prop · H203100 · 2015-04-15 00:00:00 — utmaningarna på arbetsmarknaden samt att följa högre sysselsättning är sunda offentliga finanser, upp om politiken bidrar till lägre arbetslöshet som upprätthålls genom att de budgetpolitiska och högre sysselsättning. att komplettera eller ändra inriktning på politi- är det viktigt att inte ha ett för ensi- digt fokus på den aggregerade arbetslösheten. Regeringen har höga ambitioner när det gäller Vissa personer är mer utsatta än andra på arbets- att pressa ned arbetslösheten. har i en internationell jämfö- europeiska länder är den svenska arbets- relse t.ex. en relativt hög arbetslöshet bland marknaden, i vissa avseenden, relativt stark. framför allt unga och utrikes födda (se diagram Det är i detta sammanhang viktigt att no- tagandet är bland de högsta i EU, tera att jämförelser mellan länder försvåras av att främst till följd av de höga nivåerna bland kvin- det ofta finns skillnader i befolkningssamman- bedöms också ha goda förutsätt- att uppnå det ambitiösa målet 64 2020-strategin utgör EU:s gemensamma tillväxt- och sysselsättningsstrategi. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 sättning och institutioner som påverkar utfallet på arbetsmarknaden.65 För att sysselsättnings- politiken ska bli ändamålsenlig och bidra till lägre arbetslöshet behöver målet om lägst arbets- löshet i EU och sysselsättningspolitiken följas upp genom en bred beskrivning och analys av utvecklingen på främst den svenska arbets- marknaden. Nedan redogör regeringen för ar- betsmarknadsläget och de utmaningar som poli- tiken står inför . I avsnittet beskrivs också regeringens motiv till inrikt- ningen på sysselsättningspolitiken. Regeringens avsikt är att även framöver följa upp målet och sysselsättningspolitiken i kommande ekono- miska vårpropositioner. Tabell 10.1 Arbetslöshetens sammansättning – en jämfö- relse mellan , och Vuxna, 25–(2013) Långtidsarbetslöshet (12 mån+)* Ungdomar, 15–(2011) Långtidsarbetslöshet (6 mån+)* NEET** (2013) Anm.: SE=Sverige, DE=Tyskland och AT=Österrike. * Långtidarbetslösa som andel av arbetslösa. ** NEET = ”people neither in employment nor in education and training”, avser de som varken arbetar, studerar eller deltar i någon arbetsmarknadspolitisk åtgärd. 65 Ett exempel är hur yrkesutbildningarna i gymnasieskolan i är utformade, vilken huvudsakligen är skolförlagd och innebär att de flesta inte deltar i arbetskraften (om de inte har/vill ha ett extrajobb). och har väl utbyggda lärlingssystem, lärlingar har en anställning och räknas därmed som sysselsatta. För del får detta till följd att antalet personer i arbetskraften (sysselsatta och arbetslösa) blir lägre och att arbetslösheten därmed blir högre. 10.2Långsam återhämtning på arbetsmarknaden Svensk ekonomi befinner sig i en konjunk- turåterhämtning. Både arbetskraften och syssel- sättningen har ökat (diagram 10.2). Antalet sysselsatta minskade i samband med finanskrisen, men har ökat sedan slutet på 2009 och är nu högre än i början av lågkonjunk- turen. Återhämtningen på arbetsmarknaden går dock långsamt och sysselsättningen har inte ökat tillräckligt mycket för att arbetslösheten ska minska (se diagram 10.3 och diagram 10.4). Abetslösheten är fortsatt hög, , och långtidsarbetslösheten är högre än innan finanskrisen inleddes (se diagram 10.5). Utveck- lingen har varit likartad för kvinnor och män. Att allt fler står till arbetsmarknadens förfo- gande är positivt. Det är emellertid inte tillräck- ligt många som fått ett arbete. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Diagram 10.2 Årlig förändring i sysselsättning och arbets- kraft (15–) Diagram 10.3 Sysselsättningsgrad och arbetskraftsdelta- gande Arbetskraftsdeltagande (15–) Sysselsättningsgrad (15–) 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 07 Anm.: Säsongrensad data. Diagram 10.4 Arbetslösheten (15–) 1980 1982 1985 1988 1991 1993 1996 1999 2002 2004 2007 2010 2013 Anm.: Säsongrensad data. Diagram 10.5 Arbetslösheten fördelat på arbetslöshetstider Anm.: Antal arbetslösa med en okänd arbetslöshetstid har exkluderats från diagrammet, varför intervallen inte summerar till den aggregerade arbetslösheten. Antalet arbetade timmar i ekonomin har ökat men utslaget på hela befolkningen har antalet arbetade timmar per capita inte ökat nämnvärt (se diagram 10.6). För att bibehålla en hög välfärd är det viktigt att utvecklingen i anta- let arbetade timmar är tillräcklig för att kompen- sera för en växande och åldrande befolkning (se avsnitt 11). Diagram 10.6 arbetade timmar och arbetade timmar per capita Arbetade timmar per capita Ökningen av antalet arbetade timmar beror på att andelen personer i arbete utvecklats för- hållandevis positivt , särskilt bland kvinnor (se diagram 10.7). har det genomsnittliga antalet arbetade tim- mar per person i arbete minskat. Detta kan delvis förklaras av att det är fler äldre på arbetsmark- naden än tidigare och att de i genomsnitt arbetar färre timmar jämfört med övriga grupper. Män (i åldersgruppen 20–) arbetar i genom- snitt marginellt mindre än 2005 medan kvinnor fortsätter att arbeta allt mer. Det finns fortfarande många individer, fram- för allt kvinnor, som ofrivilligt arbetar deltid. Deras inkomster begränsas och deras arbetsut- bud tas inte tillvara fullt ut (se diagram 10.8). Undersysselsättningen är högre bland de som saknar gymnasieutbildning och bland utrikes födda än bland de övriga. Diagram 10.7 Andel i arbete av befolkningen och arbetade timmar per personer i arbete (15–) Andel i arbete, män Andel i arbete, kvinnor arbetade timmar per person i arbete, höger axel P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Diagram 10.8 Deltidsarbetande och undersysselsatta del- tidsarbetande (25–) som andel av sysselsatta Deltidsarbetande, kvinnor (vänster skala) Deltidsarbetande, män (vänster skala) Undersysselsatta som arbetar deltid, kvinnor (höger skala) Undersysselsatta som arbetar deltid, män (höger skala) Anm.: Gränsdragningen mellan heltid och deltid görs av urvalspersonen själv, genom att man använder det självdefinierade måttet för heltidssysselsättning. som arbetslösheten är hög är antalet lediga jobb på historiskt höga nivåer. Det tyder på stora obalanser på arbetsmarknaden. En indi- kation på detta är att den s.k. Beveridgekurvan (se diagram 10.9) som relaterar arbetslösheten till vakansgraden (antal vakanser67 som andel av sysselsatta) har rört sig utåt. Det betyder att arbetslösheten varit väsentligt högre vid en given nivå på vakansgraden under senare år.68 En annan indikation på att obalanserna har ökat är att det i genomsnitt tar för företagen att rekry- tera . Den genomsnittliga rekryte- ringstiden är t.o.m. längre än under de sen- aste högkonjunkturerna. Beveridgekurvan relate- rar dock arbetslöshet och vakanser på aggregerad nivå och ger ingen information om varför kurvan rört sig utåt. 66 Med undersysselsatta avses personer som är sysselsatta men både vill och kan öka arbetstiden. För att anses kunna arbeta mer ska personen ha kunnat arbeta mer under en referensvecka alternativt utöka arbetstiden efter referensveckans slut. Således kan även heltidsarbe- tande som vill arbeta mer inkluderas i detta begrepp. 67 Med vakanser avses här obemannade lediga jobb som kan tillträdas (vakanser är således en delmängd av indikatorn lediga jobb). Därmed definieras vakanser på ett sådant sätt att antalet vakanser mäter otillfredsställd efterfrågan på arbetskraft (arbetskraftsbrist) på samma sätt som antalet arbetslösa i arbetskraftsundersökningen () mäter otillfredsställt utbud på arbetskraft. Arbetslösa i definieras som arbetssökande utan arbete som kan ta arbete och vakanser definieras här som lediga jobb utan bemanning som kan tillträdas ome- delbart. 68 Exempelvis har vid en vakansgrad om drygt 0,6 arbetslösheten stigit från 2014. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Diagram 10.9 Beveridgekurvan 1981–2014 vakansgrad 1981–2014 Anm.: Vakansgrad avser vakanser i näringslivet enligt Konjunkturstatistik för Vakan- ser (KV) i procent av antal anställda i näringslivet enligt Kortperiodisk Sysselsätt- ningsstatistik (KS). Arbetslöshet i procent av arbetskraften. –2000 har vakanserna länkats med hjälp av Arbetsförmedlingens statistik på kvarstående lediga platser. –1997 har antal anställda i näringslivet länkats med sysselsatta enligt . Data är säsongrensad och utjämnad. Källor: , , och egna beräkningar. Beveridgekurvan kan röra sig utåt till följd av en generellt lägre efterfrågan eller ett högre utbud på arbetskraft. Men obalanserna kan också upp- stå av att arbetslösa har en annan, eller för låg, kompetens i relation till den som efterfrågas. Det kan också vara så att jobben skapas i andra regioner än där de arbetslösa bor. Den aggrege- rade obalansen på arbetsmarknaden är således resultatet av hur utbud och efterfrågan utvecklas på en mängd delarbetsmarknader. De senaste årens låga efterfrågan i ekonomin bedöms ha bidragit till större obalanser.69 Dessu- tom har efterfrågan förändrats, sysselsättningen har t.ex. ökat kraftigt i tjänstebranscherna och fortsatt minska inom industrin. Vissa sektorer har även ett stort rekryteringsbehov till följd av pensionsavgångar. Det gäller särskilt inom den kommunfinansierade sektorn. Det ökade arbets- kraftsdeltagandet, särskilt i grupper med en svag förankring på arbetsmarknaden, bedöms också ha bidragit till en högre arbetslöshet och därmed till större obalanser. De större obalanserna be- döms även bero på att långtidsarbetslösheten ökade i samband med finanskrisen. förväntas obalanserna minska i takt med att konjunkturen förbättras. 69 Med större avses större obalanser än när ekonomin befinner sig i jämvikt, t.ex. till följd av utbuds- eller efterfrågeöverskott som är större än i ett normalt konjunkturläge. Den högre arbetslösheten som följd av det ökade arbetskraftdeltagandet bedöms också minska, erfarenheten visar att sysselsättningen anpassar sig efter arbetskraftsdeltagandet. Om de arbetslösa inte har den kompetens som efter- frågas, eller om den yrkesmässiga- och geogra- fiska rörligheten är låg, riskerar anpassningen att gå långsamt och arbetslösheten bita sig fast på en hög nivå. Det är därför viktigt att säkerställa att de som söker arbete är anställningsbara och be- redda att flytta dit jobben finns. Det är också viktigt att motverka obalanser genom att öka rörligheten bland dem som har en sysselsättning. Arbetsmarknadens parter har en viktig roll, både genom att underlätta etableringen på arbets- marknaden för unga, nyanlända och andra grup- per med svag förankring på arbetsmarknaden, och genom att underlätta möjligheterna till kompetensutveckling och omställning under hela arbetslivet. 10.3Arbetslösheten är allt mer ojämnt fördelad Den höga arbetslösheten är ojämnt fördelad. En förhållandevis stor andel av de arbetslösa riskerar långvarig arbetslöshet. Det finns också de som möter särskilda problem som försvårar eller för- senar etableringen på arbetsmarknaden. I sta- tistiken återfinns dessa till stor del bland grupper som klassificeras som personer med en funkt- ionsnedsättning som medför nedsatt arbetsför- måga, bland utomeuropeiskt födda och en del återfinns i gruppen äldre och unga. Bland dem som saknar en fullständig gymnasieutbildning, oavsett ålder och härkomst, är risken för långva- rig arbetslöshet särskilt hög. Dessa grupper har i genomsnitt en svagare förankring på arbets- marknaden än andra grupper och det är därför särskilt viktigt att följa deras arbetsmarknads- situation. Långsam minskning av långtidsarbetslösheten Långtidsarbetslöshet är särskilt bekymmersamt eftersom chanserna att komma tillbaka till arbete minskar ju en person är arbetslös. Det kan förklaras av flera faktorer. Individen förlorar arbetsrelaterade kunskaper som arbetslös, som motivationen att söka arbete kan minska. Det kan också vara så att arbetsgivare utgår från att personer som varit arbetslösa länge, trots likvärdiga meriter, är mindre produktiva än de som varit arbetslösa . Långtidsarbetslösheten ökade kraftigt i sam- band med finanskrisen och antalet personer som har varit inskrivna vid Arbetsförmedlingen är dubbelt så högt som (se diagram 10.10). Utvecklingen har varit likartad för både kvinnor och män. Antalet lång- tidsarbetslösa minskar något till- baka, men återgången mot tidigare nivåer är mycket långsam. Att motverka att fler blir lång- tidsarbetslösa, och öka möjligheterna för personer som varit arbetslösa att få ett arbete, är således en viktig utma- ning för sysselsättningspolitiken. Diagram 10.10 Inskrivna arbetslösa (16–) hos Arbets- förmedlingen fördelat på tid utan arbete 0–11 mån 12–23 mån Anm.: Säsongrensad data. Källa: Arbetsförmedlingen. Fortsatt svag arbetsmarknadsutveckling för vissa grupper För de grupper med svag förankring på arbets- marknaden finns en högre risk att drabbas av arbetslöshet när förutsättningarna på arbets- marknaden försämras. De utgör också en allt större del av de arbetslösa (se diagram 10.11). P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Diagram 10.11 Inskrivna arbetslösa hos Arbetsförmedlingen fördelat på utsatta grupper och övriga Andel utsatta (höger axel) 1996 1997 1999 2000 2002 2003 2005 2007 2008 2010 2011 2013 Anm.: Utsatta grupper avser de med endast förgymnasial utbildning, äldre (55–), utomeuropeiskt födda och personer med funktionsnedsättning som medför ned- satt arbetsförmåga. Ej dubbelräkning mellan grupper. Källa: Arbetsförmedlingen. Dessa grupper har i genomsnitt ungefär hälften så stor chans att lämna arbetslöshet för ett arbete som övriga på arbetsmarknaden (se diagram 10.12). De har även i mer normala konjunk- turlägen svårare att hitta ett jobb och låg- konjunkturen har förstärkt skillnaderna. Diagram 10.12 Jobbchanser för grupper med svag förank- ring Anm.: Jobbchans definieras som antalet som lämnat till arbete (oavsett subvention eller ej) som andel av kvarstående. I aggregatet ”övriga” inkluderas även unga (15–). Säsongrensad data med tre månaders glidande medelvärde. Källa: Arbetsförmedlingen. De som saknar gymnasieutbildning eller är utri- kes födda har också i genomsnitt en relativt sett svagare ställning på arbetsmarknaden genom att de i större utsträckning än andra har tillfälliga anställningar eller arbetar deltid. För en del kan en tidsbegränsad anställning vara ett steg in på arbetsmarknaden. Chansen att få en fast anställ- ning är betydligt högre för tidsbegränsat an- ställda än för arbetslösa. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 en risk för att vissa individer blir kvar i osäkra anställningar eller får återkommande perioder av arbetslöshet. Det är därför viktigt att motverka att individer fastnar i jobb med sämre arbets- villkor (s.k. dual arbetsmarknad) och att etable- ringen på arbetsmarknaden påskyndas.70 Unga möter olika svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden Längre arbetslöshetsperioder kan ge långvariga konsekvenser för möjligheten att senare etablera sig på arbetsmarknaden. Ett miss- lyckat arbetsmarknadsinträde innebär att för- mågor som man skaffat sig i sin utbildning inte praktiseras och värdefull kompetens riskerar därmed att förloras. Det är också tänkbart att ungdomars vilja att arbeta eller att utbilda sig påverkas av deras första erfarenheter på arbetsmarknaden. Anm.: Data för gruppen 15 till länkade av (), medan perioden –2000 är en tillbakaskrivning av som bygger på SCB:s länkning av data för 16–, historisk statistik och antaganden. Källor: och . Det är dock framför allt unga som saknar en slutförd gymnasieutbildning som löper hög risk för att hamna i arbetslöshet eller långtids- arbetslöshet. Arbetslösheten bland unga (20–) utan gymnasieutbildning var 2014, vilket kan jämföras för unga (20–) som har en fullständig gymnasi- eutbildning.71 Det är således centralt att på- skynda och underlätta etableringen på arbets- marknaden genom att få unga personer att slut- föra sin gymnasieutbildning och säkerställa att de har de färdigheter som efterfrågas när de läm- nar skolan. Det finns emellertid fler orsaker än brist på utbildning som skulle kunna förklara den höga arbetslösheten bland unga.72 Unga är i en fas när de håller på att etablera sig på arbetsmarknaden. Begränsad arbetslivserfarenhet och få referenser från tidigare arbetsgivare kan göra det svårt för arbetsgivare att bedöma deras kompetens. Den begränsade arbetslivserfarenheten kan också innebära att unga har svårt att konkurrera med dem som har betydligt längre arbetslivs- erfarenhet och därmed högre kompetens. Före- komsten av tillfälliga kontrakt kan vara en väg in på arbetsmarknaden för unga och andra inträ- dande, men det är viktigt att de inte fastnar i denna typ av anställning . Långtidsarbetslösheten bland unga är förhål- landevis låg både i relation till äldre och vid en internationell jämförelse. Detta gäller även de som saknar en gymnasieutbildning. De allra flesta lyckas etablera sig på arbetsmarknaden . Arbetslösheten sjunker och sysselsättningsgraden stiger snabbt med åldern (se diagram 10.14). Det gäller för både kvinnor och män. Det är dock viktigt för både de unga själva och för samhället att etableringen på ar- betsmarknaden påskyndas. Arbetslösheten bland unga (15–) har ökat och steg kraftigt i samband med finanskrisen (se diagram 10.13). uppgick ungdomsarbetslösheten till och utgör därmed en betydande an- del av den totala arbetslösheten. Kollektivavtalen och ungdomarnas faktiska begyn- 72 För en översikt, se exempelvis (2009), Varför är den nelselöner (IFAU 2012:19). svenska ungdomsarbetslösheten så hög? Diagram 10.14 Etableringen på arbetsmarknaden 15–, 2014 Sysselsatta som andel av befolkningen och arbetslösa som andel av arbetskraften. Källor: och egna beräkningar. Ungdomsarbetslösheten består också till knappt hälften av studerande som studerar heltid och som söker arbete. Denna grupp har ökat (se diagram 10.13). Bland de allra yngsta (15–) söker majoriteten extra- jobb eller sommarjobb vid sidan av sina studier i gymnasieskolan och merparten av heltidsstu- derande som söker arbete betraktar sig också som i huvudsak studerande.73 Det är dock viktigt att även ta tillvara deras arbetsutbud. Vidare kan den arbetslivserfarenhet som heltidsstuderande erhåller underlätta den fram- tida arbetsmarknadsetableringen. Det finns unga utanför arbetskraften, som varken arbetar, studerar eller deltar i arbets- marknadspolitiska program och som potentiellt kan ha mer allvarliga arbetsmarknadsrelaterade problem. En del av dessa ungdomar jobbar eller semestrar utomlands, men det finns också de som har stora svårigheter att få jobb. Dessa ris- kerar att helt hamna utanför arbetsmarknaden om de inte ges möjlighet att arbeta eller studera. Flera faktorer påverkar risken för att varken arbeta eller studera. Unga utrikes födda och unga utan gymnasieutbildning löper större risk, liksom unga med en svag socioekonomisk bak- grund. Jämfört med andra länder har en låg andel unga som varken arbetar eller studerar. (se diagram 10.15). Detta gäller både för kvinnor och för män. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Diagram 10.15 Unga (15–) som varken arbetar eller studerar (NEET) Anm.: NEET (people neither in employment nor in education and training) avser de som varken arbetar, studerar eller deltar i någon arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Svårt att konkurrera på arbetsmarknaden även för vuxna utan gymnasieutbildning Även för vuxna (25–) som saknar gymnasi- eutbildning är risken för arbetslöshet högre än för andra och sysselsättningsgraden är lägre. Arbetslösheten bland personer som saknar gymnasieutbildning är mer än dubbelt så hög jämfört med dem som har en gymnasie- utbildning (se diagram 10.16). Risken för lång- tidsarbetslöshet bland dessa är också stor. Om- kring hälften av de inskrivna på Arbetsför- medlingen har varit arbetslösa . Skill- naden i arbetslöshet mellan personer med olika utbildningsnivå är särskilt tydlig bland kvinnor. Att personer med relativt kort utbildning har problem på arbetsmarknaden beror bl.a. på att personer med längre utbildning i viss mån kon- kurrerar om samma jobb och att den relativa efterfrågan på personer med kort utbildning tenderar att minska . Även om de som saknar en fullständig gymnasieutbildning lyckas få ett jobb löper de en större risk att bli av med jobbet när företag behöver dra ned på arbetsstyrkan. Avsaknaden av en full- ständig gymnasieutbildning försvårar därmed både inträdet på arbetsmarknaden för unga och omställningen senare i yrkeslivet. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Diagram 10.16 Etableringen på arbetsmarknaden fördelat på utbildningsnivå, 2014 Anm.: Data är utjämnad mellan åldrarna. Vissa åldersspann är utelämnade på grund av osäkerhet till följd av ett begränsat urval. Sysselsatta som andel av befolkningen och arbetslösa som andel av arbetskraften. Källor: och egna beräkningar. Arbetslösheten är hög bland personer födda utanför Arbetsmarknadssituationen är generellt svårare för utrikes födda än för inrikes födda (se dia- gram 10.17). Utrikes födda är dock en heterogen grupp med olika förutsättningar för att etablera sig på arbetsmarknaden. Bland utrikes födda återfinns t.ex. arbetskraftsmigranter74, flykting- ar75 och anhöriga. Medan den förstnämnda kate- gorin har relativt goda utsikter att snabbt eta- blera sig på arbetsmarknaden, är förutsättningar- na för flyktingar och anhöriga betydligt sämre.76 Utomeuropeiskt födda, som till stor del ut- görs av flyktingar och deras anhöriga, har en särskilt svår situation. Det gäller både unga och vuxna, men särskilt vuxna (se diagram 10.17). I åldersgruppen 25–, var arbetslösheten 2014 bland utomeuropeiskt födda vuxna, vilket kan jämföras med för vuxna födda i . Den svaga konjunk- turutvecklingen, det ökade arbetskrafts- deltagandet och befolkningsökningen bland utomeuropeiskt födda har bidragit till denna utveckling. Även bland utomeuropeiskt födda medför av- saknaden av en gymnasial utbildning en ökad risk för arbetslöshet (se diagram 10.18).77 Bland utomeuropeiskt födda som saknar gymnasie- utbildning har arbetslösheten stigit kraftigt och är . Detta kan jämföras för inrikes födda som saknar gymnasieutbildning. De som har en gymnasial eller högre utbildning har större chan- ser att ha ett jobb. Skillnaden i sysselsättnings- grad är dock liten mellan de med eftergymnasial utbildning och de med endast gymnasieutbild- ning. En betydande andel av de utrikes födda med eftergymnasial utbildning har dessutom arbeten som inte motsvarar deras utbildnings- nivå. Diagram 10.17 Etableringen på arbetsmarknaden fördelat på födelseregion, 2014 Anm.: Data är utjämnad mellan åldrarna. Vissa åldersspann är utelämnade pga. dålig reliabilitet till följd av det begränsade urvalet. Sysselsatta som andel av befolkningen och arbetslösa som andel av arbetskraften. Källor: och egna beräkningar. 74 Avser både migranter från och utanför EU/EES. 75 Avser personer vars grund för bosättning i antingen var flyk- tingskäl eller andra skyddsbehövande. 76 Etableringstiden är betydligt längre för de som migrerat av familjeskäl eller på grund av skyddsbehov jämfört med övriga orsaker (särskilt 77 Skillnaden mellan män och kvinnor bland de utomeuropeiskt födda arbete), se exempelvis Integration – etablering på arbetsmarknaden (2014) och le Grand, Szulkin, och (2010) vuxna är liten i båda utbildningsnivåerna medan inrikes födda förgymna- Vid arbetslivets gränser: Sysselsättning, matchning, barriärer 1974–2010, sialt utbildade vuxna kvinnor har betydligt högre arbetslöshet jämfört underlagsrapport till den parlamentariska socialförsäkringsutredningen. med män (8,). Diagram 10.18 Arbetslöshet (25–) fördelat på utbild- ningsnivå för inrikes och utomeuropeiskt födda Utomeuropeiskt född, förgymnasial utb. Utomeuropeiskt född, gymnasial utb. Inrikes född, förgymnasial utb. Inrikes född, gymnasial utb. Anm.: Tidsseriebrott 2007/2008 medför att tolkningar jämfört bör göras med försiktighet. Nyanlända befinner sig, liksom unga, i en fas då de håller på att etablera sig på arbetsmarknaden. Sannolikheten för att få ett jobb ökar med vistel- setiden i , men det tar för många utomeuropeiskt födda att etablera sig på arbetsmarknaden.