prop · H20365 · 2015-03-11 00:00:00 — har i förhandlingarna om direktivet varit pådrivande i att en ekosystemansats enligt artikel 1.3 havsmiljödirektivet (direktiv /56/EG) ska tillämpas vid genomförande av havsplanering och fått gehör för sin ståndpunkt att havsplaneringsdirektivet inte får leda till att frågor om planering i onödig eller olämplig utsträckning regleras på EU- nivå, att direktivet inte ska innehålla bindande bestämmelser om kustförvaltning och att subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna liksom hänsynen till den nationella kompetensen ska respekteras. DEL 11 UTBILDNING, UNGDOM, EU-politiken på utbildningsområdet syftar till att främja samarbete mellan medlemsstaterna och stödja medlemsstaterna i vidare- utvecklingen av sina utbildningssystem, men omfattar inte harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning. Den europeiska utbildningsstrategin Utbildning 2020 beaktar, utifrån perspektivet livslångt lärande, hela spektrat av utbildningssystemet och fastställer fyra strategiska mål för EU-samarbetet: förverkliga livslångt lärande och rörlighet, förbättra utbildningens kvalitet och effektivitet, främja lika möjligheter för alla, social sammanhållning och aktivt medborgar- skap samt öka kreativiteten och innovationsförmågan, inklusive företagarandan, på alla utbildningsnivåer. 2020-strategin har inneburit en ny dynamik för utbildningsfrågorna i EU. Strategins övergripande mål på utbildningsområdet omvandlas till nationella mål som följs upp på . Utbildning spelar en allt viktigare roll för att nå de gemensamma målen om tillväxt och sysselsättning. 53.1Utbildningens roll i 2020-strategin Utbildning har en central plats i den 2020-strategi som antogs 2010 med målet att EU de kommande tio åren ska bli en smart och håll- bar ekonomi för alla. De övergripande målen för EU inom utbildnings- området till 2020 är att andelen elever som hoppar av skolan ska vara lägre än och att av 30- till 34-åringarna ska ha en eftergymnasial utbildning. De övergripande målen har sin grund i det strategiska ramverket för europeiskt utbildningssamarbete, kallat ”Utbildning 2020”, som utbildningsministrarna ställde sig bakom 2009. 53.2EU:s program för utbildning, ungdom och idrott (Erasmus+) var i Erasmus+ sjuåriga programperiod. Programmet omfattar de aktiviteter som tidigare täcktes av Programmet för livslångt lärande, Ung och aktiv i , ett antal program inom högre utbildning som omfattar samarbeten med tredjeland, som , Tempus, Alfa och Edulink samt ett nytt idrottsprogram och . 2014/15:65 Inom Erasmus+ kan medel sökas för tre typer av aktiviteter (gäller dock inte och idrottsområdet) som alla ska bidra till målen i 2020-strategin: a)individuell lärandemobilitet, b)samarbete för innovation och goda exempel, och c)stöd till policyreformer. Erasmus+ innehåller även ett initiativ kallat studielångarantin som ska främja mobilitet inom högre utbildning, på avancerad nivå (). EU ska stå som ekonomisk garant till banker som i sin tur ska förmedla studielån för programmobilitet på masternivå. Denna möjlighet ges . Den totala budgeten för programperioden är ca . 53.3Effektiv och innovativ utbildning för att investera i kompetens presenterade kommissionen sin årliga tillväxt- rapport . I tillväxtrapporten konstaterar kommissionen att den största utmaningen blir att upprätthålla reformtakten för att förbättra konkurrenskraften och säkra en varaktig återhämtning. Det grekiska ordförandeskapet tog fast på detta i rådsslutsatserna om effektiv och innovativ utbildning för att investera i kompetens, som syftar dels till att ge en signal om nödvändiga reformer på utbildningsområdet inom ramen för den europeiska terminen, dels till att lyfta fram budskapen i kommissionens meddelande om öppna utbildningsresurser som publicerades . I slutsatserna konstateras att det är fortsatt viktigt att fokusera på insatser för att motverka ungdoms- arbetslöshet och att utbildningsområdet är centralt i detta arbete. Rådsslutsatserna antogs på rådsmötet . Överläggning med utbildningsutskottet och samråd med ägde rum . Under ett antal tidigare rådsmöten har utbildningsministrarna lyft betydelsen av hög kvalitet i lärarutbildningen och lärarnas viktiga roll i att förse unga individer med de kunskaper och förmågor som de behöver på en framtida arbetsmarknad och som aktiva medborgare. Vid rådsmötet antog utbildningsministrarna rådsslutsatser om effektiv lärar- utbildning. Slutsatserna tar bl.a. upp digital undervisning och inlärning genom att lärare får den nödvändiga kompetensen för att utnyttja ny teknik och att lärarutbildning kan dra nytta av kontinuerlig kvalitets- säkring. Överläggning med utbildningsutskottet och samråd med ägde rum . Flerspråkighet och utveckling av I Utbildning 2020, det strategiska ramverket för europeiskt utbildnings- samarbete, lyfts vikten av att lära sig två främmande språk vid tidig ålder, vilket också framhölls i slutsatserna från i . Vid rådsmötet antog utbildningsministrarna rådsslutsatserna om flerspråkighet. Dessa syftar till att återigen poängtera vikten av flerspråkighet i och utbildningsområdets roll i att öka individers språkkunskaper. Det konstateras att språklig mångfald är en grundbult i den europeiska kulturen och kunskaper i flera språk lyfts i slutsatserna fram som en viktig del i att främja rörligheten i . Överläggning med utbildningsutskottet och samråd med ägde rum . I Utbildning 2020, det strategiska ramverket för europeiskt utbildnings- samarbete, lyfts vikten av utbildningens kvalitet och effektivitet fram som ett av de fyra strategiska målen. I strategin konstateras att utbildningssystem av hög kvalitet som både är effektiva och erbjuder lika möjligheter för alla är avgörande för att anställningsbarheten ska förbättras och EU ska stärka sin konkurrenskraft. Vid rådsmötet antog utbildningsministrarna rådsslutsatserna om kvalitetssäkring inom utbildningsområdet. Rådsslutsatserna utgår från att det finns goda möjligheter för stärkt europeiskt kvalitetssäkrings- samarbete över hela utbildningsområdet och att det är nödvändigt att arbeta med kontinuerlig kvalitetssäkring av all utbildning. I råds- slutsatserna konstateras också att utformningen av de externa kvalitets- säkringssystemen kan variera mellan medlemsstater utifrån nationella förutsättningar och att det vid kvalitetssäkring läggs allt större vikt vid att elever och studenter verkligen tillgodogör sig de kunskaper och kompetenser som är avsikten med utbildningen. Överläggning med utbildningsutskottet och samråd med ägde rum . 53.7 Entreprenörskap i utbildningen I Europeiska rådets slutsatser lyfts vikten av att främja företagaranda och att skapa arbetstillfällen fram. utbildning har behandlats i flera rådsslutsatser och rekommendationer de Vid rådsmötet antog utbildningsministrarna rådsslutsatser om entreprenörskap i utbildningen. från att det finns avsevärda fördelar med att utveckla entreprenörskap i utbildning på alla nivåer och att det främjar bl.a. anställningsbarhet och I rådsslutsatserna konstateras också att lärare och utbildare bör uppmuntras att främja färdigheter inom entreprenörskaps- området och medlemsstaterna inbjuds även att utveckla en nationellt 2014/15:65 samordnad strategi för entreprenörskapsutbildning inom hela utbildningssystemet. Överläggning med utbildningsutskottet ägde rum och samråd med . Syftet med yrkeskvalifikationsdirektivet (direktiv /36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer) är att avskaffa hinder för den fria rörligheten för personer och tjänster genom att underlätta för personer som vill utöva ett reglerat yrke i ett annat land inom EU. Direktivet innehåller regler för hur yrkeskvalifikationer som förvärvats i ett land inom EU ska erkännas i ett annat. –2013 omförhandlades direktivet. Ändringsdirektivet (2013/55/EU) antogs , trädde i kraft och ska vara genomfört i medlemsstaterna . Ändringsdirektivet innehåller bl.a. bestämmelser om införandet av ett europeiskt yrkeskort, skyldighet för myndigheter att under vissa förutsättningar varna andra medlemsstater för vissa yrkesutövare och ändrade förutsättningar för administrativt samarbete för de behöriga myndigheterna (se faktapromemoria 2011/12:FPM94). tillsattes en utredning med uppdraget att lämna förslag till hur det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet ska genomföras i svensk rätt och förvaltning. Utredningen överlämnade betänkandet Yrkeskvalifikationsdirektivet – ett samlat genomförande (SOU 2014:19) . Utredningen föreslår bl.a. att direktivet i huvudsak ska genomföras genom en horisontell reglering och inte genom sektors- reglering som har varit fallet. Regeringens övergripande målsättning är att antalet reglerade yrken på den inre marknaden ska minska. Regeringen ser översynen av reglerade yrken som är en följd av yrkeskvalifikationsdirektivet som en prioriterad fråga då denna kan bidra till ökad tillväxt och sysselsättning på den inre marknaden och underlätta tillträdet till den svenska arbetsmarknaden. Det är nödvändigt att ett fungerande system för erkännande av yrkes- kvalifikationer mellan länder finns för att den inre marknaden ska fungera. Parallellt med detta måste nationella bestämmelser och system värnas. Nästan 100 miljoner, eller av EU:s medborgare, är ungdomar mellan . De två övergripande mål som ligger till grund för EU-samarbetet 2010–2018 är att skapa fler och lika möjligheter för alla unga i utbildningen och på arbetsmarknaden samt att främja alla ungas aktiva medborgarskap, sociala delaktighet och fokuserades ungdomssamarbetet inom EU på ungt företagande för att stärka ungdomars sociala delaktighet, den strukturerade dialogen, utvecklandet av arbetsplan samt ungdomars tillgång till rättigheter för att främja självständighet och deltagande i det civila samhället. 54.1 Den strukturerade dialogen Under det grekiska ordförandeskapet antog ungdomsministrarna en resolution om den strukturerade dialogen omfattande social integration av ungdomar. Den strukturerade dialogen med ungdomar och ungdoms- organisationer är ett viktigt instrument i det ungdomspolitiska samarbetet i EU där syftet med dialogen är att unga ska ges möjlighet att diskutera och föra fram synpunkter på prioriterade frågor inom EU-samarbetet. Under det irländska, litauiska och grekiska ordförandeskapen har olika aspekter av ungas sociala deltagande diskuteras. I resolutionen samman- fattas arbetet och vissa rekommendationer ges . I stort fungerar den strukturerade dialogen väl men några saker bedöms kunna förbättras som arbets- metoder och att tydligare återkoppla resultaten till de unga som deltar. Resolutionen antogs av ungdomsministrarna i rådet . Information lämnades till kulturutskottet och samråd ägde rum med . Under det irländska och litauiska ordförandeskapet diskuterades en eventuell framtida arbetsplan på ungdomsområdet. valde att under sitt ordförandeskap utveckla och konkretisera en sådan arbetsplan. Övergripande handlar det om att ungdomsområdet under en pilotfas mer fokuserat och effektivt ska använda existerande verktyg och resurser för att bättre möta de utmaningar unga står inför. Resolutionen antogs av ungdomsministrarna i rådet . Information lämnades till kulturutskottet och samråd ägde rum med 54.3Främjande av ungt företagande för ungdomars sociala delaktighet Det grekiska ordförandeskapet hade som huvudprioritering på ungdoms- området att främja ungt företagande för att bidra till ökad social delaktighet av unga. Rådsslutsatserna på temat framhåller att behöver investera i entreprenörsutbildningar, tillhandahålla en miljö där företagande kan gro och växa och som inkluderar unga med olika Slutsatserna fokuserar särskilt på socialt entreprenörskap som ett område där unga kan bidra med idéer och kunskap när det gäller att hitta lösningar på de ekonomiska, sociala och miljömässiga 2014/15:65 utmaningarna unga står inför. Medlemsstaterna bör främja volontär- aktiviteter och insatser som inkluderar ungas fritid med inriktning på kunskaper som krävs för att starta och driva ett företag. Vidare uppmuntras medlemsstaterna att inleda olika former av entreprenör- skapsutbildningar och utnyttja de möjligheter som finns via icke-formellt och informellt lärande. Rådsslutsatserna antogs av ungdomsministrarna i rådet . Information lämnades till kulturutskottet och samråd ägde rum med . 54.4Ungdomars tillgång till rättigheter Det italienska ordförandeskapet valde inom ramen för det övergripande temat Ungdomars egenmakt att fokusera på ungdomars tillgång till rättigheter för att främja deras självständighet och deltagande i det civila samhället. I slutsatserna inbjuds medlemsstaterna bl.a. att identifiera och se möjliga lösningar för att främja ungdomars deltagande i samhället, stärka tillgången till kvalitativa jobb med skälig lön och social trygghet samt att förebygga och ingripa för att minska antalet elever som lämnar skolan . Rådsslutsatserna antogs av ungdomsministrarna i rådet . Överläggning i kulturutskottet och samråd med ägde rum . 55 Kultur, medier och idrott Enligt fördragen ska EU bidra till kulturens och den audiovisuella sektorns utveckling med respekt för den nationella och regionala mångfalden. EU ska också främja europeiska idrottsfrågor och ska då beakta idrottens särart. Kultur-, medie- och idrottspolitik faller huvudsakligen under nationell behörighet, men EU ska främja samarbete mellan medlemsstaterna och kan vid behov stödja och komplettera medlemsstaternas insatser. Kulturarvet uppmärksammandes av EU på flera sätt , genom ett meddelande från kommissionen om en integrerad kulturarvsstrategi för (se faktapromemoria 2013/14:FPM115) och rådsslutsatser om kulturarvet som en strategisk resurs för ett hållbart samt råds- slutsatser om delaktighetsbaserad styrning av kulturarvet. beskriver kommissionen vad EU kan göra för att utveckla kulturarvets egenvärde och utnyttja dess ekonomiska och sociala potential. antog rådet slutsatser om kulturarvet som en strategisk resurs för Skr. 2014/15:65 ett hållbart , som lyfter fram kulturarvets sociala, ekonomiska och miljömässiga betydelse för ett hållbart . Rådet antog slutsatser om delaktighetsbaserad styrning av kulturarvet som lyfter fram betydelsen av kulturarvet som utvecklingsfaktor – digitalt, socialt, ekonomiskt och historiskt. Inför antagandet av rådets slutsatser ägde överläggning med kultur- utskottet och samråd med rum respektive . Rådets arbetsplan för kultur (2015–2018) Vid rådsmötet antog kulturministrarna en arbetsplan för kultur för åren 2015–2018 som anger de fokusområden som rådet avser att arbeta med samt de arbetsmetoder som ska användas, i första hand den öppna samordningsmetoden. Arbetsplanen knyter an till och bygger vidare på arbetsplanen för perioden –2014. Utgångs- punkterna är den europeiska agendan för kultur samt målen i programmet Kreativa och i 2020-strategin om att främja smart och hållbar tillväxt för alla. Prioriteringarna som anges i arbetsplanen är: –tillgänglig kultur för alla, –kulturella och kreativa sektorer, kreativ ekonomi och innovation, –främjande av kulturell mångfald, kulturens roll i EU:s yttre förbindelser samt rörlighet. Överläggning och samråd med kulturutskottet respektive ägde rum . Europeisk film i den digitala eran Diskussionen har fortsatt om hur den tekniska utvecklingen påverkar medier och hur konvergensen påverkar mediepolitiken. I kommissionens meddelande ”Europeisk film i den digitala tidsåldern – Att förena kulturell mångfald och konkurrenskraft” (KOM(2014) 272) som presenterades diskuteras tillståndet för europeisk film och den europeiska filmpolitiken . Kommissionen menar att den europeiska filmen är fortsatt underfinansierad, särskilt när det gäller distribution och marknadsföring. Man menar också att incitament kan behövas för mera innovativa sätt att lansera film på olika plattformar. Ett annat område som berörs i meddelandet handlar om vikten av att öka filmkunskap för att på det sättet öka intresset för både ny och äldre europeisk film. Kommande översyn av AV-direktivet Kommissionen har fattat beslut om att inleda en s.k. REFIT- granskning av direktivet om audiovisuella medietjänster, AV-direktivet. Det innebär att en översyn ska göras av direktivet med möjlig förenkling som utgångspunkt. Den tekniska och ekonomiska utvecklingen har lett till en diskussion om några av de centrala delarna av den nuvarande regleringen. En sådan är att direktivet gör skillnad på linjära tjänster, dvs. traditionella tv-utsändningar, och sådana som är icke-linjära, t.ex. beställ- tv. Flera aktörer efterfrågar också mera utvecklade regler för jurisdiktion, dvs. vilken medlemsstats regelverk som ska tillämpas för en specifik audiovisuell tjänst. Europeisk audiovisuell politik i den digitala eran antog rådet slutsatser om ”Europeisk audiovisuell politik i den digitala eran”. Med dessa skickade rådet en tydlig signal till kommissionen om behovet av en bred och förutsättningslös översyn av AV-direktivet. I slutsatserna välkomnar medlemsstaterna en fortsatt modernisering av den europeiska upphovsrättsregleringen och under- stryker vikten av att främja metoder för att förenkla licenser för audiovisuella medietjänster över nationsgränserna. Även flera av filmmeddelandets ämnen behandlas i rådsslutsatserna. Överläggning med kulturutskottet och samråd med ägde rum . 55.3Kreativa 2014–2020 Kreativa är EU:s nya ramprogram för de kulturella och kreativa sektorerna som ersätter de tidigare programmen Kultur, MEDIA och MEDIA Mundus. Programmets övergripande mål är att främja arbetet med att värna om och främja kulturella och språkliga mångfald samt att stärka den kulturella och den kreativa sektorns konkurrenskraft för att främja smart och hållbar tillväxt för alla. Kreativa består av delprogrammen Kultur och MEDIA samt ett tredje sektorsövergripande programområde som bl.a. kommer inkludera ett nytt lånegarantiinstrument. Kreativa erbjuder möjligheter för europeiska aktörer inom film, tv, dataspel, konst och kultur att söka stöd för att samarbeta internationellt och nå ut till en internationell publik. I delprogrammet Kultur finns fyra stödformer: europeiska samarbetsprojekt, europeiska nätverk, europeiska plattformar samt stöd för översättning och spridning av europeisk skönlitteratur. Nio svenska organisationer deltog i europeiska samarbetsprojekt som 2014 totalt beviljades . En svensk organisation fick stöd som europeisk plattform på litteraturområdet och ett svenskt förlag fick stöd för översättning och spridning av europeisk skönlitteratur. Inom stödformen beviljades också europeiska förlag stöd för översättning till andra europeiska språk av 13 svenska originaltitlar. Flera svenska organisationer är medlemmar i europeiska nätverk på kulturområdet som fick stöd , och dessa får därmed indirekt del av EU:s stöd för Totalt beviljades nästan 11,3 miljoner Skr. 2014/till projekt med svensk medverkan inom samtliga stödformer. För var 2014 ett oerhört bra år när det gäller beviljade stöd inom delprogrammet MEDIA, EU:s stöd till film, tv och interaktiva medier. Nästan gick till . Stöden har framför allt gått till producenter där har fördelats på 10 (bolagsstöd) och 13 enskilda projekt. Fem internationella tv-serier och en dokumentär har delat på , varav en, Bron III, beviljades det högsta möjliga stödet på . Övriga stöd har gått till två filmfestivaler, till dataspel och till onlinedistribution av en ny VOD-kanal förutom det selektiva distributionsstödet och det automatiska distributionsstödet. För det nya stödet till publikutveckling deltar svenska aktörer i tre projekt som tillsammans tilldelats . 55.4Programmet Ett för medborgarna Rådets förordning (EU) nr 390/2014 om inrättande av programmet ”Ett för medborgarna” för perioden –2020 antogs . Programmet syftar till att öka medborgarnas kunskaper om unionen, dess historia och mångfald genom att öka medvetenheten om unionens gemensamma historia och värderingar samt syfte att främja freden, unionens värden och folkens välfärd. Programmet ska också främja ett europeiskt medborgarskap och förbättra möjligheterna till medborgarnas demokratiska och medborgerliga deltagande på unionsnivå genom att uppmuntra demokratisk delaktighet och engagemang. Genom programmet kan intressenter som främjar europeiskt med- borgarskap och europeisk integration söka stöd för t.ex. vänorts- verksamhet, gränsöverskridande partnerskapsprojekt, hågkomstprojekt med en europeisk dimension samt medvetandehöjande åtgärder och informationsspridning. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhälles- frågor är nationell kontaktpunkt för programmet med uppgift att öka kunskapen om programmet och främja svenska aktörers deltagande. Arbetsplan för idrott (2014–2017) Vid rådsmötet antogs en ny arbetsplan för idrott för perioden – I arbetsplanen finns tre övergripande områden för EU-arbetet: – idrottens ekonomiska dimension, och idrott och samhälle. En nyhet i förhållande till tidigare arbetsplan är en idé om att upprätta system för frivilliga åtaganden från idrottens sida som gäller t.ex. mänskliga rättigheter, antikorruption och jämställdhet. Överläggning med kulturutskottet och samråd med ägde DEL 12 EU:S INSTITUTIONER EU:s institutioner är , , rådet, kommissionen, , och Revisionsrätten. , rådet och kommissionen bistås av Ekonomiska och sociala kommittén och , vilka har en rådgivande funktion. Skrivelsen i övrigt fokuserar på arbetet i rådet och och tas därför inte upp specifikt i detta kapitel. tillträdde den nya kommissionen för perioden fram till . Kommissionen leds av ordföranden . Till svensk kommissionär utsågs även för kommande period. Den nytillträdda kommissionen avser fokusera det kommande arbetet utifrån politiska riktlinjer för sysselsättning, tillväxt, rättvisa och demokratisk förändring. Prioritering- arna riktas i sin tur in på följande tio politiska områden: 1. En ny satsning på sysselsättning, tillväxt och investering 2. En sammankopplad digital inre marknad 3. En motståndskraftig energiunion och en framåtblickande klimatpolitik 4. En fördjupad och mer rättvis inre marknad med en stärkt industribas 5. En djupare och mer rättvis ekonomisk och monetär union 6. Ett rimligt och balanserat frihandelsavtal med 7. Ett område för rättvisa och grundläggande rättigheter som grundar sig på ömsesidigt förtroende 8. Mot en ny migrationspolitik 9. En starkare global aktör 10. En union i demokratisk förändring. Den tidigare kommissionens arbete utgick från de prioriteringar och initiativ som presenterades i det årliga arbets- programmet (se faktapromemoria 2013/14:FPM23). Fyra områden utgjorde ramen för arbetsprogrammet: –Ekonomisk och monetär union, –Smart, hållbar och inkluderande tillväxt, –Rättsliga frågor och säkerhet, –Yttre åtgärder. Likt året innan angav kommissionen främjande av jobb och tillväxt som den viktigaste uppgiften . Antalet planerade initiativ arbetsprogram var betydligt färre än föregående års, dels eftersom dåvarande kommissions mandat gick ut , dels för att den gemensamma lagstiftaren gick till val . Kärnan i arbetsprogrammet för året var i stället Skr. 2014/15:65 antagande och genomförande av redan föreslagna reformer och presenterade kommissionen sitt arbetsprogram . Arbetsgruppen för bildades på uppdrag av kommissionens ordförande för att bistå den grekiska regeringen med reformer inom en rad olika samhällsområden. Arbetsgruppen ska också samarbeta med den grekiska regeringen för att öka utnyttjandet av medel från . arbetar drygt 30 personer på arbetsgruppen för kontor i , varav några är placerade på grekiska ministerier. Dessutom arbetar ytterligare drygt 30 personer på arbetsgruppens kontor i . Arbetet genomförs i samarbete med den grekiska regeringen och statsförvaltningen, dels tillsammans med arbetsgruppens egen personal, dels genom teknisk assistans från EU:s medlemsstater. Nitton medlemsstater har bidragit med teknisk assistans. De mest omfattande projekten återfinns inom ”budget- och skatteområdet”, ”administrativ reform” och ”förbättrat företagsklimat”.