prop · H3031d3 · 2015-09-21 00:00:00 — Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Anslaget minskas planenligt med till följd av att arbetet med EU-revision avseende programperioden – 2013 avtar . För den nya program- perioden –2020 ökas anslaget med 2016–2018 för delar av utgifter för revision av jordbruksfonder och med och 2017–2023 för revision av Europeiska socialfonden. Anslaget föreslås minska då uppdrag kring Open Peppol planenligt minskar och upphör 2017. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:8 Ekonomistyrnings- verket . , 2018 och 2019 Tabell 4.12 Anslagsutveckling 1:18 Statens servicecenter 1 Motsvarar 3 000 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Statens servicecenters utgifter för särskilda utvecklingsprojekt innefattande bl.a. utlokalisering av myndighets- funktioner. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Verksamheten vid Statens servicecenter finan- sieras med avgiftsintäkter från de myndigheter som är anslutna till Statens servicecenter. Statens servicecenter erbjuder tjänster inom ekonomi- administration, löneadministration och e-handel. Fram till dess att myndighetens verksamhet är självfinansierande disponerar myndigheten en räntekontokredit. Vid utgången av uppgick utnyttjad räntekontokredit till . Regeringen har satt som mål att Statens servicecenter ska ha sin ekonomi i balans och senast på årsbasis nå ett balanserat resultat. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 4.14 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:18 Statens servicecenter Förändring till följd av: till/från andra Något anslag för detta ändamål finns inte upp- fört i statens budget . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:18 Statens servicecenter . beräknas anslaget till . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Området Statliga arbetsgivarfrågor omfattar personal- och lönepolitiska frågor, såsom löne- utveckling, pensionsvillkor, arbets- och anställ- ningsvillkor i offentlig anställning, statlig arbets- rätt och kompetensförsörjning. I området ingår bl.a. frågor om arbetsmiljö och hälsa, jämställd- het, mångfald, och värdegrundsarbete inom staten. Till området hör , () och följande nämnder: , Statens tjänste- pensions- och grupplivnämnd, i vissa trygghetsfrågor, Statens överklagande- nämnd, Offentliga sektorns särskilda nämnd, samt – en kollektivavtals- stiftelse. Regeringens mål för området Statliga arbets- givarfrågor är en samordnad statlig arbetsgivar- politik som säkerställer att kompetens finns för att nå verksamhetens mål. Målet utgår från den långtgående arbetsgivar- politiska delegeringen i staten. Arbetsgivar- politiken utvecklas i samverkan mellan myndig- heterna och samordnas av . För att uppnå målet måste staten vara en attraktiv och föredömlig arbetsgivare. De statliga myndigheterna ska bedriva ett strategiskt arbete med sin kompetensförsörjning. Att de stats- anställda avspeglar befolkningens sammansätt- ning har betydelse för legitimiteten och allmän- hetens förtroende för den statliga förvaltningen. Ett respektfullt och värdigt bemötande av all- mänheten är av stor vikt för förtroendet. Regeringen har satt upp följande delmål för de statliga arbetsgivarna. –Den statliga sektorn ska totalt sett inte vara löneledande. –Andelen kvinnor på ledande befattningar i staten ska öka. –Löneskillnaderna mellan kvinnor och män i staten ska minska. –Andelen anställda i staten med utländsk bakgrund ska öka på alla nivåer. –Arbetsmiljön i staten ska vara god. –De statsanställda ska ha kunskap om och förståelse för grundläggande värden i stats- förvaltningen och rollen som statstjänste- man. Den arbetsgivarpolitiska delegeringen i staten är långtgående och följs upp av regeringen. 5.3.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder För att följa upp utvecklingen inom verksam- hetsområdet i förhållande till regeringens mål och delmål används i huvudsak följande indikatorer: –myndigheternas arbete med kompetens- försörjningen, –personalförsörjningsläget i staten, 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 –utvecklingen av genomsnittliga löner i olika sektorer på arbetsmarknaden, –andelen kvinnor på ledande befattningar i staten, –löneskillnaden mellan kvinnor och män i staten, –andelen anställda med utländsk bakgrund på olika nivåer i staten, –den genomsnittliga sjukfrånvaron i staten, samt –utvecklingen av nybeviljade sjukpensioner i staten. var drygt 251 500 personer anställda i den statliga sektorn vilket motsvarar av samtliga sysselsatta på den svenska arbets- marknaden. Av de anställda var kvinnor och män. Bland samtliga statsanställda har av både kvinnorna och männen en heltidsanställning. Heltid är således norm inom statsförvaltningen. I bilagan utveckling ges en över- gripande redovisning av personal- strukturen m.m. inom staten. En samordnad statlig arbetsgivarpolitik Här redovisas hur myndigheterna inom området och bidragit till regeringens mål att den statliga arbetsgivarpolitiken ska vara samordnad. Den statliga arbetsgivarpolitiken utvecklas genom samverkan mellan medlemmar och samordnas av Arbetsgivar- verket. förhandlar och sluter kollektivavtal på statens vägnar för det statliga avtalsområdet. Verket företräder medlemmarna i arbetstvister och svarar för information, rådgivning och utbildning i arbetsgivarfrågor. Alla statliga myndigheter som har arbets- givaransvar är medlemmar i . trädde verket därutöver icke-obligatoriska medlemmar med anknytning till det statliga området. Dessa medlemmar har sammanlagt drygt 5 000 anställda. Vidare har Arbetsgivar- verket serviceavtal med och dess myndigheter samt med Kungliga Hovstaterna. ger därutöver service till vissa nordiska myndigheter, sammanlagt fyra arbets- givare. är en avgiftsfinansierad myndighet vars verksamhet finansieras av medlemsavgifter. Medlemsavgiften har uppgått till av respek- tive medlems bruttolönesumma. upp- gick intäkterna av medlemsavgifter och service- avgifter till ca , att jämföra med ca 2013. Totalt upp- gick intäkter och avgifter och andra ersättningar till ca 2014, att jämföra med ca 2013. Nuvarande ramavtal om löner m.m. för arbets- tagare inom det statliga avtalsområdet (RALS) gäller tills vidare med akademikers centralorganisation (Saco-S)12. De tids- begränsade avtalen om löner med , service- och kommunikationsfacket () samt med förbunds- områden inom det statliga förhandlingsområdet sammantagna (OFR/S,P,O) gäller t.o.m. . och fortsätt- ningsvis förs förhandlingar i kvarvarande överenskommelser i avtalsrörelsen , bl.a. avseende ett nytt tjänstepensionsavtal. ersatte Avtalet om omställning och Avtal om lokala omställningsmedel ersatte Avtal om aktivt omställningsarbete. Det lokala omställnings- arbetet ska bidra till såväl verksamhetens utveck- ling som omställning för arbetstagaren. Det kan t.ex. bestå av åtgärder som ökar eller bibehåller arbetstagarens anställningsbarhet eller ökar förutsättningarna i övrigt för ett längre arbetsliv. Detta i sin tur ställer i många fall krav på en långsiktig planering av omställningsåtgärder. 11Medlemskapet för Business avser endast handelskontoren. 13RALS 2013–2016. Avtalen bildar en sammanhållen omställnings- kedja som även fortsättningsvis finansieras med stöd av avsättningar från respektive arbetsgivares totala lönesumma. Parterna på det statliga avtalsområdet har kommit överens om att genomföra en upp- följning av det särskilda villkorsavtalet för vissa statliga anställningar () som trädde i kraft . Syftet med avtalet är att tillhandahålla en gemensam och ändamålsenlig villkorsreglering för de tidsbegränsade anställ- ningar som ingås med stöd av anställnings- förordningen (1994:373) för att främja arbets- marknadspolitiska mål. Avtalet är avsett att tillämpas på tidsbegränsade anställningar hos arbetsgivaren av en och samma arbetstagare enligt avtalets tillämpningsområde under en maximal sammanlagd tid . En uppföljning har genomförts . Uppföljningen visar att det enligt den insamlade lönestatistiken fanns 26 anställningar där tillämpades. Ett partsgemensamt arbete har genomförts för att följa upp före- komsten av tidsbegränsade anställningar i staten. Den gemensamma strategin för den statliga arbetsgivarpolitiken och dess fem långsiktiga prioriteringar, se nedan, är direkt styrande för verksamheten. –En tydlig arbetsgivarpolitik leder till en effektiv verksamhet. –Verksamheternas behov av utveckling styr kompetensförsörjningen. –Våra avtal bidrar till en effektiv verksamhet. –Ledarskap och medarbetarskap i samspel utvecklar verksamheten. –En god arbetsmiljö främjar verksamhets- utveckling. Prioriteringarna följs upp med hjälp av indikatorer som mäts med hjälp av de årliga medlemsundersökningarna samt genom Arbets- givarverkets konjunkturbarometer och löne- statistik. fastställer också ett antal fokusområden inför varje verk- samhetsår, för att styra vilka övergripande arbetsgivarpolitiska områden och därigenom 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 vilka aktiviteter i handlingsplanen som bör prioriteras. gäller fortsatt de tre fokus- områdena, arbetsgivarrollen, längre arbetsliv och sifferlösa tillsvidareavtal. En ny struktur för medlemsorganisationen trädde i kraft . Föränd- ringen innebär att medlemmarna delas in i fem sektorer i huvudsak utifrån verksamhets- inriktning. Tre medlemsråd bildas till vilka sektorerna utser tre ledamöter som ska repre- sentera sektorn. Medlemsråden är rådgivande organ till . Målet med den nya organisationen är att skapa en så bra sammansättning som möjligt för att driva och utveckla den statliga arbetsgivarpolitiken utifrån ett helhetsperspektiv. De årliga medlemsundersökningarna riktar sig till chefer respektive medlemsföreträdare (personalchefer eller motsvarande) och mäter bedömningar om verksamhet och indikatorer för de fem långsiktiga priorite- ringarna. Svarsfrekvensen uppgår för medlemscheferna () och till för medlemsföreträdarna (73 pro- cent ). Utöver de årliga medlemsundersökningarna utvärderas också olika arrangemang, möten och utbildningar kon- tinuerligt av deltagarna. () ansvarar för frågor som rör den statliga tjänstepensione- ringen och statens tjänstegrupplivförsäkring. Hur SPV:s verksamhet finansieras framgår av avsnitt 5.5.2. För att SPV bl.a. ska kunna lämna korrekt pensionsinformation till individen om dennes pension är det nödvändigt att SPV har aktuella anställningsuppgifter. SPV ska svara för en automatisk matrikelföring av dem som omfattas av statliga tjänstepensionsbestämmelser. Som ett mått på kvaliteten i matrikelregistret redovisar SPV den s.k. aktualiseringsgraden som beskriver andelen personer för vilka anställningsupp- gifterna är korrekta och uppdaterade. Aktualise- ringsgraden har ökat och 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 uppgick till (att jäm- föra med ). Driftkostnaderna jämförs med tjänstepensionsföretaget . Jämförelsen görs utifrån aktörernas respektive driftkostnadsprocent, vilket är ett nyckeltal som sätter driftkostnaderna i relation till premie- inkomsterna. SPV:s driftkostnadsprocent har ökat från , medan trenden är den motsatta vad avser vars driftkostnadsprocent minskat från . Driftkostnadsprocent är dock ett trubbigt instrument för att göra jämförelser eftersom premieinkomsterna kan fluktuera mellan olika år exempelvis beroende på ändringar i de försäkringstekniska antagandena och premieregleringar av engångskaraktär, vilket SPV också har redogjort för i sina årsredo- visningar. När det gäller säkerheten i form av andelen felaktiga utbetalningar är SPV:s mål att alla 90 procents säkerhet. ackumulerade felprocenten har minskat under (2,) (3,). Precis gäller en stor andel av inkluderar samtliga pensionsutbetalningar. SPV har startat ett arbete med att förfina kontrollen av utbetalningar för att kunna sär- redovisa resultatet för den statliga pensions- verksamheten. SPV hanterar återkrav som beror på att för mycket pension eller ersättning betalats ut. SPV har gjort en punktinsats för att åtgärda rätt- ningar av fel som följer av regelstyrda system- förändringar och regelanpassningar i system- stöden. Detta bidrar till att beloppet avseende för mycket utbetalda pensioner har ökat markant i jämförelse med 2013, från till . Däremot har det totala återkrävda beloppet inte ökat utan tvärtom minskat något. Detta beror på att SPV, i enlighet med det statliga tjänste- pensionsavtalet PA 03, i vissa fall bedömt att förutsättningar för återkrav saknats på grund av att det inte varit möjligt för den enskilde att förstå att utbetalningarna varit felaktiga. Resultatet av SPV:s årliga kontroll av vissa utbetalda pensionsförmåner mot inkomstuppgifter framgår av tabell 5.1. Tabell 5.1 Kontrollerade förmåner och återkrävda belopp Återkrävda belopp, avrundat Pensionsinformation, kundnöjdhet och samverkan SPV har förändrat hemsidan för att göra den mer kundanpassad. SPV har även varit aktivt i framtagandet av gemensamma webbaser- ade bransch- och myndighetslösningar som . SPV gör mätningar av hur nöjda mål- grupperna är med de tjänster och den service som verket står för. Den övergripande nöjdheten bland arbetsgivarna uppgick till 87 på en 100- gradig skala, att jämföra med 85 . Nöjd- heten bland de statligt anställda har uppmätts till 66, vilket är en ökning i jämförelse med 2013 då den uppgick till 62. Nöjdheten bland pensio- närer har också ökat och uppgår till 75, att jämföra med 69 . SPV uppfyller vidare de serviceåtaganden som myndigheten satt upp som mål. Samverkan inom det s.k. Myndighetsnät- verket i fortsätter att utveck- las. Fokusområden har varit lång- siktig kompetensförsörjning och att öka förut- sättningarna för en kostnadseffektiv utveckling av myndigheternas befintliga verksamheter. har nätverket övergått i en förvalt- ningsorganisation och SPV koordinerar nät- verket. Området Statlig pensionsverksamhet m.m. inrymmer bl.a. administrationen av de förmåns- bestämda pensionerna enligt tjänstepensions- avtalet PA 03 och den statliga tjänstegruppliv- försäkringen. Verksamheten står för drygt två tredjedelar av SPV:s omsättning och ska bedrivas med full kostnadstäckning . Verk- samhetsutfallet var positivt och uppgick till . SPV hade budgeterat för att verksamhetsutfallet skulle vara noll. I syfte att underlätta de administrativa processer som myndigheterna ska hantera i samband med tjänstepensioneringar kan SPV erbjuda en enklare pensionshantering för de myndigheter som efterfrågar detta. Denna verksamhet har utvecklats ytterligare . var 159 myndigheter som sammanlagt omfattar ca 135 000 statligt anställda anslutna till tjänsten. Anslutningsgraden ökade rejält i jämförelse med 2013 då 140 myn- digheter med sammanlagt ca 80 000 anställda var anslutna. Som en konsekvens av den ökade anslutningsgraden sänkte SPV avgifterna fr.o.m. . Verksamhetsutfallet för området Inomstatliga pensionsuppdrag blev ett underskott om ca . Verksamhets- området ska bedrivas med full kostnadstäckning. SPV bedriver uppdragsverksamhet enligt den affärsstrategi som regeringen fastställde i enlighet med förslag från SPV (dnr S2011/00054/). Uppdragsverksamheten inrymmer bl.a. administrationen av de två avgiftsbestämda pensionerna enligt det statliga tjänstepensions- avtalet PA 03. Ungefär en tredjedel av SPV:s omsättning hänför sig till denna verksamhet. Målet för verksamheten är att generera ett verk- samhetsutfall, exklusive ränteintäkter avseende balanserade vinstmedel, som motsvarar av verksamhetens intäkter. Områdets ekonomiska resultat 2014 bidrar till att detta mål nås för fjärde året i följd. SPV har det övergripande ansvaret för att försäk- ringstekniskt korrekta kostnader beräknas för statliga tjänstepensioner och liknande förmåner. I detta ingår att SPV med tillgängligt underlag ska påföra arbetsgivarna rätt utifrån ett statsfinansiellt perspektiv. Premierna fastställs inom ramen för en statlig försäkringsmodell med en fiktiv försäkrings- rörelse. Beräkningarna sker enligt försäkrings- tekniska riktlinjer som beslutas av SPV. De som myndigheterna och andra berörda arbetsgivare betalar till SPV och de för- måner som SPV betalar ut, redovisas på inkomsttitel Statliga pensionsavgifter respektive belastar anslaget 1:5 Statliga tjänste- pensioner m.m. Förmånerna ska finansieras fullt ut inom ramen för försäkringsrörelsen. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 enskilt budgetår finns dock ingen direkt kopp- ling mellan utgifterna på anslaget och inkomst- erna på inkomsttiteln. Detta beror på att premierna avser beräknade pensionskostnader för aktiv personal, medan anslaget belastas med de förmåner som betalas ut till pensionärer och andra förmånstagare. Den ekonomiska ställningen i försäkrings- rörelsen framgår av konsolideringsgraden, dvs. tillgångarna i förhållande till skulderna. SPV fastställde en policy enligt vilken konsolideringsgraden för försäkringsrörelsens sparrörelse, där ålderspensioner ingår, ska be- finna sig i intervallet 108–. För att hålla premienivån stabil och förutsägbar för myndigheterna fastställde SPV ett långsiktigt mål, som innebär att konsolideringsgraden vid utgången av 2018 ska uppgå till minst 108 pro- cent, med delmålet att konsolideringsgraden vid utgången av 2015 ska uppgå till minst 105 pro- cent. Vid utgången av uppgick konsoli- deringsgraden i sparrörelsen till (103,2013). De mycket låga räntenivåerna för tioåriga statsobligationer och lång realränteobligation under inledningen av 2015 har föranlett att se över sin konsolideringspolicy, sina premienivåer och sitt konsolideringsmål. beslutade styrelsen att inriktningen på SPV:s arbete ska vara att konsoliderings- graden ska befinna sig i intervallet 106–116 pro- cent och att konsolideringsgraden vid utgången av 2018 ska uppgå till . Regeringen har senast i propositionen Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och till- växt (prop. 2009/10:175) redovisat aktörerna och deras verksamheter inom den delegerade statliga arbetsgivarpolitiken, däribland nämnd- myndigheterna. Förvaltningsutgifterna för de nämnder som belastar anslaget 1:4 Arbetsgivar- politiska frågor framgår av budgetförslaget i avsnitt 5.5.1. prövar frågor om discip- linansvar, åtalsanmälan, avskedande, avstängning och läkarundersökning med tvång beträffande statligt anställda i högre befattningar. Till denna krets hör bl.a. myndighetschefer, domare, åklagare och professorer. Syftet med en prövning utanför den myndig- het där den anställde arbetar och har en högre 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 befattning är att det inte ska kunna misstänkas att kollegor tar obehöriga hänsyn vid pröv- ningen. tar endast upp ärenden på anmälan av anställningsmyndigheten, Riks- dagens ombudsmän eller Justitiekanslern. Skri- velser från allmänheten tas däremot inte upp och föranleder således inga åtgärder från ansvars- nämndens sida. hade nämnden fem samman- träden och därutöver fattades ett beslut per capsulam. Av tabell 5.2 framgår utvecklingen av antalet anmälningsärenden som inletts i behörig ordning . Tabell 5.2 Ärenden vid 2012–2014 – varav avsked/avstängning – varav avskrivna ärenden utför administrativa uppgifter åt nämnden. Förvaltningsutgifter avseende belastar anslaget 1:4 Arbetsgivar- politiska frågor. Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd utövar vissa befogenheter som tillkommer arbetsgivaren enligt statliga pensionsbestämmel- ser i deras lydelse eller tidigare. Nämnden prövar vidare vissa frågor enligt den statliga grupplivförsäkringen. Tvister rörande den statliga grupplivförsäk- ringen avgörs av frågor, som bildas av ledamöterna i tjänstepensions- och grupplivnämnd. Av tabell 5.3 framgår hur många ärenden som nämnden avgjort . Tabell 5.3 Ärenden vid Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd 2012–2014 Källa: Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd. SPV utför administrativa och handläggande upp- gifter åt nämnden. Förvaltningsutgifter avseende Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd belastar anslaget 1:4 Arbetsgivarpolitiska frågor. i vissa trygghetsfrågor har till uppgift att pröva frågor om tvister om tillämp- ningen av avtalet om ersättning vid personskada (PSA). prövar vidare överklagan- den av beslut av Kammarkollegiet om bl.a. ersättning vid skada i skolan eller vid arbets- marknadspolitiska åtgärder. prö- var även andra frågor i den utsträckning det framgår av avtal, andra författningar eller beslut. hade skiljenämnden nio samman- träden. Av tabell 5.4 framgår hur många ärenden som prövats av skiljenämnden . Tabell 5.4 Ärenden vid i vissa trygghets- frågor 2012–2014 Avgjorda (i sak) Avgjorda (övriga) Källa: i vissa trygghetsfrågor. Som framgår av tabellen ökade antalet inkomna ärenden , vilket har påverkat skiljenämndens ärendebalans. Ökningen beror på att antalet anmälningar till underinstanserna har ökat. Antalet återförvisade ärenden har minskat , vilket är en följd av att underinstanserna har ändrat sina rutiner. Kammarkollegiet utför administrativa och handläggande uppgifter åt skiljenämnden. Förvaltningsutgifter avseende skiljenämnden belastar anslaget 1:2 Kammarkollegiet. Kostna- derna för skiljenämnden uppgick till . () prövar över- klaganden av beslut i anställningsärenden i statsförvaltningen med undantag av universitets- och högskolesektorn14. Nämnden prövar även överklaganden av beslut om utbildning i skydd mot olyckor (övriga ärenden) och beslut som rör totalförsvarspliktiga (försvarsmaktsärenden). hade SÖN 20 sammanträden. Nämnden har som mål att ett ärende ska vara avgjort senast från ankomstdagen. Måluppfyllelsen var , att jäm- föra och med 97,5 pro- cent . Av tabell 5.5 framgår antalet inkomna och avgjorda ärenden samt hur många av dessa som bifallits. Andelen bifall i anställningsärenden uppgick till 1,1 pro- cent, och 2014 till 2,3 pro- cent. Tabell 5.5 Ärenden vid –2014 Kammarkollegiet utför administrativa och handläggande uppgifter åt SÖN. Förvaltnings- utgifter avseende nämnden belastar anslaget 1:2 Kammarkollegiet. Kostnaderna för SÖN uppgick till . 14 Överklagade anställningar inom denna sektor prövas av vid högskolan. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Offentliga sektorns särskilda nämnd Offentliga sektorns särskilda nämnd, även kallad , tillkom genom det s.k. särskilda huvudavtalet för den offentliga sektorn (SHA). Avtalet ansluter till arbetsrättsreformen (prop. 1975/76:105). På begäran av förhandlande part ska nämnden i sitt utlåtande ange om den anser att ett kollektivavtal i något visst ämne skulle kränka den politiska demokratin. Enligt SHA utser arbetsgivarsidan respektive arbetstagarsidan vardera tre av nämndens leda- möter. Resterande sju ledamöter ska enligt avtalet vara riksdagsledamöter och utses av regeringen. har endast behandlat ett ärende, som avgjordes . Förvaltningsutgifter avseende belastar anslaget 1:4 Arbetsgivarpolitiska frågor. bildades av staten och de statsanställdas huvudorganisationer 1990 i sam- band med att parterna på det statliga avtalsområdet enades om trygghetsavtalet för statligt anställda. Stiftelsens uppgift var att administrera och genomföra de aktiviteter som uttrycks i avtalet. tecknade de centrala parterna på det statliga avtalsområdet en överenskommelse om nytt avtal om omställning, som reglerar vad som gäller när en statligt anställd blir uppsagd på grund av arbetsbrist respektive när en tidsbegränsad anställning löper ut. Det nya avtalet om omställning trädde i kraft . har fått i uppdrag att bedriva verksamhet enligt det nya avtalet. verksamhet finansieras genom avgifter från statliga myndigheter och andra arbetsgivare som omfattas av det statliga trygghetsavtalet, numera avtal om omställning. Avgifterna fastställs genom centrala kollektiv- avtal mellan områdets parter. Den totala avgiften för stiftelsen var oförändrad 2014 och uppgick till av arbetsgivarnas lönesummor, vilket motsvarar , jämfört med 2013. Avgiften om är oförändrad i det nya avtalet om omställning. Enligt det statliga trygghetsavtalet, som gällde , ska personer som sägs upp och 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 omfattats av avtalet anmälas till . gäller anmälnings- reglerna enligt det statliga avtalet om omställ- ning. Tabell 5.6 Anmälda till 2012–2014