prop · H3031d20 · 2015-09-21 00:00:00 — Samhällsplanering, 18 bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Förslag till statens budget Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik 11 Mål för utgiftsområdet .................................................................... Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet ..... 3.4Mål för samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och Resultat – Samhällsplanering........................................................... Resultat – Hållbar stadsutveckling ................................................. Resultat – Bostadsmarknad ............................................................. Resultat – Byggande......................................................................... Resultat – Lantmäteriverksamhet ................................................... Analyser och slutsatser.................................................................... 1:1 Bostadspolitisk utveckling ........................................................ 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag..................... 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad .............. 1:6 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder ................................. 1:11 Utvecklingsprojekt för jämställda offentliga rum ................. 3.7.91:12 Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och 1:13 Upprustning av skollokaler..................................................... 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 1:14 Stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande ...................... 3.7.121:15 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande ................................................................... Mål för området................................................................................ Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder....................... Analys och slutsatser........................................................................ 2:5 Åtgärder på konsumentområdet ............................................... 2:6 Bidrag till miljömärkning av produkter .................................... 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik................................ Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2016–2019. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik................................ Tabell 2.3 Ramnivå 2016 realekonomiskt fördelad. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande Tabell 3.2 Skatteutgifter inom Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och Tabell 3.3 Antal antagna översiktsplaner....................................................................... Tabell 3.4 Antal antagna detaljplaner............................................................................. Tabell 3.5 Regeringens förvaltningsärenden inom samhällsplaneringsområdet.......... Tabell 3.6 Andel av befolkningen som bor inom från vissa Tabell 3.7 Antal påbörjade bostäder .............................................................................. Tabell 3.8 Fördelning av upplåtelseformer 2014 ........................................................... Tabell 3.9 Kreditgarantier för bostadsbyggande ........................................................... Tabell 3.10 Antal beviljade bygglov ............................................................................... Tabell 3.11 Räntabilitet på eget kapital i byggsektorn.................................................. Tabell 3.12 Total energianvändning (temperaturkorrigerad användning för uppvärmning och varmvatten samt övrig elanvändning) kWh/m2 Atemp .......... Tabell 3.13 Genomsnittlig energiprestanda (kWh/kvm) ackumulerat........................ Tabell 3.14 Genomsnittlig energiprestanda (kWh/kvm) per nybyggnadsår............... Tabell 3.15 Antal byggnader som energideklarerats med klass A och B ..................... Tabell 3.16 Inkomna och avslutade ärenden samt ärendebalanser ......... Tabell 3.17 Handläggningstider för enklare förrättningsåtgärder ............................... Tabell 3.18 Kostnader för enklare förrättningsåtgärder ............................................... Tabell 3.19 Överklagade och återförvisade ärenden ..................................................... Tabell 3.20 Intäkter från uppdragsverksamhet i anslutning till fastighetsbildning..... Tabell 3.21 Intäkter från tjänsteexport .......................................................................... Tabell 3.22 Anslagsutveckling 1:1 Bostadspolitisk utveckling..................................... Tabell 3.23 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:1 Bostadspolitisk Tabell 3.24 Anslagsutveckling 1:2 Omstrukturering av kommunala Tabell 3.25 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:2 Omstrukturering av Tabell 3.26 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:2 Omstrukturering av 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 3.27 Anslagsutveckling 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna Tabell 3.28 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad................................................................................ Tabell 3.29 Anslagsutveckling 1:5 .................................................................. Tabell 3.30 Offentligrättslig verksamhet........................................................................ Tabell 3.31 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:5 .......................... Tabell 3.32 Anslagsutveckling 1:6 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder .............. Tabell 3.33 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:6 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder..................................................................................................... Tabell 3.34 Anslagsutveckling 1:7 ................................... Tabell 3.35 Uppdragsverksamhet ................................................................................... Tabell 3.36 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:7 Statens geotekniska Tabell 3.37 Anslagsutveckling 1:8 Lantmäteriet............................................................ Tabell 3.38 Offentligrättslig verksamhet........................................................................ Tabell 3.39 Uppdragsverksamhet ................................................................................... Tabell 3.40 Övrig avgiftsfinansierad verksamhet........................................................... Tabell 3.41 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:8 Lantmäteriet.................... Tabell 3.42 Anslagsutveckling 1:11 Utvecklingsprojekt för jämställda offentliga Tabell 3.43 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:11 Utvecklingsprojekt för jämställda offentliga rum ...................................................................................... Tabell 3.44 Anslagsutveckling 1:12 Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer .................................................................... Tabell 3.45 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:12 Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer............................................. Tabell 3.46 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:12 Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer...................................... Tabell 3.47 Anslagsutveckling 1:13 Upprustning av skollokaler.................................. Tabell 3.48 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:13 Upprustning av Tabell 3.49 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:13 Upprustning av Tabell 3.50 Anslagsutveckling 1:14 Stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande... Tabell 3.51 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:14 Stöd till kommuner för Tabell 3.52 Anslagsutveckling 1:15 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande ........................................................ Tabell 3.53 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:15 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande............................... Tabell 3.54 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:15 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande............................... Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom konsumentpolitik................................................... Tabell 4.2 ärenden ................................................... Tabell 4.3 Anslagsutveckling 2:1 ................................................. Tabell 4.4 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 2:1 ......... Tabell 4.5 Anslagsutveckling 2:2 ..................................................... Tabell 4.6 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 2:2 .............. Tabell 4.7 Anslagsutveckling 2:3 Allmänna reklamationsnämnen ............................... 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 4.8 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 2:3 Allmänna Tabell 4.9 Anslagsutveckling 2:4 Fastighetsmäklarinspektionen................................. Tabell 4.10 Offentligrättslig verksamhet....................................................................... Tabell 4.11 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för Anslagsutveckling 2:5 Åtgärder på konsumentområdet ........................... Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 2:5 Åtgärder på Anslagsutveckling 2:6 Bidrag till miljömärkning av produkter ................ Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 2:6 Bidrag till miljömärkning av produkter................................................................................ 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Antal påbörjade bostäder i relation till befolkningsutvecklingen........... Fördelning av ärendetyper i inskrivningsverksamheten.......................... Genomsnittligt antal ködagar ................................................................... 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2024 (avsnitt 3.7.2), 2.bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar för kreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder, kreditgarantier för avlösen av kommunala borgensåtaganden och kreditgarantier för lån som kooperativa hyresrättsföreningar tar upp vid förvärv av fastigheter för ombildning till kooperativ hyresrätt som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 10 (avsnitt 3.7.4), 3.bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar för kreditgarantier till kreditinstitut som lånar ut pengar till enskilda för förvärv av bostad (förvärvsgarantier) som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 5 (avsnitt 3.7.4), 4.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:12 Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2017–2019 (avsnitt 3.7.9), 5.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:13 Upprustning av skollokaler ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018 (avsnitt 3.7.10), 6.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:15 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 3 2017–2019 (avsnitt 3.7.12), 7.godkänner målet för Konsumentpolitik (avsnitt 4.3), 8.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik enligt följande uppställning: 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder Utvecklingsprojekt för jämställda offentliga rum Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer Stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande Bidrag till miljömärkning av produkter 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 2 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Utgiftsområde 18 är uppdelat i två områden: Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet (avsnitt 3) samt Konsumentpolitik (avsnitt 4). I respektive avsnitt redogörs närmare för vad som omfattas av området. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och Totalt för utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2016–2019. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2016. I jämförelse med de anvisade medlen ökar ramen för utgiftsområdet med . Förändringen förklaras i huvudsak av att följande stöd införs 2016: stöd till energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer, stöd till upprustning av skollokaler, stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande samt investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande. Tabell 2.3 Ramnivå 2016 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Transfereringar i form av stöd för ökat bostadsbyggande, stöd för energieffektivisering av flerbostadshus och stöd för upprustning av skollokaler, utgör den större andelen av ramen. Samhällets stöd till företag och hushåll inom utgiftsområde 18 redovisas normalt i huvudsak på budgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en enhetlig beskattning, s.k. skatteutgifter. En skatteutgift uppstår om skatteuttaget för en viss grupp eller en viss kategori av skattebetalare är lägre än vad som är förenligt med inom ett visst skatteslag. Förutom skatteutgifter redovisas i förekommande fall även skattesanktioner, där skatteuttaget är högre än den angivna inom skatteslaget. Många av skatteutgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika områden som t.ex. konjunktur-, bostads-, miljö- eller arbetsmarknadspolitik. Dessa skatteutgifter påverkar budgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av redovisningen av skatteutgifterna har redovisats i regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2014/15:98). I det följande redovisas de skatteutgifter som är att hänföra till utgiftsområde 18. Målet för Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet är att ge alla människor i alla delar av landet en från social synpunkt god livsmiljö där en långsiktigt god hushållning med naturresurser och energi främjas samt där bostadsbyggande och ekonomisk utveckling underlättas (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:CU1, rskr. 2011/12:89). Målet för Konsumentpolitik är att konsumenterna har makt och möjlighet att göra aktiva val (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:CU1, rskr. 2008/09:118). 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 3 Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet Området Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet omfattar i anslag. Myndigheterna , och ingår i området, som även omfattar stora statliga garantiåtaganden och skatteutgifter. Vidare hör och till området. Huvuddelen av anslagen avser transfereringar i form av stöd till energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer, stöd till upprustning av skollokaler, stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande samt investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande. Inom området bedrivs internationellt samarbete som bl.a. avser deltagande i verksamhet som drivs inom (UN-HABITAT och UNECE) och Europeiska unionen. Området har beröringspunkter med flera andra områden. Frågor om människors hälsa, infrastruktur, miljö- och naturvård samt energi har stor betydelse för området. Bostadsbidragen inom den ekonomiska familjepolitiken liksom integrationspolitiken har anknytningar till genomförandet av bostadspolitiken. Detsamma kan sägas om den regionala tillväxtpolitiken och verksamheten inom den kommunala sektorn. Vidare ingår även frågor om kompetens och konkurrens i området, vilka berör flera andra utgiftsområden. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna 1:6 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder 1:11 Utvecklingsprojekt för jämställda offentliga rum 1:12 Energieffektivisering och renovering av 1:13 Upprustning av skollokaler 1:14 Stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande 1:15 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande Summa Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande 2015 1:4 Innovativt byggande 2015 1:10 Stöd gällande utveckling i strandnära 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Tabell 3.2 Skatteutgifter inom Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet Nedsatt kapitalvinst vid försäljning av eget hem och bostadsrätt Försäljning av tomtmark och byggnader beskattade hyreshus och småhus Totalt för området Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och Med eget hem avses ett småhus som inte upplåts med hyresrätt eller bostadsrätt. Den direkta avkastningen i form av boendet i eget hem beskattas inte som inkomst av kapital. Däremot tas fastighetsavgift ut på bostäder enligt lagen (2007:1398) om fastighetsavgift. Fastighetsavgiften för nybyggda byggnader som innehåller bostäder är nedsatt , se nedan. Direktavkastningen antas schablonmässigt motsvara marknadsvärdet på egnahemsfastigheten multiplicerat . Skatteutgiften utgörs av skillnaden mellan kapitalskatt på fastighetens reala direktavkastning och fastighetsavgift utan nedsättningar. Den direkta avkastningen i form av boendet i privatbostadsföretag (äkta bostadsrättsförening) beskattas inte som inkomst av kapital (42 kap. 28 § inkomstskattelagen). Däremot tas fastighetsavgift ut på bostäder enligt lagen (2007:1398) om fastighetsavgift. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Fastighetsavgiften för nybyggda byggnader som innehåller bostäder är nedsatt , se nedan. Direktavkastningen antas schablonmässigt motsvara det sammanlagda marknadsvärdet på privatbostadsföretagets bostadsrättslägenheter multiplicerat . Skatteutgiften utgörs av skillnaden mellan kapitalskatt på fastighetens reala direktavkastning och fastighetsavgift utan nedsättningar. Nedsatt kapitalvinstbeskattning vid försäljning av eget hem och bostadsrätt Enligt 45 kap. 33 § och 46 kap. 18 § inkomstskattelagen (1999:1229) tas en andel på 22/30 av den kapitalvinst som realiseras vid försäljning av eget hem och bostadsrätt upp till beskattning i inkomstslaget kapital. Den återstående del som inte beskattas ger upphov till en skatteutgift som avser skatt på inkomst av kapital Nedsatt fastighetsavgift för småhus, hyreshus och ägarlägenheten fastighetsavgift på bostäder tas ut enligt lagen (2007:1398) om fastighetsavgift. Fastighetsavgiften för nybyggda byggnader som innehåller bostäder är nedsatt . Varje byggnad tilldelas ett särskilt värdeår (som kan förändras genom ombyggnader). Nedsättningen av fastighetsavgiften innebär att efter värdeåret tas ingen fastighetsavgift ut för småhusenheter, hyreshusenheter och ägarlägenheter med värdeår 2012 eller . För småhusenheter, hyreshusenheter och ägarlägenheter med värdeår tidigare än 2012 utgår ingen fastighetsavgift efter värdeåret och för de därpå följande fem åren är avgiften nedsatt till hälften. Skatteutgiften utgörs av nedsättningen av fastighetsavgift på småhusenheter, hyreshusenheter och ägarlägenheter med värdeår 2005 eller . Enligt 42 kap. 1 § inkomstskattelagen (1999:1229) ska samtliga ränteutgifter dras av. Enligt ska endast ränteutgifter för lån 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 till investeringar där avkastningen är skattepliktig få dras av. Detta innebär att ränteutgifter för egnahem är en skatteutgift i den mån fastighetsavgiften understiger avkastningen från egnahem multiplicerat med en skattesats på . Skatteutgiften avser skatt på inkomst av kapital. inom EES om den kan jämställas med sjuk- eller aktivitetsersättning. Fastighetsavgiften kan som mest reduceras till ett med prisbasbeloppet indexerat spärrbelopp. uppgår detta till . Begränsningen utgör en skatteutgift, som avser skatt på inkomst av kapital. Försäljning av tomtmark och byggnader Försäljning av fastigheter är enligt 3 kap. 2 § mervärdesskattelagen (1994:200) undantagen från mervärdesskatteplikt. Vid försäljning av nybyggda en- och flerbostadshus är det förädlingsvärde som uppstår vid försäljningen undantaget från mervärdesskatt, trots att det enligt borde beskattas. Undantaget ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Uttagsbeskattning avseende vissa fastighetstjänster Vissa fastighetstjänster som utförs av en ägare till en näringsfastighet (t.ex. ett hyreshus) som inte är skattskyldig till mervärdesskatt för fastigheten och där lönekostnaden för dessa tjänster inte överstiger (inklusive avgifter som grundas på lönen) , är mervärdesskattebefriade. Enligt 2 kap. 8 § mervärdesskattelagen (1994:200) görs det en så kallad uttagsbeskattning, en mervärdesbeskattning om , för tjänster som fastighetsägaren utför åt sig själv på den egna fastigheten där lönekostnaden överstiger . Skatteutgiften avser den mervärdesskattebefriade kostnaden för tjänster under detta belopp. Begränsad fastighetsskatt för pensionärer är fastighetsavgiften på småhus som används som permanentbostad begränsad för pensionärer. Personer som vid ingången av året har fyllt eller som uppbär sjuk- eller aktivitetsersättning ska maximalt behöva betala av sin inkomst i fastighetsavgift (lagen [2008:826] om skattereduktion för fastighetsavgift). Reglerna omfattar även personer som fått ersättning enligt lagstiftning om social trygghet i annan stat Fastighetsskatt på konventionellt beskattade hyreshus och småhus