prop · H20399 · 2015-04-15 00:00:00 — 12 avsnitt 3.6). Bland annat konstaterades att bonusen inte hade haft någon mätbar effekt på föräldrarnas fördelning av föräldrapenning. Regeringen delar den uppfattning som socialförsäkringsutskottet framförde om att det krävs avgörande steg för att uppnå ett mer jämställt nyttjande av föräldrapenningen samt att barns rätt till båda föräldrarna behöver stärkas. De införda reserverade månaderna i föräldrapenningen har haft positiva effekter på mäns uttag av föräldrapenning. Regeringen avser därför att återkomma till med förslag om att av föräldra- penningen ska reserveras för vardera föräldern. Regeringen gör mot denna bakgrund en annan bedömning än och kommer därför inte att förstärka jämställdhetsbonusen. Regeringen anser därför att anslaget 1:2 Föräldraförsäkring bör minskas med 2015. bedöms utgifterna minska med . Minskningen av anslaget används för att bidra till finansieringen av de ökade anslagen i denna proposition. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 2 . Regeringens förslag: Anslaget 1:3 Underhålls- stöd ökas med . Skälen för regeringens förslag: Höjningen av underhållsstödsbeloppet som regeringen föreslår ovan beräknas öka utgifterna för anslaget. Regeringen anser därför att anslaget 1:3 Underhållsstöd bör ökas med . Finansiering sker genom de förslag till inkomstökningar och minskade anslag som lämnas i denna proposition. 6.12Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:1 Integrations- åtgärder ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utgifter för åtgärder som stimulerar integrationsprocesserna i samhället och för uppföljning och utvärdering av integrationen. Kommuner kan få ersättning för verksamhet med flyktingguider och familjekontakter och verksamheten kan genomföras av kommunen i egen regi eller i samverkan med en eller flera organisationer. förväntas ett fortsatt stort antal personer beviljas uppehållstillstånd i . Regeringen anser att det civila samhället har en viktig roll i arbetet med nyanländas etablering. Verksamheten med flyktingguider har bland annat inneburit att nya kontakter och mötesplatser har kunnat skapas som därigenom bidragit till att nyanlända kunnat lära sig mer om det svenska samhället och öva på språket. Verksamheten har också bidragit till att introducera och involvera föreningslivet. För att stärka verksamheten med flyktingguider och familjekontakter behöver anslaget tillföras ytterligare medel. Regeringen anser därför att anslaget 1:1 Integrationsåtgärder bör ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare minskas med motsvarande belopp. 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 9 . Regeringens förslag: Anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för statsbidrag till kommuner och landsting för utgifter i samband med mottagandet av nyanlända invandrare. Länsstyrelserna ansvarar för att teckna överenskommelser med kommuner om mottagande av nyanlända flyktingar och andra skyddsbehövande samt anhöriga till dessa. Antalet mottagna i kommunerna beräknas bli fler än vad som antogs i budgetpropositionen . Regeringen bedömer därför att det finns behov av att öka medlen för länsstyrelsernas arbete med att skapa beredskap och mottagningskapacitet i kommunerna med särskild inriktning på att underlätta bosättningen. Regeringen anser att bör avsättas för detta arbete. Genom omfördelning av medel inom anslaget bör dock anslaget endast ökas med . Eftersom en etableringsplan ska upprättas först när den nyanlände blivit kommunbosatt, kan kommuner få ersättning för deltagare i utbildning i svenska för invandrare (sfi) som fått uppehållstillstånd och som vistas i Migrationsverkets anläggningsboenden i avvaktan på en anvisning och utflyttning till en kommun. Antalet personer som väntar i anläggningsboende har ökat jämfört med de antaganden som gjordes i budgetpropositionen . Tiden innan en nyanländ kan flytta till en anvisad kommun blir allt längre. Ett av skälen till detta är svårigheter för kommunerna att få fram lämpliga bostäder. Sammantaget medför det att antalet deltagare i sfi ökar mer än vad som tidigare beräknats liksom deras tid i sfi. Utöver effekten av ökat antal personer i anläggnings- boende anser regeringen att bestämmelserna för ersättningen också behöver ändras. För att förstärka ersättningen till kommuner för deltagare i sfi som fått uppehållstillstånd, och som vistas i Migrationsverkets anläggnings- boenden i avvaktan på att flytta till en kommun, anser regeringen att anslaget bör ökas med . Sammantaget bör anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande ökas med . 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 2 . Regeringens förslag: Anslaget 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget får användas för utgifter för etableringslotsar, program och insatser för personer som omfattas av lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Regeringen bedömer att anslaget kan minskas för att finansiera andra insatser för att förbättra och effektivisera vissa nyanlända invandrares etablering i arbets- och samhällslivet. Minskningen bedöms inte påverka ambitions- nivån för de insatser som Arbetsförmedlingen erbjuder deltagare inom etableringsuppdraget. För att finansiera ökningen av anslaget 1:1 Integrationsåtgärder, anslaget 1:12 Myndigheten för under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, anslaget 13:1 Stöd till idrotten och 14:3 Särskilda insatser inom folkbildningen under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid samt delvis finansiera ökningen av anslaget 1:22 Bidrag till företagsutveckling och innovation under utgiftsområde 24 Näringsliv minskas anslaget 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder ökas med . Skälen för regeringens förslag: Regeringen bedömde i budgetpropositionen att de ideella kvinnojourerna utför ett betydelsefullt arbete med stöd för kvinnor som utsatts för våld och avsatte för perioden –2018 för att stärka de ideella kvinnojourernas arbete (prop. 2014/15:1 utg.omr. 13 avsnitt 5.5). I samband med behandling av regeringens proposition uttalade arbetsmarknadsutskottet att stödet till de ideella kvinnojourernas särskilda insatser för att motverka mäns våld mot kvinnor är fortsatt angeläget, dock utan att anvisa några medel (bet. 2014/15:AU1, rskr. 2014/15:60). Regeringen anser alltjämt att stödet till de ideella kvinnojourerna behöver stärkas. Stödet bör därför utökas med och med – 2018. Stödet kan även komma tjejjourerna till del. Stödet ska bidra till ökad långsiktighet och bättre planeringsförutsättningar för de aktuella kvinnojourerna. Regeringen anser mot denna bakgrund att anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder bör ökas med . Finansiering sker genom de förslag till inkomstökningar och minskade anslag som lämnas i denna proposition. 6.13Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Ändring i lagen om arbetslöshetsförsäkring Ärendet och dess beredning Inom har promemorian Höjd inkomstrelaterad ersättning i arbetslöshetsförsäkringen (dnr A2014/3522/A) utarbetats. En samman- fattning av promemorians förslag finns i bilaga 3, avsnitt 1. Promemorians lagförslag avseende arbetslöshetsförsäkringen finns i bilaga 3, avsnitt 2. Den del av promemorian som avser förslag till ändring i socialförsäkringsbalken behandlas i denna proposition under avsnitt 6.9. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3, avsnitt 3. Remissyttrandena och en remissammanställning finns tillgängliga i (dnr A2014/3522/A). Regeringen föreslog i budgetpropositionen att en bestämmelse som anger att regeringen kan meddela föreskrifter om dagpenningens högsta och lägsta belopp skulle införas (prop. 2014/15:1 utg.omr. 14 avsnitt 4.5.2). Förslaget antogs dock inte av (bet. 2014/15:AU2, rskr. 2014/15:89). Regeringens förslag: En bestämmelse införs som anger att regeringen kan meddela föreskrifter om dagpenningens högsta och lägsta belopp. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag i sak. Remissinstanserna: De remissinstanser som har yttrat sig över den del som avser regeringens möjlighet att föreskriva om dagpenningens storlek är positiva till eller har inga invändningar mot förslaget i sak. Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser alltjämt att en bestämmelse som anger att regeringen kan meddela föreskrifter om dagpenningens högsta och lägsta belopp ska införas och redovisar skälen för detta i det följande. Regeringen anser att den högsta inkomst- relaterade ersättningen i arbetslöshets- försäkringen bör uppgå till i ersättningsperioden och till därefter. Enligt 25 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring bestäms dagpenning i form av inkomstrelaterad ersättning utifrån sökandens dagsförtjänst, normalarbetstid och det högsta respektive lägsta belopp som regeringen fastställer, om inte annat följer av lagen. Enligt bestämmelsen kan regeringen endast meddela föreskrifter om det högsta respektive lägsta beloppet på dagpenningen. Det är alltså inte möjligt för regeringen att föreskriva om flera högsta nivåer på dagpenningen, t.ex. att dagpenningens högsta belopp ska vara högre under inledningen av ersättningsperioden. För att regeringen ska kunna föreskriva om mer än ett högsta och lägsta belopp på dagpenningen, behöver 25 § lagen om arbetslöshetsförsäkring ändras. En bestämmelse bör införas som anger att regeringen kan meddela föreskrifter om dagpenningens högsta och lägsta belopp. Genom en sådan ändring kan regeringen föreskriva att den högsta dagpenningen ska vara högre under inledningen av ersättningsperioden än under den senare delen av perioden. Förslaget föranleder ändringar i lagen om arbetslöshetsförsäkring, se avsnitt 2.7. Regeringens förslag: Lagändringen träder i kraft . Promemorians förslag: I promemorian föreslås att lagändringen ska träda i kraft . Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig särskilt över lagförslaget. Flera remissinstanser har dock bl.a. lämnat synpunkter som rör ikraftträdande- och övergångs- bestämmelser på förordningsnivå. Skälen för regeringens förslag: Det är angeläget att den föreslagna lagändringen träder i kraft . ikraftträdande för ändringen bedöms vara . Några övergångsbestäm- melser för den föreslagna lagändringen bedöms inte nödvändiga. Den närmare regleringen bl.a. avseende dagpenningens högsta och lägsta belopp inom arbetslöshetsförsäkringen och aktivitetsstödet kommer att ske på förordningsnivå. De remissynpunkter som flera instanser lämnat som rör ikraftträdande- och övergångsbestämmelser på förordningsnivå kommer därför att hanteras i det fortsatta författningsarbetet. I paragrafen anges hur den inkomstrelaterade ersättningen ska bestämmas. I paragrafens andra stycke anges numera endast att dagpenningen ska bestämmas utifrån sökandens dagsförtjänst och normalarbetstid, om inte annat följer av lagen. Paragrafens tredje stycke är nytt och anger att regeringen med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen kan meddela föreskrifter om dagpenningens högsta och lägsta belopp. I detta ligger att regeringen kan bestämma fler än ett högsta och lägsta belopp som ska gälla för dagpenningen. Det innebär t.ex. att regeringen kan bestämma att det högsta beloppet ska vara högre under inledningen av ersättningsperioden än för övrig tid. I övrigt har det endast gjorts språkliga och redaktionella ändringar. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 7 . Regeringens förslag: Anslaget 1:1 Arbets- förmedlingens förvaltningskostnader ökas med . Skälen för regeringens förslag: I budget- propositionen föreslog regeringen att 7 skulle anvisas anslaget 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader (prop. 2014/15:1 utg.omr. 14 avsnitt 4.6.1). beslutade dock att 7 skulle anvisas anslaget (bet. 2014/15:AU2, rskr. 2014/15:89). Skillnaden beror på att regeringens förslag innefattade en ökning av anslaget för att skapa förutsättningar för genomförandet av reformer som traineejobb, utbildningskontrakt och extratjänster. ställde sig dock inte bakom dessa reformer. Regeringen gör alltjämt bedömningen att traineejobb, utbildningskontrakt och extra- tjänster är viktiga verktyg för att motverka ungdoms- och långtidsarbetslöshet och anser att reformerna bör genomföras med start . För att möjliggöra ett effektivt genomförande bör ytterligare medel tillföras anslaget. Medel bör också tillföras för att skapa bättre möjligheter för utvecklingsarbete och matchning inom etableringsuppdraget. Regeringen anser mot denna bakgrund att anslaget 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltnings- kostnader bör ökas med 2015. Därefter bedöms utgifterna öka med 2016, 2017 och . Finansiering sker genom de förslag till inkomstökningar och minskade anslag som lämnas i denna proposition. 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 30 . Regeringens förslag: Anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd ökas med . Skälen för regeringens förslag: I budgetpropositionen föreslog regeringen att 31 skulle anvisas anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd (prop. 2014/15:1 utg.omr. 14 avsnitt 4.6.1). beslutade dock att 30 skulle anvisas anslaget (bet 2014/15:AU2, rskr. 2014/15:89). Till grund för regeringens förslag låg ökade medel bl.a. till följd av förändringar i arbetslöshetsförsäkringen och minskade medel bl.a. till följd av införande av extratjänster, utbildningskontrakt och traineejobb. taget föreslog regeringen en ökning av anslaget . ställde sig dock inte bakom vare sig förändring av arbetslöshetsförsäkringen eller införande av extratjänster, utbildningskontrakt och traineejobb. För att arbetslöshetsförsäkringen ska fungera som en inkomstbortfallsförsäkring anser regeringen att den högsta inkomstrela- terade ersättningen i arbetslöshetsförsäkringen bör uppgå till i ersättningsperioden och därefter till per dag. bör även grundbeloppet i arbetslöshetsförsäkringen höjas från till per dag, vilket innebär en förstärkning av inkomsterna för en grupp med svår ekonomisk situation. En sådan höjning kommer även att omfatta ersättningen i form av aktivitetsstöd till deltagare i arbetsmarknadspolitiska program. Dessa förändringar innebär att anslaget behöver tillföras ytterligare medel. Regeringen avser vidare att stegvis införa en 90-dagarsgaranti för arbetslösa ungdomar. 90- dagarsgarantin syftar till att sätta en bortre gräns för hur länge en ung person ska kunna vara arbetslös, innan han eller hon erbjuds ett jobb, en insats som leder till jobb eller en utbildning. Denna gräns ska successivt kortas . Garantin kommer att utgöras av befintliga arbetsmarknadspolitiska insatser för arbetslösa ungdomar inklusive de nya insatserna som regeringen redogör för i denna proposition såsom utbildningskontrakt och en form av traineejobb. Utbildningskontraktet syftar till att arbetslösa ungdomar mellan 20–ska påbörja eller återgå till studier med målsättningen att fullfölja en gymnasie- utbildning. Inom ramen för ett utbildnings- kontrakt ska det vara möjligt att studera på heltid men det ska också vara möjligt att kombinera studier med arbete eller praktik utifrån individuella förutsättningar. Införandet av utbildningskontrakt innebär att anslaget bör minskas eftersom färre ungdomar beräknas uppbära utvecklingsersättning eller aktivitetsstöd. Traineejobben som införs innebär subventionerade anställningar i kombination med yrkesutbildning som riktas till unga arbetslösa mellan 20–och huvudsakligen till de med en fullföljd gymnasieutbildning. Traineejobben innebär en möjlighet för unga att kombinera arbete med en relevant yrkes- utbildning inom en sektor där allt fler går i pension eller där det finns bristyrken vilket kommer att stärka deras förutsättningar till varaktig anknytning på arbetsmarknaden. Införandet av traineejobb innebär att anslaget bör minskas eftersom färre personer beräknas uppbära utvecklingsersättning och aktivitetsstöd. Sysselsättningsfasen ska avvecklas. tas första steget för att avveckla syssel- sättningsfasen (fas 3) bl.a. genom att extra- tjänster införs i välfärden. Deltagare i sysselsättningsfasen ska kunna anvisas en extratjänst med en kollektivavtalsenlig lön. Individen ska därmed kunna utföra välbehövda uppgifter och förstärka de verksamheter som de får arbete inom. Regeringen avser återkomma med ytterligare insatser för de människor som är långtidsarbetslösa. Införandet av extratjänster innebär att anslaget bör minskas eftersom färre personer kommer att få aktivitetsstöd inom syssel- sättningsfasen. Vidare bör anslaget ökas med anledning av att regeringen avser att öka drivkrafterna för studier för deltagare i sysselsättningsfasen genom att dessa under vissa förutsättningar ska kunna studera kortare kurser med bibehållet aktivitetsstöd. Anslaget bör också ökas för att möjliggöra fler programplatser tidigt i arbetslösheten. Regeringen anser mot denna bakgrund att anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd bör ökas med . Finansiering sker genom de förslag till inkomstökningar och minskade anslag som lämnas i denna proposition. 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 9 . Regeringens förslag: Anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Skälen för regeringens förslag: I budgetpropositionen föreslog regeringen att 11 skulle anvisas anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser 2014/15:1 utg.omr. 14 avsnitt 4.6.3). beslutade dock att 9 skulle anvisas anslaget (bet. 2014/15:AU2, rskr. 2014/15:89). Skillnaden består bl.a. i att regeringens förslag innefattade införandet av en 90-dagarsgaranti för arbetslösa ungdomar. Genomförandet av garantin omfattade ett införande av utbildningskontrakt samt en form av traineejobb för arbetslösa ungdomar. Skillnaden beror även på regeringens förslag om att extratjänster i välfärden skulle införas för att bidra till en successiv avveckling av sysselsättningsfasen. Arbetsmarknads- utskottet ställde sig dock inte bakom dessa reformer, vilket innebar en lägre anslagsnivå än vad regeringen föreslagit (bet. 2014/15:AU2, rskr. 2014/15:89). Regeringen anser alltjämt att det är viktigt att utbildningskontrakt och traineejobb införs för att bidra till den långsiktiga målsättningen att ungdomar ska få ett jobb, en insats som leder till jobb eller utbildning i arbetslöshet. Reformerna innebär ökade utgifter i form av löne- subventioner och handledarstöd som utbetalas av Arbetsförmedlingen till de arbetsgivare som anställer en ungdom på ett traineejobb eller ersättning till kommuner som ordnar en plats inom ramen för ett utbildningskontrakt. Detta innebär att anslaget bör ökas. Därutöver bör ytterligare resurser tillföras anslaget i syfte att främja lokal samverkan genom Delegationen för större genomslag för arbetsmarknadspolitiska insatser mot ungdomsarbetslöshet på lokal nivå (A 2014:06). Sysselsättningsfasen ska avvecklas. tas första steget för att avveckla sysselsättningsfasen (fas 3) b.la. genom att extratjänster införs i välfärden. Extratjänsterna innebär ökade utgifter i form av lönesubventioner samt handledarstöd för anordnare av extratjänster och anslaget bör därför ökas. Regeringen avser att återkomma med ytterligare insatser för de människor som är långtidsarbetslösa. Regeringen avser även att göra förändringar i förordningen (1999:594) om flyttningsbidrag, som innebär att stöd enbart kan lämnas för intervjuresor. Förändringen innebär att anslaget bör minskas. Regeringen anser mot denna bakgrund att anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknads- politiska program och insatser bör ökas med . Därefter bedöms utgifterna öka med 2 2016, 4 2017 och 6 2018. Finansiering sker genom de förslag till inkomstökningar och minskade anslag som lämnas i denna proposition. 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2016–2022. Regeringens förslag: Anslaget 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 ökas med . Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2016–2022. Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslog i budgetpropositionen att skulle anvisas anslaget 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden – 2020 (prop. 2014/15:1 utg.omr. 14 avsnitt 4.6.6). beslutade dock att skulle anvisas anslaget (bet. 2014/15:AU2, rskr. 2014/15:89). Regeringen anser alltjämt att anslaget bör ökas för att påskynda genomförandet av EU:s syssel- sättningsinitiativ för unga och det nationella Därefter bedöms utgifterna öka med 2016, 2017 och 2018. Finansiering sker genom de förslag till inkomstökningar som lämnas i denna proposition. För att kunna öka beslutstakten i verksam- heten behöver även bemyndigandet ökas med . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden – 2020 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2016–2022. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 2:1 Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslog i budgetpropositionen att skulle anvisas anslaget 2:1 (prop. 2014/15:1 utg.omr. 14 avsnitt 5.8.1). beslutade dock att skulle anvisas anslaget (bet. 2014/15:AU2, rskr. 2014/15:89). Regeringen anser alltjämt att anslaget behöver tillföras ytterligare medel eftersom det har skett en ökning av arbetsskador, inklusive psykisk ohälsa, , främst i de kvinnodominerande sektorerna. Dessutom ökar sjuktalen för arbetstagare inom dessa sektorer. Med ökade medel kan anställa fler arbetsmiljöinspektörer, modernisera och tydliggöra myndighetens regelverk samt utveckla bättre metoder för att mäta effekterna av myndighetens insatser. Skyddsombuden är en viktig del av det svenska arbetsmiljösystemet. De regionala skyddsombudens uppgift är att aktivera och vara ett stöd för arbetstagarsidan i det lokala arbets- miljöarbetet, främst på mindre arbetsställen där det saknas skyddskommittéer. Staten ger ett bidrag till den regionala skyddsombuds- verksamheten. Det statliga bidraget har varit på samma nominella nivå och bör höjas. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att anslaget 2:1 bör ökas med . Därefter bedöms utgifterna öka med 2016 och med 2017 och åren därefter. Finansiering sker genom de förslag till inkomstökningar och minskade anslag som lämnas i denna proposition. 2:3 Internationella arbetsorganisationen () I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 2:3 Internationella arbetsorganisationen () ökas med . Anslaget 2:4 minskas med . Skälen för regeringens förslag: årliga medlemsavgift i betalas i schweizerfranc. Till följd av att schweizerfrancen har ökat i värde i förhållande till kronan kommer medlen på anslaget att vara otillräckliga. Regeringen anser därför att anslaget 2:3 Internationella arbetsorganisationen () bör ökas med . Finansiering sker delvis genom att anslaget 2:4