prop · H3031d18 · 2015-09-21 00:00:00 — I villkoren för myndighetens bidrag ingår bland annat att infrastrukturen ska ledas av en oberoende styrelse, vara fritt tillgänglig efter en vetenskaplig prioriteringsprocess, tillhandahålla kvalificerat användarstöd och i relevanta fall delta i internationellt samarbete inom området. För var och en av infrastrukturerna finns en värdorga- nisation som tillsammans med övriga deltagande parter bidrar till uppbyggnaden. Flera av dessa infrastrukturer har en internationell motsvarig- het, den svenska infrastrukturen fungerar då som nationell part. betalade ut till nationell forsknings- infrastruktur. Vissa stora forskningsinfrastruk- turer beskrivs i separata avsnitt. har arbetat intensivt med att utveckla en ny modell för prioritering, finansiering, organisation och styrning av forskningsinfrastruktur av nationellt intresse. Arbetet har skett i dialog med landets lärosäten och forskningsfinansiärer. Utöver nationella forskningsinfrastrukturer deltar i en rad internationella anlägg- ningar och andra infrastrukturer. Vetenskaps- rådet har utvecklat sin analys av bidrag till dessa infrastrukturer i förhållande till svenska forskares användning av dem, vilket kommer att göra det möjligt att följa utvecklingen och analysera behoven. anser att forskningens kvalitet och förnyelse främjas om kvinnor och män bereds lika möjligheter att bedriva forskning. I myndighetens regleringsbrev uppdras Veten- skapsrådet att redovisa vilka insatser rådet planerar utifrån en analys av hinder och möjligheter för jämställdhet samt att kommen- tera vilka effekter genomförda insatser för ökad jämställdhet har haft. Rådet ska särskilt kommentera ämnesområden där beviljande- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 graden för bidragsansökningar skiljer sig mellan könen. Fördelningen mellan kvinnor och män i de beredningsgrupper som bedömer och rang- ordnar ansökningar speglar könsfördelningen bland högskolans disputerade lärare och forskare. För projektbidrag var beviljandegraderna lika för kvinnor och män inom medicin och hälsa 2014. Inom humaniora och samhällsvetenskap samt naturvetenskap och teknikvetenskap var de i stort sett lika, med en något högre beviljandegrad för kvinnor än för män. Trots att beviljandegraden är ungefär densamma för kvinnor och män, kvarstår det faktum att det inte är jämnt fördelat hur många kvinnor och män som söker medel inom olika forsknings- områden. Det genomsnittliga bidragsbeloppet för projektbidrag 2014 var totalt sett något större för kvinnor än för män, men skillnader finns mellan ämnesområden. På uppdrag av regeringen har arbetat med att jämställdhets- integrera verksamheten i enlighet med den handlingsplan som lämnades till regeringen . Arbetet med jämställdhetsintegrering har inneburit att se över arbetsformer, arbetssätt och styrdokument och exempelvis komplettera strategin med operativa mål även för analysverksamhet och kommunikation. Styrelse, ämnesråd, råd och kommittéer, samtliga beredningsgrupper och de medarbetare som arbetar med beredningsprocessen har fått utbildning i jämställdhetsfrågor. Dessa utbild- ningar har tagit avstamp i de slutsatser och rekommendationer som framkom i rapporten om jämställdhetsobservationer som publicerades av 2013. Även andra personal- grupper, exempelvis de som arbetar med analyser respektive kommunikation, har genomgått utbildningar med jämställdhetsperspektiv. genomfördes också nya jämställd- hetsobservationer som publicerades . Analyser, utvärderingar och utredningar gör många analyser, utvärderingar och utredningar. Nedan samman- fattas ett urval av dessa. har tagit fram tio bibliometriska analyser baserade på data från en publikationsdatabas. Att göra bibliometriska studier inom humaniora och samhällsvetenskap är fortfarande svårt på grund av att datakvali- teten ännu är låg i SwePub, den publikations- databas som Kungl. tillsammans med utvecklar. I en studie jämfördes karriäråldern hos högskolans personal med dem som söker bidrag från . Där konstaterades att den kraftiga ökningen av antalet forskare, som är särskilt markant inom medicin och hälsa, har lett till att ett stort antal karriärmässigt unga forskare söker medel från myndigheten. Inom såväl naturvetenskap och teknikvetenskap som inom medicin och hälsa medför detta att beviljande- graden är som lägst för unga forskare precis efter postdoktorsperioden. Linnébidraget är ett stöd till starka forsk- ningscentra vid svenska universitet som regeringen tagit initiativ till. genom- förde Formas och en halvtids- utvärdering av de miljöer som beviljades Linné- bidrag 2008. Den internationella panelen bedömde att den forskning som Linnémiljöerna bedriver håller hög kvalitet och att den är konkurrenskraftig i ett internationellt perspek- tiv. Baserat på panelens rapport beslutade Formas och att förändra finansieringen för fem miljöer. En nordisk panel har utvärderat system för elektronisk fjärråt- komst för att göra registerdata tillgänglig för forskning och statistik, det så kallade MONA- systemet (Microdata On-line Access). En utredning handlar om förutsättningarna för att skapa en nationell infrastruktur inom biologisk masspektrometri, och hur en nationell samordning av resurser skulle kunna utformas. Rapporten for e- Infrastructures som publicerades av Vetenskaps- rådet 2014 är resultatet av en kartläggning av hur svenska forskares behov av e-infrastruktur ser ut nu och . redovisades utred- ningen Forskningskvalitetsutvärdering i – FOKUS (U2014/07505/F), som svar på regeringens uppdrag till att i samråd med Forte, Formas och utreda och lämna förslag till en modell för resurs- fördelning till universitet och högskolor som innefattar kollegial bedömning av forskningens kvalitet och relevans. Syftet med utvärderings- modellen FOKUS är att vara kvalitetsdrivande, dvs. att verka för att höja kvaliteten på forskningen och för att forskning av hög kvalitet ska bidra till samhällets utveckling. I utrednings- arbetet har fört en kontinuerlig dialog med intressenter inom och utom lärosätena, både i och internationellt. Förslaget bereds inom . ansvarar för utlys- ning, beredning, bedömning och redovisning av stöd till utvecklingsforskning med finansiering från utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Det gäller projektbidrag för svensk forskning av relevans för fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling i låginkomstländer, samt stöd för initiering av samarbete och kunskapsutbyte mellan forskare i och forskare i låg- och lägre medelinkomstländer (Links). En kommitté för utvecklingsforskning med en bred representation när det gäller forskningsområden och relevansbedömning har inrättats för bedömning av vetenskaplig kvalitet och relevans. Verksamheten förväntas bidra till resultat som anges i regeringens strategi för forskningssamarbete och forskning inom utvecklingssamarbetet –2021 avseende (UF2014/80398/USTYR). Projektbidragsansökningarna fördelades på fyra beredningsgrupper, två inom humaniora, samhällsvetenskap och beteendevetenskap, en inom naturvetenskap, teknik och miljö samt en inom global hälsa. Av 259 projektbidrags- ansökningar 2014 beviljades 45 stöd om sammanlagt . En del av projekten bidrar till att uppfylla regeringens biståndspolitiska målsättningar, medan andra syftar till kunskap som kan bidra till dessa . När det gäller ansökningar till Links har, förutom vetenskaplig kvalitet, även forskningssamarbetets potential och mervärde bedömts. Bidrag söks gemensamt av en svensk forskare och forskare i ett eller flera låg- eller lägre medelinkomstländer (i enlighet med /DAC:s klassificering av länder). Ett långsiktigt mål är att forskningssamarbeten ska bidra till vetenskaplig utveckling i de länder som deltar. De 97 inkomna ansökningarna bedömdes av en beredningsgrupp med 15 svenska forskare från olika vetenskapliga discipliner. Totalt beviljades 47 ansökningar stöd om sammanlagt . De beviljade projekten bedömdes ha potential att bidra till regeringens biståndspolitiska målsätt- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ningar, inklusive att stärka samarbetslandets egna insatser för fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling. beviljade 26 projektbidrag inom det utbildningsvetenskapliga området i den årliga utlysningen . Forskning med relevans för skolans och förskolans utveckling främjas genom att en majoritet av de beviljade bidragen fokuserar på skola och förskola. En stor del av de beviljade bidragen inom utbildningsvetenskap är relaterad till grundläggande forskning kring praktik i skolverksamheten och profession. fick regeringens uppdrag att kartlägga svenska och internationella forskningsresultat med relevans för praktiskt arbete i skolväsendet (U2013/6845/S). Syftet var att skapa ett kunskapsunderlag till som startade . genomförde samråd med relevanta organisationer för skolväsendet och den särskilda utredare som regeringen tillkallat för att inrätta . Uppdraget redovisades till regeringen (U2015/2033/F). Nationell samordning av kliniska studier Regeringen beslutade förordning om ändring i förordningen (2009:975) med instruktion för Vetenskaps- rådet. Ändringen innebär att det inom ska finnas en kommitté för nationell samordning av kliniska studier med uppgifter att stödja och utveckla förutsätt- ningarna för kliniska studier i . Verksam- heten ska bedrivas i . Rymdstyrelsen fattade beslut om att finansiera den vetenskapliga satelliten med planerad uppsändning 2017 för att studera vågor i jordens övre atmosfär och dess klimatinverkan. Myndigheten sätter samman ett forskningsprogram baserat på inkomna ansök- ningar. visade söktrycket till det 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 nationella forskningsprogrammet på fortsatt god konkurrens. Majoriteten av forskningsmedlen fördelas till , Kungl. Tekniska högskolan, och , men även andra lärosäten och forskningsinstitut finns bland mottagarna. De stora områdena astrofysik, rymdfysik, atmosfärsforskning och solsystemets utforskning erhåller omfattande finansiering av vetenskapliga instrument för deltagande i internationella rymdprojekt. Myndigheten genomförde olika informationssatsningar i anslutning till rymd- sonden aktiviteter, bl.a. en vandrings- utställning, i syfte att främja intresset för teknik och naturvetenskap hos unga. Rymdstyrelsens webbplats Rymdkanalen, som främst vänder sig till ungdomar med populärvetenskapligt innehåll, visar en positiv trend vad gäller besökare och besök. Det helstatliga har uppdrag att möjliggöra olika typer av forskning och teknikutveckling genom upp- skjutning av raketer och uppsläpp av ballonger vid rymdbasen utanför . sköts tre sondraketer upp och även några större ballonger. uppdrag omfattar även drift, underhåll och utveckling av . EU:s intresse och ambitioner för rymd- verksamhet har ökat sedan Lissabonfördraget 2009. EU:s huvudsakliga intresse finns inom navigering, miljö och klimat, och satsningar prioriteras för projekten (satellit- navigering) och (miljöövervakning), men i ökande grad även för rymdlägesbild (Space Situational Awareness, SSA) där samarbete även sker med den Europeiska försvarsbyrån (). Satsningarna har skett dels inom ovanstående projekt, dels inom tema rymd i sjunde ram- programmet för forskning. Vad gäller europeisk satellitnavigering kan den nya budgeten på i löpande priser –2020 ses som en framgång . Medlen ska täcka upp- byggnaden av en komplett konstellation för samt drift för både EGNOS (European Geostationary Navigation Overlay) och . färdigställdes en förordning som gav ett legalt ramverk för det fortsatta europeiska arbetet med globala satellit- navigeringssystem. Jordövervakningssystemet som förhandlats och planerats övergick till en driftfas i och med uppsändningen av den första satelliten . kommer fler med olika uppdrag att sändas upp för att kunna ge allt bättre möjligheter till forskning om och övervakning av bl.a. klimatförändringar. genomför majoriteten av sina rymd- satsningar i samverkan med det europeiska rymdorganet , vilket ger en kompetens- utveckling som inte skulle kunna uppnå på egen hand. ESA:s verksamhet består av både obligatoriska och frivilliga program och den årliga budgeten uppgår till . Medlemsländernas bidrag till ESA:s obligato- riska program av gemensamt intresse beräknas enligt en skala för bruttonationalinkomsten (BNI-skalan). andel 2014 var totalt , och andel av ESA:s totala budget uppgick till . I frivilliga program utgår deltagandet från varje lands intressen. En stor del av satsningarna återgår till medlemsländerna i form av utvecklingsuppdrag till industrin. Den utsträckning i vilken ländernas industri vunnit utvecklingsuppdrag inom anges som landets returkoefficient, dvs. volymen industriuppdrag i relation till bidraget. beräknas nå en returkoefficient om 0,98 vilket är detsamma som föregående år. Rymdstyrelsen fortsätter arbetet med att försöka öka returkoefficienten till målet 1,0. Under större delen av 2014 pågick ett inten- sivt förberedelsearbete inför det ministermöte som ägde rum i . Mötet handlade främst om tre strategiskt viktiga frågor som låg olösta sedan föregående ministermöte i , nämligen nästa generation av bärraketer, ESA:s deltagande i den interna- rymdstationen samt utvecklingen av inklusive relationen med andra rymd- aktörer såsom EU, och i alla de tre frågorna kom till beslut. Rymdverksamhet utförs till mycket stor del i internationellt samarbete. Rymdstyrelsen använde av sina medel från verksamhetsanslaget för projekt som genomförs i internationella samarbeten, inklu- sive inom ESA-samarbetet. Parallellt med de svenska satsningar som görs inom görs internationella satsningar som ytterligare stärker svensk kompetens och kompletterar ESA:s program utifrån nationella behov. Forskningen vid () syftar till att öka förståelsen av fundamentala fysikaliska processer i rymden och atmosfären. IRF:s forskning ger vetenskapliga resultat för en mängd tillämpningar inom en rad olika typer av rymdteknik. Innovativa mätinstrument som IRF utvecklar och ansvarar för ger möjligheter för forskare inom och utom institutet att göra nya upptäckter till gagn för naturvetenskap och teknik i hela samhället. En av de största händelserna inom rymd- området 2014 och för IRF var när den euro- peiska rymdorganisationen lyckades sätta ner landaren Philae på en komet. IRF har flera instrument ombord på moderfarkosten som ska följa kometen i dess bana runt solen. En vetenskaplig artikel baserad på data från IRF:s instrument har publicerats i tidsskriften Science . IRF har arbetat med att färdigställa nya instrument bl.a. till fyra satelliter som sände upp . Vidare har ett stort arbete med att färdigställa de instrument som IRF har blivit utvald att tillverka för ESA:s stora internationella forsknings- expedition till ; JUICE (ICY Moons Explorer) inletts. IRF har fortsatt att samla in information med hjälp av olika markbaserade forskningsinstrument och rymdfarkoster som är i en bana runt de fyra planeterna (jorden), Mars, och . Dessa data är viktiga för att ge ökad förståelse för processer i jordens atmosfär och i övriga delar av solsystemet. IRF:s radarutrustning på gör numera mätningar genom ett utökat samarbete med på deras forskningsstation Maitri. Vidare har samarbetet med andra myndigheter stärkts , bl.a. för att på ett bättre sätt förstå och kunna förutsäga effekter av solstormar. IRF:s forskare har varit fortsatt aktiva och framgångsrika i publicering av vetenskapliga resultat i internationellt expert- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Samarbetet med univer- sitet och högskolor är fortsatt gott vilket är betydelsefullt för IRF:s arbete. Europeiska spallationskällan (ESS) Europeiska spallationskällan (ESS) – en s.k. spallationskälla för neutronstrålning – är en av de största satsningarna på forskningsinfrastruktur i under . ESS kommer att bli världens mest kraftfulla neutron- källa. Anläggningen kan jämföras med ett gigantiskt mikroskop där struktur och funktion kan studeras hos många olika typer av material. Forskningen vid ESS kommer att ske inom framför allt fysik, kemi och livs-, material- och ingenjörsvetenskap, med tillämpningar inom t.ex. energi och klimatsmart teknologi, medicin och läkemedelsutveckling. Förhandlingarna med flertalet av de länder som avser att delta i konstruktionen och driften av ESS avslutades . har ESS i det närmaste full finansiering från medlemsländerna med av konstruktionskostnaderna täckta för perioden –2025. Förhandlingar pågår om återstående finansiering. Konstruktionen av ESS påbörjades och anläggningen beräknas stå helt färdig 2025. är en blivande anläggning i för studier av materials struktur genom användning av intensivt röntgenljus. Röntgenstrålningens korta våglängd gör det bl.a. möjligt att se extremt små detaljer. Det första spadtaget togs 2010 och anlägg- ningen väntas vara klar för användning . Byggnadskonstruktion och markarbeten utförs och finansieras av ett upphandlat byggföretag, medan konstruktion av anläggningens centrala delar – en linjär accele- rator och två lagringsringar – finansieras av , Verket för innovationssystem, och läns landsting (). Till den centrala maskinen kan upp till 30 s.k. strålrör etappvis anslutas för olika slags mätningar. Tolv svenska universitet, och ett estniskt- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 finskt konsortium är klara finansiärer av investeringar i nya strålrör. är beteckningen för den organisation inom och som omfattas av förordningen (1994:946) om den nationella forskningsanläggningen i elektron- acceleratorlaboratoriet () i . Den nuvarande röntgenljusanläggningen med tre lagringsringar (, II och III) i drift besöktes av över 1 000 forskare, varav mer än hälften kom från utlandet. Forskarna utförde experiment inom flera vetenskapsområden. har ett antal viktiga delmål för uppbyggnaden uppnåtts. Installationen av linjäracceleratorn är klar och installationen av lagringsringarna har påbörjats. De första 14 strålrören håller nu på att projekteras och byggas i experimenthallarna. Science for Life Laboratory Science for Life Laboratory (SciLifeLab) är ett forskningscentrum för storskalig molekylär biovetenskaplig forskning med fokus på genomik, avbildning, proteomik och bioinformatik. SciLifeLab lyder under förord- ningen (2013:118) om Nationellt centrum för livsvetenskaplig forskning. Utöver detta får de fyra värduniversiteten (Kungl. Tekniska högskolan, , och ) stöd genom de strategiska forskningsområdena för att bygga upp och bedriva forskning på SciLifeLab. Totalt har 2 632 projekt slutförts . Antalet publikationer har ökat och 2014 producerades 514 artiklar av forskare på SciLifeLab och för totalt 1 889 publikationer som producerats har SciLifeLab bidragit i att generera resultaten. Samarbeten med näringsliv och hälso- och sjukvården är etablerade, t.ex. har SciLifeLab samarbeten med AstraZeneca och GE Health- care. Samarbetet med klinisk forskning är också etablerad, framför allt med Akademiska sjuk- huset i och i inom bl.a. klinisk sekvensering och biomarkörer. har fått i uppdrag att utvärdera SciLifeLab (U2014/866/F), och resultatet av denna utvärdering kommer att levereras . Förbättrad tillgång till vetenskaplig information, forskningsresultat och forskningsdata är en förutsättning för framgångsrik svensk forskning och innovation. Mot denna bakgrund fick 2013 i uppdrag av regeringen att utforma nationella riktlinjer för öppen tillgång (open access) till vetenskaplig information. skulle enligt uppdraget samråda och samarbeta med Kungl. samt andra relevanta aktörer. fick parallellt i uppdrag att stödja i deras arbete med att utforma nationella riktlinjer för öppen tillgång till vetenskaplig information, särskilt när det gäller öppen tillgång till forskningsresultat (publikationer). har i samråd med Kungl. och i dialog med övriga intressenter arbetat med att ta fram förslag till riktlinjer för både forskningsresultat (publikationer) och forskningsdata, samt konsekvensanalyser kopplade till dessa förslag. överlämnade sitt förslag till nationella riktlinjer för öppen tillgång till vetenskaplig information till regeringen (U2015/00206/F). Förslaget bereds nu inom . Vissa register för forskning lämnades propositionen Fortsatt giltighet av lagen om vissa register för forskning om vad arv och miljö betyder för människors hälsa (prop. 2014/15:121) till . Lagen (2013:794) om vissa register för forskning om vad arv och miljö betyder för människors hälsa, som trädde i kraft , ger ett tydligt rättsligt stöd för statliga universitet och högskolor att med den enskildes uttryckliga samtycke behandla personuppgifter i syfte att skapa underlag för olika forskningsprojekt om vad arv och miljö betyder för uppkomsten och utvecklingen av olika typer av sjukdomar och för människors hälsa i övrigt. Bestämmelserna i lagen innebär ett skydd för enskildas personliga integritet i den verksamheten. I avvaktan på beredning av förslagen i betänkande (SOU 2014:45) föreslås i ovanstående propo- sition att giltigheten av lagen om vissa register för forskning om vad arv och miljö betyder för människors hälsa ska förlängas t.o.m. . På så sätt ges de universitet som behandlar personuppgifter med stöd av lagen möjlighet att fullfölja pågående och planerade forskningsprojekt tills dess att en ny lagstiftning kan ersätta den tillfälliga lagen. Sunet () är en forskningsinfrastruktur som tillhandahåller nationell infrastruktur med datakommunikation och tjänster för forskning, högre utbildning och kulturinstitutioner. Sunet förser anslutna organisationer med internetförbindelser natio- nellt och internationellt samt tillhörande tjänster. Sunet har funnits sedan början av 1980- talet och är organisatoriskt placerad vid . Sunet utvärderades av en internationell expertpanel. Mot bakgrund av panelens rekommendationer har Sunet tagit fram en ny strategi och vision för verksamheten avseende perioden –2019. har arbetat med att se över Sunets organisationsform med målsätt- ningen att skapa de bästa förutsättningarna för Sunet att bedriva sin verksamhet kopplat till nätverk och tjänster för anslutna organisationer. förväntas Veten- skapsrådets fatta beslut om en ny organisations- form för Sunet. Samarbete om forskningsanläggningar inom EU for Research Infrastructure (ESFRI) utarbetade en vägkarta för forskningens infrastruktur där 35 projekt beskrevs. Denna har uppdaterats två gånger, 2008 och 2010. I den senaste fanns totalt 38 projekt. ESFRI har arbetat med att prioritera projekten på vägkartan. De projekt som prioriteras högst av ESFRI kan få bidrag för driftskostnaderna från kommande ramprogram. Inom EU:s sjunde ramprogram fanns det särskilda medel avsatta för finansiering av infrastruktur för forskning. Dessa medel avsåg främst planeringen av infrastrukturanläggningar och användes huvudsakligen för finansiering av de projekt som prioriterats av ESFRI. Den huvudsakliga finansieringen kom från medlems- ländernas nationella budgetar. ESFRI har identifierat tre projekt som leder forskningsfronten, har vetenskaplig excellens, är strategiskt relevanta för och redo för konstruktion. Ett av dessa projekt är den europeiska spallationskällan ESS. Vidare identifierades ytterligare nio projekt som re- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 kommenderades att få stöd, av vilka det fanns ett (EISCAT_3D) med särskild relevans för . ESFRI har även inlett ett arbete för en ny vägkarta för forskningens infrastruktur med avsikt att publiceras . Målet är att även denna kommer att ge en europeisk prio- ritering av de föreslagna projekten. Det svenska arbetet utförs av som haft en portal för ansökningar om att prioriteras för ESFRI:s kommande vägkarta. gör en vetenskaplig bedömning av inkomna förslag. De förslag som bedöms ha hög kvalitet och där behoven för högkvalitativ forskning är stora, kan kvalificera sig för att placeras på den svenska vägkartan för forskningsinfrastruktur. uppgift är att främja förutsättningarna för och samordna svensk polarforskning och utveckling i polarområdena. Det internationella samarbetet kring isbrytaren är fortfarande stort och genomfördes den interna- expeditionen i Arktiska oceanen. Expeditionen är den största svenska satsningen i som gjort .