nedan. Andelen kvinnor som styrelseordförande i den statliga bolags portföljen (hel och delägda bolag) har ökat från 2015, att jämföra med 5 1) procent bland börs bolagen. I de av staten helägda bolagen är andelen kvinnliga styrelseordförande . 1) Enligt SIS Ägarservice. ANTAL STYRELSER MED BALANSERAD KÖNSFÖRDELNING K = Kvinnor % M = Män % (nomineringsbeslut, förordnande, instruktion, fullmakt) 0–19 K 20–39 K 40–60 K 61–80 K 81–100 K 81–100 M 61–80 M 40–60 M 20–39 M 0–19 M Diagrammet visar antal företag och könsfördelningen i styrelserna. I 30 av 49 företag är könsfördelningen 40–kvinnor respektive män. 1) Baserat på antal styrelseuppdrag tillsatta av bolagsstämman. 1) Beslut av statsråd bemyndigat av regeringen. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2014 SÅ FÖRVALTAS BOLAGEN MED STATLIGT ÄGANDE KÖNSFÖRDELNING HEL- OCH DELÄGDA BOLAG – ORDFÖRANDE Staplarna visar könsfördelningen i procent för ordförande i de hel- och delägda bolagen. Kurvan visar motsvarande utveckling i börsbolagen. KÖNSFÖRDELNING HELÄGDA BOLAG – ORDFÖRANDE Staplarna visar könsfördelningen i procent för ordförande i de helägda bolagen. Kurvan visar motsvarande utveckling i börsbolagen. KÖNSFÖRDELNING HEL- OCH DELÄGDA BOLAG – ORDFÖRANDE OCH LEDAMÖTER – ORDFÖRANDE OCH LEDAMÖTER Staplarna visar könsfördelningen i procent för samtliga ledamöter i de hel- och delägda bolagen. Kurvan visar motsvarande utveckling i börsbolagen. Staplarna visar könsfördelningen i procent för samtliga ledamöter i de helägda bolagen. Kurvan visar motsvarande utveckling i börsbolagen. KÖNSFÖRDELNING – VD ) Kvinnor (K), Män (M) I åtta av bolagen fanns 2014 ingen ledningsgrupp utöver VD. 1)fanns 49 bolag. Utvärderingen omfattar ej Infrastructure och Dom Shvetsii. 2)Ledningsgruppen exklusive VD. KÖNSFÖRDELNING – LEDAMÖTER UTSEDDA AV BOLAGSSTÄMMAN Kvinnor (K), Män (M) Hel- och delägda bolag Summa ordförande och ledamöter Summa ordförande och ledamöter Regeringen eftersträvar balans avseende könsfördelning i styrelserna i de statligt ägda företagen. Per var andelen kvinnor och andelen män i den statliga bolagsportföljen. I de statliga helägda bolagen var andelen kvinnor och andelen män . Andelen styrelseordförande som var kvinnor uppgick i de statligt helägda bolagen till . Redovisningen ovan omfattar samtliga bolag med statligt ägande. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2014 VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2014 SÅ FÖRVALTAS BOLAGEN MED STATLIGT ÄGANDE ”Ett av styrelseuppdrag är ordförande i statligt ägda . Han har varit verksam som bland annat entreprenör när han startade reseföretaget samt haft ledande befattningar inom exempelvis SAS och . …styrelsens arbete: ”Även om en styrelse i juridisk mening är ägarens styrinstru- ment, så tycker jag att styrelsens främsta uppgift inte är att kontrollera bolaget utan i stället vara ett stöd för verksam- heten och dess operativa ledning. Men det förutsätter att ledamöterna har rätt sammansättning och rätt inställning till sitt uppdrag. Dels bör styrelsen ha en bredd av olika kompetenser där ledamöterna är villiga att bjuda på sina egna erfarenheter. Bäst blir det när ledamöterna har släppt sina egna karriärambitioner inom operativa jobb eftersom det gynnar både integriteten och samspelet med ledningen. Dessutom måste alla ledamöter visa respekt för bolagsled- ningen genom att vara rejält förberedda. De gånger jag under min karriär kommit till styrelsemöten och mött leda- möter som inte varit pålästa har jag blivit rejält upprörd. Styrelsen ska vara en stimulerande hjälpcentral för VD, annars utvecklas inte bolaget.” Jag redovisar löpande allt som sagts vid ägarmöten för sty- relsen, även mellan styrelsemötena. Som ordförande får jag genom mitt nära arbete med VD och särskilda kontakter med ägaren ett informationsövertag och det ställer stora krav på min transparens gentemot övriga styrelsen. När styrelseledamöter ibland vill kliva in och ge alltför tydliga anvisningar till bolagsledningen så är det viktigt att påminna om att styrelsen ska vara ett engagerat forum, och hellre inspirera till eftertanke än att dirigera hur bolagsledningen ska göra. Som styrelseordförande måste jag dra tydliga gränser mellan styrelsens och ledningens roll, men också ta på mig ansvaret att lyfta fram övrig styrelse. I styrelserummet håller jag mig till att ställa öppna frågor, eftersom det är jag som till stor del förbere- der styrelsemötena och kravställer materialet.” …staten som ägare: Jag har märkt att bolag med spritt ägande tenderar att bli helt ledarstyrda. Det innebär en förlust för bolaget, tycker jag. För att ett bolag ska bli bra och välutvecklat behöver det en engagerad styrelse, vilket i sin tur kräver en stark ägare. Av detta skäl är staten som ägare mycket intressant. Men ägandet ställer också annorlunda krav, i synnerhet för som finansieras av skattemedel ”som bolaget konkurrerar på marknaden. måste i alla lägen bidra till att bibehålla allmänhetens för- troende och visa att varje skattekrona går till den arbets- marknadspolitiska åtgärd som hjälper de människor ut i arbetslivet som annars inte nått ut, istället för att sned- vrida konkurrensen.” Ett av SSC:s uppdrag är teknikutveckling. MEMS () är en teknologi som gör det möjligt att göra helt nya uppdrag i rymden, vilka i sin tur ger oss mer kunskap om andra planeter och ökar förståelsen om vår egen. SÅ FÖRVALTAS BOLAGEN MED STATLIGT ÄGANDE Att fastställa och följa upp tydliga mål är ett viktigt verktyg för bolagsstyrningen. Mål gör att bolagens utveckling kan mätas och att nödvändiga åtgärder kan vidtas. Uppföljningen av målen utgör därför en allt mer central del i dialogen mellan bolagen och staten som ägare. Det övergripande syftet med målen är att verksamheten i bolagen bedrivs effektivt och långsiktigt, vilket leder till en hållbar värdeutveckling samt att i förekommande fall särskilt beslutade samhällsuppdrag utförs väl. Merparten av bolagen med statligt ägande utvärderas utifrån någon typ av ekonomiskt mål. Dessa kan avse exempelvis verk- samhetens lönsamhet eller bolagets kapitalstruktur. Syftet med de ekonomiska målen är att säkerställa värdeskapandet i bolagsportföljen genom att verksamheten i bolagen med stat- ligt ägande bedrivs effektivt som de finansiella ris- kerna hålls på en rimlig nivå. Ambitionen är att samtliga bolag som förvaltas av ska genomgå en över- syn och erhålla reviderade ekonomiska mål som är relevanta för bolagens situation . har styrelserna i samtliga bolag med stat- ligt ägande i uppdrag att lyfta hållbarhetsfrågorna till en strate- gisk nivå och ha formulerat ett fåtal övergripande hållbarhets- mål för sin verksamhet. Syftet är att på så sätt integrera ett hållbart företagande i bolagets affärsstrategi. Flera av bolagen med statligt ägande har ett av sär- skilt beslutat samhällsuppdrag. Utvärderingen av hur väl sam- hällsuppdraget utförs underlättas av en tydlig målformulering. följer, inom ramen för förvaltningen av bola- gen, upp hur väl samhällsuppdraget utförs. Detta ska i rele- vanta fall ske genom att ett eller flera uppdragsmål beslutas av bolagsstämman. Det finns ingen motsättning mellan särskilt beslutade samhällsuppdrag och ekonomisk effektivitet. Målet från statens sida är att uppdraget utförs väl och på ett så effek- tivt sätt som möjligt, varför det i bolag med särskilt beslutade samhällsuppdrag är meningsfullt att kombinera uppdragsmål med ekonomiska mål. har därför utvecklat en process för att fastställa uppdragsmål. För merparten av bolag med statligt ägande har ägaren fast- ställt fler än en typ av mål. Olika aspekter vägs in för att målen ska vara så tydliga och väl avvägda som möjligt. I det fall det ändå finns en inbördes konflikt mellan mål, kan bolaget och staten som ägare i dialog resonera om prioritet eller tidsper- spektiv runt måluppfyllnaden. Konkreta mål bidrar till att göra ägarmötena tydligare. När bola- gens styrelseordförande och ledning träffar ägaren vid de regel- bundna avstämningsmötena utgör resultatuppföljningen i för- hållande till olika mål en central del av agendan. En ytterligare fördel med mål är att den betydande arbets- och analysprocess hos både ägare och bolag som föregår målformuleringen bidrar till att öka förståelsen för bolagets utmaningar som ägarens intentioner är tydliga för bolagen. (Läs om de olika målen för respektive bolag på s. 51–99.) •Fastställs av ägaren på bolagsstämman. •Utarbetas av ägaren i dialog med bolaget. •Ska uppnås långsiktigt över en konjunkturcykel, definieras som mål för lönsamhet (eller kostnadsutveckling), kapitalstruktur samt utdelningsnivå. •Fastställs av bolagets styrelse. •Ska vara få och övergripande, relevanta för bolagets affärsverk samhet och hållbarhetsutmaning samt i förekommande fall relevanta för bolagets särskilt beslutade samhällsuppdrag. Ska även vara långsiktiga, utmanande, uppföljningsbara samt tydliga och enkla att kommunicera. •Fastställs i relevanta fall av ägaren på bolagsstämman. •Utvecklas för bolag med särskilt beslutade samhällsuppdrag, i första hand för bolag förvaltade av . •Möjliggör utvärdering av hur väl samhällsuppdrag utförs. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2014 SÅ FÖRVALTAS BOLAGEN MED STATLIGT ÄGANDE Att fastställa och följa upp tydliga mål är ett viktigt verktyg i styrningen av bolag med statligt ägande. Realistiska, uppföljningsbara och ambitiösa mål fast- ställs i en process där ägare, styrelse och bolagsled- ning aktivt tar del. Mål, utfall och bolagens arbete för att nå målen är centrala delar vid ägarmöten. EKONOMISKA MÅL I BOLAG MED STATLIGT ÄGANDE Bolag med statligt ägande verkar i de flesta fall under marknads mässiga villkor på konkurrensutsatta marknader. I dessa fall är värdeskapande det övergripande målet i bolagsstyrningen. Med samma förutsättningar och krav på verksamheten som andra aktörer stärks konkurrenskraft, värdeutveckling samt kapital effektivitet, som risken för konkurrenssnedvridning minskar. Därmed skapas också nödvändigt omvandlingstryck vilket är en förutsättning för effektivisering och långsiktig kon kurrenskraft. Processen för att lägga fast och följa upp ekono miska mål bidrar till detta. Metodiken bakom ekonomiska mål sätter värdeskapande och effektivitet i fokus och togs fram . har även en metodik utvecklats för uppdragsmål, vilken sätter utförandet av föreliggande uppdragsmål och samhälls uppdraget i fokus, samt för hållbarhetsanalys. I de projekt som genomförs utarbetas uppdragsmål, ekonomiska mål och håll barhetsanalys integrerat. Hållbarhetsanalysen utgör en viktig del av den fundamentala analysen av bolagets risker och möjlig heter som ligger till grund för de ekonomiska målen. Genom att utarbeta uppdragsmål och ekonomiska mål kan sam hällsuppdraget avvägas av ekonomiskt värdeskapande. En tyd ligt strukturerad målprocess lägger även grunden till att ägare och bolag har en aktiv dialog kring mål och utfall. När målen utarbetas i dialog med bolagen, snarare än ensidigt formulerade krav, skapas en mer nyanserad och ändamålsenlig styrning sam tidigt som kvaliteten och realismen i målen förbättras. I det följande beskrivs kort syftet, metoden och processen kring ekonomiska mål. SYFTET MED EKONOMISKA MÅL Ekonomiska mål omfattas vanligtvis av kapitalstruktur, lönsam het och utdelning och syftar framför allt till att: •bidratillattägarenfårenförutsägbarochlångsiktigthållbar utdelning, samt Den metod som tillämpas för att fastställa ekonomiska mål bygger på en analys i flera steg. Kapitalkostnaden utgör en inves terares alternativkostnad för en viss investering och avgör där med om investeraren får en rimlig kompensation för den risk investeringen innebär. Den påverkar samtliga tre huvudområ den för de ekonomiska målen och är därför en central utgångs punkt vid analysen och formuleringen av de ekonomiska målen. Kapitalkostnaden påverkar ett bolags optimala kapitalstruktur. Kapitalstrukturen är den fördelning mellan eget och lånat kapi tal som minimerar bolagets kapitalkostnad. Eftersom kapital kostnaden utgör en investerares förväntade avkastning sätter METODEN FÖR ATT FASTSTÄLLA EKONOMISKA MÅL VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2014 SÅ FÖRVALTAS BOLAGEN MED STATLIGT ÄGANDE den även ett golv för ett bolags lönsamhetsmål. Det golvetpåverkarisinturmängdeninvesteringarsombolagetfin ner attraktiva. För att en investering ska vara attraktiv bör den förväntade avkastningen motsvara kapitalkostnaden. En högre kapitalkostnad minskar, allt annat lika, mängden att raktiva investeringar och därmed ett bolags behov av att behålla kapital i verksamheten. (Läs mer om kapitalkostnaden på s 28.) Syftet med kapitalstrukturmålet är framför allt att bolagets finansiella riskhållspåenrimlignivåsamtidigtsombolagetär effektivtkapitaliserat.Förattfinnaenlämpligkapitalstruktur beräknas först den teoretiskt optimala kapitalstrukturen som minimerar bolagets kapitalkostnad. Beräkningen kompletteras med relevanta branschjämförelser samt en mer ingående analys av bolagets rörelserisk. Analysen kring bolagets rörelserisk är särskilt viktig eftersom en lämplig kapitalstruktur bör vara både finansiellt motståndskraftigochhållabolageteffektivtkapitali serat. Det är därför inget självändamål att ett bolag har ett större eget kapital än nödvändigt. Målet för kapitalstruktur uttrycks oftast som nettoskuldsättningsgrad, företrädesvis som ett intervall. Lönsamhetsmålets syfte är att främja att bolagets verksamhet bedrivseffektivt.Detgällerbådeurettoperationelltochfinan siellt perspektiv. Lönsamhetsmålet ska även ge en rimlig kom pensation för det risktagande som ägandet i bolaget innebär. Därför utgör kapitalkostnaden golvet för lönsamhetsmålet. Det ska även ses som ett mål som ska uppnås och inte som ett krav som måste vara uppfyllt . Lönsamhets målet bör därför ge uttryck för en ambitiös men upp nåelig målbild för bolaget. Följaktligen bygger lönsamhetsmålet framför allt på ingående analyser av bolagets affärsplan och branschjämförelser. För de flesta bolag används ett avkastnings mål (exempelvis avkastning på eget eller operativt kapital). Detta eftersom ett sådant mål skapar incitament för ett bolag att arbeta med både lönsamhetsförbättringar och kapitaleffekti vitet. För andra bolag, vars verksamheter inte binder mycket kapital och kapitaleffektivitet därför är av mindre vikt, kan exempelvis marginalmål vara mer lämpligt. Exempelvis har , och rörelsemarginalmål medan har ett kostnadsmål. Utdelningspolicyns syfte är bland annat att se till att ägaren får en förutsägbar och långsiktigt hållbar utdelning. Ägaren kan emellertid också tillgodogöra sig en värdeökning genom att låta bolaget behålla och återinvestera kapitalet i verksamheten i stället för att dela ut det till ägaren. Ju fler attraktiva investe ringar (dvs. investeringar vars förväntade avkastning motsvarar eller överstiger kapitalkostnaden) ett bolag har desto mer kapital bör bolaget kunna behålla för investeringar. Därför bygger utdelningspolicyn framför allt på en grundlig analys och bedömning av bolagets investeringsplan och tillväxt möjligheter. Om ett bolag har en attraktiv investeringsmöjlighet sominteleverupptillägarenslönsamhetsmålkandetändåfin nas skäl för bolaget att göra investeringen. Så länge den förvän tade avkastningen på investeringen motsvarar eller överstiger kapitalkostnaden får ägaren en rimlig kompensation för sitt risktagande i bolaget. Med flera olika investeringsmöjligheter är det däremot viktigt att bolaget prioriterar de investeringar som ger den bästa förväntade avkastningen med hänsyn till risk. Utdelningspolicyn uttrycks vanligtvis som en andel av årets resultat, företrädesvis som ett intervall. De ekonomiska målen är framåtblickande och långsiktiga. Det är därför naturligt att målen, exempelvis på grund av svängningar i konjunkturen, överskrids vissa år medan de inte nås andra år. Vid regelbundna avstämningsmöten med bolagets styrelseord förande och ledning följer ägaren upp bolagets utveckling och måluppfyllelse. diskuteras både bolagets interna arbete för att uppfylla målen och de omvärldsfaktorer som påverkar bolagets förutsättningar. Måluppfyllelsen utvärde ras i förhållande till bland annat rådande marknadsförutsätt ningar samt budget och affärsplan. REVIDERING AV EKONOMISKA MÅL Ett bolags interna och externa förutsättningar förändras i takt med omvärlden. Därför ses de ekonomiska målen över . En revidering av målen kan exempelvis föranledas av väsent liga förändringar i bolagets strategi eller marknadsförutsätt ningar, liksom av större förvärv eller avyttringar. Större och var aktiga förändringar i makroförutsättningarna som den riskfria räntan och marknadens riskpremie kan också vara en grund att se över målen. En revidering av målen är en strukturerad process som involverar både ägaren och bolaget. Eftersom de ekono miska målen beslutas av såväl ägare som bolag, kommuniceras mål och utfall externt av båda parter. Ägaren redovisar dessa i denna publikation. Bolagen kommunicerar målen i sina års redovisningar. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2014 SÅ FÖRVALTAS BOLAGEN MED STATLIGT ÄGANDE Kostnaden för eget kapital är ett centralt mått i ägarstyrning. Den utgör den förväntade avkastning som en investerare skulle kunna få på en alternativ investering med samma risk och löp tid. Med andra ord är kostnaden för eget kapital en investerares alternativkostnad för ägandet i ett bolag. Den avgör därmed om investeraren får en rimlig kompensation för det risktagande ägandet i ett bolag innebär. En rimlig kompensation innebär i princip att ett bolag genererar en avkastning på eget kapital i linje med den förvän tade avkastningen, dvs. kostnaden för eget kapital. Om avkast ningen på eget kapital överstiger den förväntade avkast ningen får investeraren ytterligare kompensation i förhållande till det risktagande ägandet i ett bolag innebär. När avkast ningen på eget kapital understiger den förväntade avkastningen får investeraren däremot inte fullt ut kompensa tion för det risktagande ägandet i ett bolag innebär. KOSTNAD FÖR EGET KAPITAL För att uppskatta kostnaden för eget kapital använder förvalt ningsorganisationen sig av Pricing Model, CAPM. Enligt CAPM bestäms kostnaden för eget kapital (re) av tre fak torer; den riskfria räntan (rf), aktiemarknadens riskpremie (rm − rf), och beta (ß) som är ett mått på bolagets systematiska risk, dvs. den risk som förklaras av svängningar i marknaden och somenväldiversifieradinvesterareintekandiversifierabort. Kostnaden för eget kapital bestäms av ekvationen: re = rf + ß (rm − rf) Enligt CAPM leder högre systematisk risk till högre kostnad för eget kapital. Med andra ord förväntar sig investerare kompensa tion i termer av högre förväntad avkastning i utbyte mot högre systematisk risk. Den lägsta förväntade avkastningen och därmed det absoluta golvet för kostnaden för eget kapital är en riskfri avkastning i samma valuta som bolagets aktier. I de flesta fall är detta likty digt med räntan för statsobligationer. Aktiemarknadens riskpremie ska fånga den kompensation som en investerare förväntar sig utöver den riskfria räntan för att hålla den så kallade marknadsportföljen; en portfölj som ofta modelleras med hjälp av ett brett aktiemarknadsindex. är ett mått på samvariationen mellan värdet på bolagets aktie och marknadsportföljen och ska fånga den systematiska risken i bolaget. Bolagets systematiska risk består av både rörel seriskochfinansiell risk.Bolagicykliskabranscher,varsintäk ter varierar kraftigt över konjunkturcykeln har högre rörelserisk och kommer sannolikt att vara mer känsliga för systematisk risk och har därför högre beta än bolag i mindre känsliga branscher. leder högre belåningsgrad till högre fasta kostnader i termer av räntebetalningar vilket, allt annat lika, ökar den finansiella riskenochdärmeddensystematiskariskenochbeta. Det leder i sin tur till högre kostnad för eget kapital. För noterade bolag uppskattas beta genom att skatta en linjär regression med avkastningen på bolagets aktie som beroende variabel och med marknadsportföljens avkastning som förkla rande variabel. Regressionskoefficienten för marknadsportfölj variabeln betecknas vanligen med beta, därav namnet. För onoterade bolag uppskattas beta vanligtvis med hjälp av en jämförelsegrupp av noterade bolag. Det är då viktigt att verk samheten i jämförelsegruppens bolag motsvarar verksamheten i det analyserade bolaget i så stor utsträckning som möjligt. För bolag med olika delverksamheter kan det vara bra att skatta olika beta för de olika delverksamheterna. Varje delverk samhet får då var sin jämförelsegrupp som i så hög utsträckning som möjligt svarar mot den aktuella verksamheten. Därefter vägs de erhållna betaskattningarna för de olika delverksam heterna samman till ett beta för bolaget som helhet. Bolagfinansierarsigvanligtvismedenkombinationavegetoch lånat kapital. Ett bolags vägda kapitalkostnad, Weighted Aver age Cost of Capital, WACC, är därför den genomsnittliga vik tade kostnaden för eget (re) och lånat kapital (rd), där vikterna utgörs av andelen eget (ωe) respektive lånat kapital (ωd). Den vägda kapitalkostnaden bestäms av ekvationen: rωacc = ωe ∙ re + ωd ∙ rd (1 – τ) där τ utgör bolagets skattesats. Precis som kostnaden för eget kapital ökar även kostnaden för lånat kapital med ökad rörelse riskochfinansiell risk. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2014 SÅ FÖRVALTAS BOLAGEN MED STATLIGT ÄGANDE Exempel: Vägd kapitalkostnad för några bolag med statligt ägande Ett bolags vägda kapitalkostnad beror huvudsakligen av den sys tematiska risken i bolagets verksamhet. Verksamheter med låg systematisk risk kännetecknas ofta av att efterfrågan på dess varor och tjänster är oberoende av konjunkturen samt en stark finansiell ställning.Exempelvisbrukarhälso-ochsjukvård och dagligvaruhandel anses ha låg systematisk risk, medan gruvnäring och teknikbolag anses ha hög systematisk risk. Bolagen med statligt ägande bedriver verksamheter i vitt skilda branscher och deras vägda kapitalkostnad varierar därefter. I grafen nedan presenteras vägd kapitalkostnad för ett urval bland de största bolagen med statligt ägande. VÄGD KAPITALKOSTNAD FÖR NÅGRA BOLAG MED STATLIGT ÄGANDE rωacc (%) har relativt hög vägd kapitalkostnad eftersom den systematiska risken i verksamheten bedöms vara hög. Den främsta anledningen till den högre systematiska risken är att efterfrågan på järnmalm varierar kraftigt över konjunkturcykeln med stora svängningar i både pris och volym och därmed intäkter och vinst. omfattar såväl verk- samhet med relativt hög risk, främst elproduktion med exponering mot volatila el- och råvarupriser, som verksamhet med lägre risk såsom subventionerad vindproduktion och prisreglerad eldistribution. Akademiska Hus och bedöms ha relativt låg systematisk risk. Anledningen är att dessa verksamheter har långsiktiga affärsmodeller som är mindre känsliga för svängningar i konjunkturen.