prop · H3031d18 · 2015-09-21 00:00:00 — Det kan vidare konstateras att an- talet som söker till och genomgår en lärar- eller förskollärarutbildning fortfarande sammantaget är för lågt för att kunna svara mot skolans fram- tida behov, om inte en kraftig ökning sker . Regeringen har tidigare uttalat att frågan om tillräcklig tillgång till kvalificerade lärare till stor del är en fråga om läraryrkets attraktivitet, men att det också är viktigt att lärarutbildningen håller hög kvalitet och är attraktiv på hela arbetsmarknaden och bland blivande studenter. Regeringen ser därför positivt på det ökande intresset för utbildningarna, men bedömer att det kommer krävas ytterligare åtgärder för att stärka utbildningarnas kvalitet och för att attrahera fler studenter och därmed fler till yrket (se avsnitt 9.2.2). Utöver att attrahera fler till utbildningarna bedömer regeringen att mer behöver göras för att få fler lärare att också stanna i yrket. Möjlig- het till löneutveckling, ett tillfredställande arbetsinnehåll och möjligheter att utvecklas i arbetet bidrar till att göra ett yrke attraktivt, vilket understryks av resultaten i och i granskning. För att göra läraryrket mer attraktivt är det därför centralt att vidta åtgärder så att lärare kan fokusera på sin undervisning, utvecklas i sin profession och få en lön som motiverar dem att stanna kvar i yrket. Regeringen har därför tagit initiativ till en nationell samling för läraryrket som bland annat syftar till bättre löneutveckling för lärare. Regeringen bedömer också att lärare under sitt yrkesliv behöver tillgång till kompetens- utveckling som är systematisk och långsiktig. När det gäller lärares administrativa arbets- uppgifter har regeringen, i den ekonomiska vår- propositionen , aviserat att den avser att inrätta nationella skolutvecklingsprogram inne- hållande kompetens- och stödinsatser bland 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 annat kring hur administrationen kan minskas och arbetsprocesser göras mer effektiva (se avsnitt 9.2.2). Sammantaget kan konstateras att läget beträffande lärarbehörighet och läraryrkets attraktionskraft är bekymmersamt och att stora insatser behöver göras för att vända utvecklingen. Statliga myndigheter ska utveckla miljölednings- system och rapportera sina resultat till regeringen och enligt för- ordningen (2009:907) om miljöledning i statliga myndigheter. I enlighet med förordningen har det kommit in rapporter från myndigheter inom område. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 3 Förskola och grundskola Avsnitten om förskola och grundskola omfattar förskola, förskoleklass, fritidshem, grundskola och grundsärskola, specialskola och sameskola. Utanför skolväsendet bedrivs annan pedagogisk verksamhet i form av pedagogisk omsorg, öppen förskola, öppen fritids- verksamhet och omsorg för barn under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds. I de följande avsnitten redovisas främst resultat som avser 2014. När det gäller betyg, meritvärde och provresultat avser uppgifterna /14. Uppgifter om barn, elever och personal avser /15. Uppgifter om lärare och annan pedagogisk personal, resultat, resultatindikatorer och statliga insatser för läraryrket redovisas samlat i avsnitt 2 för alla skolformer. 3.2Mål för förskola och grundskola Målet för verksamhetsområdet är en förskole- och grundskoleutbildning av hög och likvärdig kvalitet. Alla ska ges förutsättningar att uppnå de nationella målen och utveckla sina kunskaper, färdigheter och kompetenser så långt som möjligt. 3.3.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Följande indikatorer används för förskolan och och : –Deltagande i förskola. Andelen barn i åldern 3–som är inskrivna i förskola. –Deltagande i förskoleklass. Andelen av alla 6-åringar som är inskrivna i förskoleklass. –Resultat på nationella prov i grundskola. För redovisas andelen elever som nått kravnivån eller fått minst provbetyget Godkänt eller E i svenska, svenska som andraspråk, engelska och matematik i årskurs 3, 6 och 9. –Andelen elever som uppnått kunskaps- kraven i samtliga ämnen i årskurs 9. –Genomsnittligt meritvärde i årskurs 9. –Andelen elever i årskurs 9 som uppnått behörighet till gymnasieskolans nationella program. –Resultat i internationella studier avseende grundskola som , TIMSS och PIRLS i de fall någon ny studie presenterats sedan föregående års budgetproposition. –Lärarbehörighet och personalens utbildning. Denna indikator redovisas i avsnitt 2. Indikatorerna ger inte en heltäckande bild av respektive verksamhet men belyser delar av måluppfyllelse och resultat som regeringen bedömer är centrala. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 inom utgiftsområdet är uppdelat på verk- samheter. Inom varje avsnitt redovisas i före- kommande fall indikatorer samt övriga resultat. All individbaserad statistik redovisas uppdelat på kön om dessa uppgifter är tillgängliga. Därutöver finns ett sammanhållet avsnitt i avsnitt 2 om personalens behörighet och utbildning. Förskolan är en frivillig skolform inom skolväsendet. Utbildningen i förskolan ska enligt skollagen (2010:800) stimulera barnens ut- veckling och lärande samt erbjuda barnen en trygg omsorg. Kommunerna är enligt skollagen skyldiga att erbjuda barn förskola fr.o.m. i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller om barnet har ett eget behov på grund av familjens situation i övrigt. Barn vars föräldrar är arbetslösa eller föräldralediga ska erbjudas för- skola . Alla barn ska erbjudas avgiftsfri förskola under minst fr.o.m. höstterminen det år barnet fyller (allmän förskola). När vårdnads- havare har anmält önskemål om förskola med offentlig huvudman ska kommunen erbjuda barnet förskola . I förskolans läroplan (Lpfö 98, reviderad 2010) formuleras värdegrund och uppdrag samt mål och riktlinjer för verksamheten. samlades uppgifter in på individnivå i förskolan. Dessutom samlades uppgifter in från varje huvudman, såväl som enskild. har det varit kommunerna som lämnade uppgifter för både och enskild verksamhet. Vid denna första insamling har dock ett visst bortfall uppstått för vissa enskilda huvudmän. Detta innebär ett tids- seriebrott vilket försvårar möjligheterna att göra rättvisande jämförelser över åren. var ca 485 700 barn inskrivna i förskolan. Det är färre än vilket beror på ett bortfall av uppgifter för vissa enskilda huvudmän. Av landets alla 1–5-åringar var inskrivna i förskolan. I likhet med den senaste femårsperioden var det en marginellt större andel pojkar i kommunala förskolor och marginellt större andel flickor i fristående förskolor. gick det i genomsnitt 5,3 barn per årsarbetare och 16,9 barn per grupp. har personal- tätheten varierat mellan 5,3 och 5,4 barn per årsarbetare. fanns det ca 91 300 årsarbetare i förskolan. Könsfördelningen bland personalen i för- skolan är mycket ojämn, andelen män var . I fristående förskolor var andelen män och i kommunala förskolor . Andelen barn i fristående förskolor var störst i förortskommuner och storstäder Av alla barn i förskolan 2014 gick i en fristående förskoleenhet. I storstäder och i förortskommuner till storstäder är det vanligare med fristående förskolor. I kommungruppen förortskommuner till storstäder gick igenom- snitt av förskolebarnen i en fristående förskola. I den kommungrupp där kommunerna i genomsnitt hade den lägsta andelen barn i fristående förskolor – varuproducerande kommuner – gick av förskolebarnen i en fristående förskola. I 44 kommuner fanns det inga förskolor i enskild regi. Diagram 3.1 Andel barn i förskolor i enskild regi Kommuner i glesbefolkad region Kommuner i tätbefolkad region Förortskommuner till större städer Kommunerna delas av SKL in i kommungrupper enligt diagrammet. Den totala kostnaden för förskolan uppgick till 2014. Detta innebär en ökning jämfört med föregående år. Kostnaden per barn beräknas ha uppgått till i genomsnitt 2014, vilket är en ökning . Indikator: Deltagande i förskola Måttet andelen barn i förskola av alla barn i åldern 3–beskriver i vilken utsträckning barn deltar i förskola. Diagram 3.2 Andelen barn i åldern 3–inskrivna i Andelen inskrivna barn i förskolan ökade . har andelen barn i åldrarna 3– som är inskrivna i förskola minskat från hösten 2014. Skälet till förändringen bedöms vara det tidsseriebrott som uppstått genom att statistiken samlats in på ett nytt sätt . Diagrammet visar att andelen pojkar som varit inskrivna i förskolan varit något högre än andelen flickor, av pojkarna jämfört av flickorna 2014. Annan pedagogisk verksamhet består av pedago- gisk omsorg (bl.a. familjedaghem och fler- familjslösningar), öppen förskola, öppen fritids- verksamhet och omsorg , nätter och . Enligt skollagen (2010:800) ska kommunerna sträva efter att i stället för förskola eller fritidshem erbjuda pedagogisk omsorg om barnets vårdnadshavare önskar det. Förskolans läroplan och de mål som beskrivs där ska vara vägledande för pedagogisk omsorg. Kommunen ska också sträva efter att erbjuda omsorg för barn under tid då förskola eller fri- tidshem inte erbjuds (obekväm arbetstid) i den omfattning som det behövs med hänsyn till föräldrars förvärvsarbete och familjens situation i övrigt. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Från och med höstterminen det år då eleven fyller får kommunerna erbjuda öppen fri- tidsverksamhet i stället för fritidshem. Barn i pedagogisk omsorg I pedagogisk omsorg deltar framför allt de yngre barnen. I takt med att en allt större andel barn går i förskolan har andelen barn i pedagogisk omsorg minskat. Minskningen bedöms till en del bero på bortfall i statistikinsamlingen från enskilda huvudmän. Andelen av alla barn i åldern 1–som var inskrivna i pedagogisk omsorg var . var denna andel . Andelen har stadigt minskat. Antalet barn som 2014 var inskrivna i pedagogisk omsorg var ca 14 700 att jämföra med ca 20 400 , 2010. Öppna förskolor och öppna fritidsverksamheter fanns det totalt 439 öppna förskolor i landet. Antalet öppna förskolor har varierat mellan 439 och 476 enheter. Öppna förskolor erbjöds i 190 kommuner. Det är fler kommuner än . fanns det 586 öppna fritids- verksamheter. Antalet öppna fritids- verksamheter har varierat mellan 562 och 640 verk- samheter. Antalet kommuner som erbjuder omsorg , nätter och fortsätter att öka var 5 500 barn i åldern 1–in- skrivna i omsorg under obekväm arbetstid, dvs. vardagar mellan –06 och . har siffran stadigt ökat från drygt 3 000 barn . Det var 194 kommuner som erbjöd sådan omsorg , vilket var en ökning med 26 kommuner jämfört med och nästan en fördubbling jämfört med då drygt 100 kommuner erbjöd denna omsorg. De totala kostnaderna för pedagogisk omsorg var 2014. Detta innebar en minskning jämfört med föregående år. Kostnaden per barn beräknas ha uppgått till i genomsnitt vilket är en ökning i jämförelse med föregående år. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Förskoleklassen är en frivillig skolform inom skolväsendet. Utbildningen i förskoleklassen ska enligt skollagen (2010:800) stimulera elevernas utveckling och lärande och förbereda dem för fortsatt utbildning. Utbildningen är avgiftsfri och ska omfatta minst , vilket motsvarar per skoldag. För förskoleklassen gäller läroplanen för grund- skolan, förskoleklassen och fritidshemmet 2011 (Lgr 11). Läroplanen innehåller värdegrund och uppdrag, övergripande mål och riktlinjer. Behörig att undervisa i förskoleklass är den som har avlagt förskollärarexamen eller grundlärar- examen med inriktning mot arbete i förskole- klass och årskurs 1–3, eller en äldre behörighetsgivande examen. /15 gick 113 600 elever i förskole- klass, vilket är det största antalet . Nästan samtliga, , var elever som fyllde . Av alla elever i förskoleklass gick i en verksamhet med enskild huvudman vilket är en ökning jämfört med föregående år. I förskoleklassen tjänstgjorde ca 11 300 personer 2014, vilket motsvarade omkring 6 900 heltidstjänster. De största personalgrupperna var förskollärare (53,) och lärare (23,). Utöver dessa fanns också fritids- pedagoger och fritidsledare. Omräknat till års- arbetare var kvinnor och män. Den totala kostnaden för förskoleklass var , vilket var en ökning jämfört med föregående år. Kostnaden per elev var i genom- snitt , vilket var en ökning jämfört med . Indikator: Deltagande i förskoleklass Diagram 3.3 Andel 6-åringar inskrivna i förskoleklass Diagrammet visar att andelen av landets sexåringar som var inskrivna i förskoleklass var /15, vilket är den största andelen då var inskrivna i förskoleklass. Andelen flickor respektive andelen pojkar som varit inskrivna i förskole- klassen har varit ungefär lika . De sexåringar som inte var mottagna i förskole- klassen återfanns bland annat i förskolan eller i årskurs 1. Andelen av alla sexåring- ar som var mottagna i förskolan var 2014. /15 är 1 722 elever (1,) eller yngre i årskurs 1, vilket är en liten ökning jämfört med föregående läsår då andelen var . av alla sexåringar återfanns varken i förskoleklass, förskolan eller i årskurs 1 i . Utbildningen i ska enligt skollagen (2010:800) syfta till att ge eleverna kunskaper och värden och utveckla deras förmåga att tillägna sig dessa. Vidare ska utbildningen förbe- reda eleverna för aktiva livsval och ligga till grund för fortsatt utbildning. Lika tillgång till utbildning och likvärdig utbildning är fundament i skollagen, liksom att elever i behov av stöd och särskilt stöd har rätt till sådant stöd. För gäller läroplanen för grund- skolan, förskoleklassen och fritidshemmet 2011 (Lgr 11). Elevantalet i minskade kontinuer- ligt mellan läsåren 2001/02 och 2010/11. Därefter har elevantalet ökat och uppgick /15 till ca 950 000 elever, vilket var en ökning med drygt 28 500 elever jämfört med föregående läsår. Diagram 3.4 Elevutveckling i 1996–2014 Av alla elever i /15 var andelen flickor och andelen pojkar . Av eleverna i kommunala skolor var flickor och pojkar. Motsvarande andelar för fristående skolor var flickor och pojkar. Det är således något fler flickor än pojkar som väljer en fristående grundskola. Detta för- hållande gällde även tidigare läsår. Andelen elever som går i fristående grundskolor var . Från och med /13 sker insam- lingen av uppgifter till den officiella statistiken per skolenhet. En skolenhet omfattar verksam- het i en eller flera skolbyggnader som ligger nära varandra och verksamhet som är knuten till enheten och som inte bedrivs i någon skolbyggnad, till exempel fritidshem. Det peda- gogiska arbetet vid en skolenhet ska ledas och samordnas av en rektor. Förändringen medför att de uppgifter om skolenheter som presenteras /13 inte är jämförbara med tidigare uppgifter om skolor. /15 fanns det drygt 4 000 kommunala skolenheter, 5 skolenheter inom sameskolan och 800 skol- enheter med enskild huvudman inom grund- skolan. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 I arbetade omräknat till heltids- tjänster knappt 78 400 lärare 2014/15 vilket var en ökning med nästan 2 300 tjänster jämfört med föregående år. Av dessa var kvinnor och män. Lärartätheten var ca 8,3 lärare (heltidstjänster) per 100 elever. Den totala kostnaden (inklusive skolskjuts) för uppgick till , vilket var en ökning jämfört med . Kostnaden per elev var i genomsnitt 2014, vilket är en ökning jämfört med föregående år. Indikator: Resultat på nationella prov Nationella prov genomförs i årskurs 3, 6 och 9. Även i specialskolans årskurs 4, 7 och 10 samt i sameskolans årskurs 3 och 6 genomförs nation- ella prov. Syftet med proven är att de ska använ- das för att ge information för att bedöma elever- nas kunskaper i förhållande till de nationella kunskapskraven och, för de årskurser där det finns betyg, även ge stöd för betygssättningen. Proven bidrar därmed till att ge underlag för en analys av i vilken utsträckning målen för utbild- ningen nås. Samtliga mål i ämnena prövas dock inte och provens syfte är inte att vara underlag för jämförelser av kunskapsutvecklingen i . I årskurs 3 genomfördes nationella prov första gången och i årskurs 6 genomfördes proven första gången . Som indikator på måluppfyllelse kommer andelen elever, uppdelat på flickor och pojkar, som har nått kravnivån eller fått minst provbetyget E på nationella proven i svenska, svenska som andraspråk, engelska och matematik att användas. Övriga resultat på nationella prov redovisas i tabell 3.1. För att kunna göra överskådliga jämförelser när det gäller årskurserna 6 respektive 9 kommer andelen som har fått minst provbetyget E (tidigare betyget Godkänt) att redovisas. Nationella prov i årskurs 3 genomfördes första gången i form av en obligatorisk utprövning. Andelen av de elever som gjorde samtliga delprov och som 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 nådde kravnivån på samtliga delprov –2013 framgår av diagram 3.5 nedan. Diagram 3.5 Andelen elever som nådde kravnivån i nationella prov i årskurs 3, 2009/10–2013/14 Diagrammet visar att andelen elever som har genomfört samtliga delprov och har nått krav- nivån på samtliga delprov i matematik sjönk från 2009//14. I svenska och svenska som andraspråk har också denna andel minskat. I svenska minskade andelen från 2009/2013/14 och i svenska som andraspråk från 2009/2013/14. Resultatet på proven som genomfördes visar att av de elever som gjorde alla delprov klarade flickorna proven i något högre utsträckning än pojkarna. I svenska och svenska som andraspråk uppnådde flickorna kravnivåerna i betydligt högre utsträckning än pojkarna medan det var jämnt fördelat bland dem som klarade alla sju del- proven i matematik. Nationella prov i årskurs 6 genomfördes första gången . Här redovisas andelen elever som genomfört samtliga delprov och fått minst provbetyget E, vilket motsvarar ett godkänt resultat, som indikator på måluppfyllelse i års- kurs 6. I matematik fick av eleverna som genomfört samtliga delprov minst provbetyget E. Motsvarande andel var i engelska, i svenska och i svenska som andraspråk. Högst genomsnittligt provbetyg fick eleverna i engelska. Där hade ett A eller ett B i provbetyg. Andelen elever som fick minst betyget E på det delprov som prövar läsförståelse i svenska var något lägre än det sammanvägda provbetyget. I svenska var det (91,av pojkarna och av flickorna) och i svenska som andraspråk var det (74,av flickorna och av pojkarna). genomfördes nationella prov i årskurs 6 i ämnena matematik, engelska och svenska eller svenska som andraspråk. Det genomfördes även nationella prov i de natur- och samhällsorienterade ämnena (biologi, fysik, kemi, geografi, historia, religionskunskap och samhällskunskap). För samtliga ämnen var det en större andel flickor än pojkar som fick minst betyget E. Andelen elever som /14 fick minst provbetyget E var störst i svenska och engelska där andelen var . I matematik och svenska som andraspråk var andelen elever som fick minst provbetyget E . Högst genom- snittligt provbetyg fick eleverna i engelska. Där hade ett A eller ett B i provbetyg, vilket är en marginell minskning från föregående år. Andelen elever som fick minst betyget E på det delprov som prövar läsförståelse var dock mindre än det sammanvägda provbetyget. I svenska var det (88,av pojkarna och av flickorna) och i svenska som andraspråk var det (66,av flickorna och av pojkarna). Diagram 3.6 Andelen elever som fått minst provbetyget godkänt resoektive E i nationella prov årskurs 9 2006/07– 2013/14 Andelen elever som fått minst provbetyget E i de nationella proven i årskurs 9 ligger högre för proven i svenska och engelska (). I engelska har andelen elever som fick minst provbetyget E ökat med nästan två procent- enheter jämfört med andelen elever som fick motsvarande betyg (minst Godkänt) /07. För proven i matematik och svenska som andraspråk varierar andelen elever som fått minst provbetyget E (motsvarande tidigare Godkänt) kraftigt över åren, från till i matematik. I matematik har andelen ökat från /07 till /14. Tabellen nedan visar andelen elever som fått minst betyget E i de nationella proven i årskurs 9 fördelat på kön. Andelen är högst i svenska och engelska, 96–. Lägst var andelen i svenska som andraspråk (77,). Flickor har bättre resultat i samtliga ämnen där det finns nationella prov, förutom i matematik där pojkarna har marginellt bättre resultat. Störst är skillnaden mellan pojkars och flickors resultat i kemi och svenska som andraspråk. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 3.1 Andelen elever 2013/14 som fått minst betyget E i provbetyg i årskurs 9, procent Indikator: Betyg och meritvärden I målet för området förskola och grundskola ingår att alla flickor och pojkar ska ges förutsättningar att nå de nationella målen för ut- bildningen. Den indikator som ligger närmast till hands för att följa denna del av målet när det gäller är andelen elever som fått minst betyget E i samtliga ämnen i slutbetyget i årskurs 9. Måluppfyllelsen följs för elever som lämnar årskurs 9. Från och med /13 har betyg från årskurs 6 införts vilket gör det möjligt att följa och avläsa trender över måluppfyllelsen för elever som lämnar denna årskurs. Diagram 3.7 Andel elever som fått ett godkänt betyg i samtliga ämnen i årskurs 9 2008/09–2013/14 Andelen elever som fick minst betyget E i alla ämnen uppgick till , 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 vilket är en svag ökning jämfört med föregående år. Förändringarna mellan åren har över huvud taget varit små . Det finns skillnader i måluppfyllelse mellan de olika ämnena. Ämnen där störst andel elever uppnår kunskapskraven är svenska, slöjd, bild, hem- och konsumentkunskap och musik. Skillnaden mellan pojkar och flickor har varit i stort sett oförändrad . Skillnaden var fortsatt störst i ämnena moderna språk, biologi, svenska, kemi och religion. Endast i ämnet idrott och hälsa nådde pojkarna i högre utsträckning kunskapskravet än flickorna. En elevs meritvärde beräknas som summan av betygsvärdena för de 16 bästa betygen samt betygsvärdet i moderna språk inom ramen för språkval i elevens slutbetyg (betygsskalan som infördes /13 ger poäng enligt följande: A 20 poäng, B 17,5 poäng, C 15 poäng, D 12,5 poäng och E 10 poäng). Det genomsnittliga meritvärdet har ökat kontinuerligt för elever som lämnar årskurs 9 vilket framgår av diagram 3.8. Diagram 3.8 Genomsnittligt meritvärde i årskurs 9 2007/08–2013/14 Anm. är indikatorns jämförbarhet är begränsad. Bl.a. genom ny betygsskala som sammantaget ger möjlighet till högre maximalt meritvärde. Det genomsnittliga meritvärdet för både flickor och pojkar har ökat stadigt med undantag då det sjönk något. var det genomsnittliga meritvärdet 214,8 poäng vilket var en ökning med 1,7 meritpoäng jämfört med . Sedan det mål- och kunskapsrelaterade betygssystemet infördes läs- /98 har det genomsnittliga meritvärdet successivt ökat, men den totala ökningen har varit relativt liten, ca tio meritpoäng. Skillnaden i genomsnittligt meritvärde mellan pojkar och flickor har varit i stort sett oför- ändrad , mellan ca 21 och 25 meritpoäng. Indikator: Behörighet till något av gymnasieskolans nationella program ska förbereda eleverna för vidare studier antingen på ett högskoleförberedande program eller på ett yrkesprogram. Andelen elever som är behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan är en viktig indikator på resultat och måluppfyllelse i . krävdes lägst betyget Godkänt i ämnena svenska eller svenska som andraspråk, matematik och engelska för att vara behörig till samtliga nationella program i gymnasieskolan. Från och med har behörig- hetskraven skärpts. De nya behörighets- bestämmelserna innebär att det för yrkes- programmen krävs lägst betyget E (motsvarande Godkänt enligt den tidigare betygsskalan) i ovanstående ämnen och ytterligare fem ämnen (inte reglerat vilka) medan det för högskole- förberedande program krävs lägst betyget E i ovanstående ämnen och ytterligare nio ämnen. För ekonomi- och samhällsvetenskapsprog- rammen samt det humanistiska programmet ska fyra av de ytterligare ämnena vara geografi, historia, samhällskunskap och religionskunskap. För naturvetenskaps- och teknikprogrammen ska tre av de ytterligare ämnena vara biologi, fysik och kemi. För estetiska programmet är de nio ämnena valfria.