prop · H3031d4 · 2015-09-21 00:00:00 — Skatt, tull och 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Förslag till statens budget Skatt, tull och exekution Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Skatt, tull och exekution ........................................................................................ Mål för utgiftsområdet .................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder ...................... Analys och slutsatser ....................................................................... Mål för skatt..................................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder ...................... Analys och slutsatser ....................................................................... Mål för tull........................................................................................ Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder ...................... Analys och slutsatser ....................................................................... Mål för exekution............................................................................. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder ...................... 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Analys och slutsatser........................................................................ 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution.............. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2016–2019. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och Tabell 2.3 Ramnivå 2016 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och Tabell 3.1 Eftersträvade skatte- och avgiftsintäkter säkerställs ................................... Tabell 3.2 Förebygga och motverka brottslighet inom skatteområdet ....................... Tabell 3.3 Förtroende för verksamhet.................................................... Tabell 3.4 Resursanvändning .......................................................................................... Tabell 3.5 Anslagsutveckling 1:1 .............................................................. Tabell 3.6 Offentligrättslig verksamhet ................................................... Tabell 3.7 Uppdragsverksamhet ............................................................... Tabell 3.8 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:1 ...................... Tabell 4.1 Eftersträvade tull-, skatte- och avgiftsintäkter säkerställs .......................... Tabell 4.2 Förebygga och motverka brottslighet inom tullområdet............................ Tabell 4.3 Förtroende för verksamhet........................................................ Tabell 4.4 Resursanvändning .......................................................................................... Tabell 4.5 Anslagsutveckling 1:3 .................................................................. Tabell 4.6 Offentligrättslig verksamhet ....................................................... Tabell 4.7 Uppdragsverksamhet ................................................................... Tabell 4.8 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:3 .......................... Tabell 5.1 Upprätthålla en god betalningsvilja och motverka överskuldsättning ....... Tabell 5.2 Förtroende för verksamhet .............................. Tabell 5.3 Resursanvändning .......................................................................................... Tabell 5.4 Anslagsutveckling 1:2 ........................................ Tabell 5.5 Offentligrättslig verksamhet ............................. Tabell 5.6 Uppdragsverksamhet ......................................... Tabell 5.7 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:2 . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Diagram 3.1 Uppbörd fördelad på inkomsttitlar .......................................................... Diagram 3.2 Totala utgifter fördelat på verksamhet...................................................... 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution enligt följande uppställning: 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 2 Skatt, tull och exekution Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution omfattar huvuduppgifterna beskattning, uppbörd av skatt, tull och avgifter samt verkställighet och indrivning av skatter och avgifter. Nära knutet till och starkt integrerade finns verksamheter med andra syften som antingen följer av eller direkt stödjer arbetet med huvuduppgifterna exempelvis folkbokföring, id-kort, fastighetstaxering, bouppteckningar, gränsskydd och verkställighet av enskildas betalningsanspråk. Inom skatte-, tull- och exekutionsområdet bedrivs även brottsbekämpning. , och är förvaltningsmyndigheter för respektive huvuduppgift. bedriver viss verksamhet inom utgiftsområdet genom att medverka i övervaknings- och kontrollverksamheten och ansvara för tullkontrollen till sjöss. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Totalt för utgiftsområde 03 Skatt, tull och exekution 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2016–2019. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. I budgetpropositionen beräknades utgiftsområdet att öka med . föreslås utgiftsområdet öka med . Huvudanledningen till utgiftsområdets ökning är pris- och löneuppräkningen som för nades i budgetpropositionen . globaliserad ekonomi gör att det finns ett ökat behov av att skydda den svenska skattebasen och säkerställa effektivt användande av automatiskt 2016–2019. 2017, 2018 och varaktigt med . är behörig myndighet för utfärdande av europeiska arvsintyg. har rätt att ta ut avgift vid ansökan om ett europeiskt arvsintyg, men disponerar inte dessa intäkter. För denna ärendehandläggning föreslår regeringen att anslaget ökas varaktigt med . Med anledning av införandet av ersättning för höga sjuklönekostnader ökades anslag tillfälligt med . Regeringen föreslår att kvarstår varaktigt . I budgetpropositionen tillfördes tillfälliga medel för arbetet med införande av ny unionstullkodex (UCC). vilket är en ökning Regeringen föreslår att tillförs medel för arbetet med att motverka överskuldsättning. Anslaget föreslås öka med totalt 2016–2019. Förstärkningen sker med 2016, 2017, 2018 och varaktigt med . I anknytning till arbetet med överskuldsättningsfrågor avser regeringen även att lämna lagförslag om skuldsanering för företagare. För detta ändamål föreslår regeringen att planenligt tillförs totalt 2016–2018. Förstärkningen är tillfällig och sker med 2016, 2017 och 2018. I syfte att bidra med finansiering till regeringens prioriterade satsningar föreslås att samtliga tre anslag minskas varaktigt med sammanlagt . anslag föreslås minska med anledning av förändringar som 2014/2015:131 Skattetillägg: prövningsförbudet och andra rättssäkerhetsfrågor. Anslaget minskas med engångsvis 2016 och varaktigt med . Vidare föreslås anslag minska med varaktigt med anledning av införandet av s.k. redovisningscentraler för taxitrafik. Regeringen föreslår att anslag minskas med engångsvis 2016 för att finansiera normgivningsarbete med anledning av ny lagstiftning på bokföringsområdet. För att finansiera de forensiska utredningar som Nationellt forensiskt center utför åt och föreslår regeringen att anslag minskas varaktigt med . Tabell 2.3 Ramnivå 2016 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Utgiftsområdets utgifter utgörs i huvudsak av verksamhetsutgifter. Målet för utgiftsområdet är att säkerställa finansieringen av den offentliga sektorn och bidra till ett väl fungerande samhälle för medborgare och näringsliv samt motverka brottslighet (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:SkU1, rskr. 2008/09:87). En övergripande resultatbedömning av utgiftsområdet görs i huvudsak utifrån målet för utgiftsområdet och bygger på resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder. Stöd för resultatbedömningen är bl.a. respektive myndighets årsredovisning, utvärderingar, rapporter och iakttagelser. En detaljerad resultatredovisning och bedömning följer under delområdena skatt, tull respektive exekution. 2.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder En utgångspunkt är att bedömningsgrunder snarare än resultatindikatorer har använts för att analysera och bedöma utvecklingen. Detta då det är förknippat med stora osäkerheter att isolera enskilda företeelser som förklaringar till en förändring. Även om indikatorerna inte ger någon 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 fullständig bild av utgiftsområdets i många fall komplexa verksamhet tillför de relevant information för att göra en bedömning av hur utgiftsområdet har utvecklats. På grund av myndigheternas olika karaktär och verksamheternas omfattning presenteras indikatorerna och bedömningsgrunderna i sitt sammanhang för respektive delområde. Resultatindikatorer och bedömningsgrunder för verksamheten som används för samlad analys och slutsatser för utgiftsområdet är –total uppbörd och indrivet belopp, –uppbördsförlustens storlek, –skattefelets utveckling, –brottsbekämpande insatser, –antal kontakter via telefon och e-post, –svenskt kvalitetsindex ranking, och –uttalande från . Resultatindikatorerna och bedömningsgrunderna presenteras i sitt sammanhang under delområdena skatt, tull respektive exekution. Där återfinns en mer detaljerad resultatredovisning, analys och bedömning av resultatet. Regeringens samlade bedömning är att samtliga myndigheters måluppfyllelse är god och att myndigheterna i hög grad bidrar till att uppfylla målet för utgiftsområdet. Respektive myndighet har tagit in skatt, tull och avgifter samt drivit in skulder till staten på ett för samhället effektivt sätt. De informations- och kunskapsinsatser samt kontrollåtgärder som har genomförts av myndigheterna bedöms ha bidragit till att minimera eller begränsa skattefelet dvs. skillnaden mellan de fastställda beloppen och de teoretiskt riktiga. Det är dock otillfredsställande att skattefelets utveckling inte kan bedömas tydligare. Inom utgiftsområdet är användningen av elektroniska lösningar hög, vilket har bidragit till ökad enhetlighet, kvalitet och effektivitet. Vidare innebär användning av elektroniska lösningar 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 förenklingar för medborgare och företag i att fullfölja sina skyldigheter. Gemensamt för , och är fokus på insatser för att förenkla regelverk och förebygga fel så att det blir rätt från början. Regeringens bedömning är att verksamheten inom utgiftsområdet har bidragit till att systemen inte utnyttjas på icke avsett sätt. Samtliga myndigheter deltar utifrån sina respektive ansvarsområden i arbetet mot grov organiserad brottslighet (GOB). För att förbättra arbetet med att återta brottsvinster har , och bidragit i arbetet med att ta fram en strategi för hur det gemensamma samverkansarbetet ska genomföras de kommande tre åren. Regeringens samlade bedömning är att insatserna för att bekämpa brottslighet har bidragit till att upprätthålla systemen. Regelbundna undersökningar visar att medborgarnas och företagens förtroende för myndigheterna sammantaget är högt. Regeringen gör bedömningen att samtliga myndigheter bedriver ett positivt och långsiktigt arbete med att stärka medborgarnas och företagens förtroende för myndigheterna. Skattepolitikens främsta syfte är att finansiera den gemensamma välfärden, olika samhällsfunktioner och andra offentliga utgifter. Vid sidan om detta ska den även skapa förutsättningar för en hållbar tillväxt, hög sysselsättning och ett rättvist fördelat välstånd (prop. 2014/15:100, avsnitt 5.5, bet. 2014/15:FiU20, rskr. 2014/15:254). Myndigheterna inom utgiftsområdet ska underlätta för medborgare och företag att göra rätt för sig. De som kommer i kontakt med myndigheterna ska få en enhetlig behandling och känna förtroende för rättssäkerheten i regelsystemen. Kvinnor och män ska ges samma möjligheter och villkor vid kontakter med myndigheterna. De regelverk och rutiner som myndigheterna själva disponerar över ska vara så enkla som möjligt. För att stärka legitimiteten ska dessa vara möjliga att förstå och inte leda till onödigt stora administrativa kostnader för dem som ska tillämpa reglerna. Nyttan av förenklingar ska dock alltid vägas mot behovet av att säkerställa uppbörden och intäkterna samt motverka fel och fusk. Myndigheterna ska bidra med att utarbeta förslag till förenklingar av de nationella och internationella regelverken, med beaktande av behovet av kontrollmöjligheter. Kontroller och sanktioner syftar till att förstärka och upprätthålla normer och att se till att regelverken följs. Det är viktigt att säkerställa att systemen inte utnyttjas på icke avsett sätt. Myndigheterna ska utifrån sina respektive kompetensområden fortsätta att delta i arbetet mot grov organiserad brottslighet (GOB). Fortsatta förändringar och rationaliseringar är nödvändiga för att klara av framtidens krav. Standardisering och automatisering av arbetsflöden liksom utveckling av elektroniska tjänster för att effektivisera är av stor betydelse. Myndigheternas utveckling ska förbättra servicen till medborgare och företagen och i lämpliga delar bygga på gemensamma lösningar för statsförvaltningen. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 För ska målet för utgiftsområdet uppnås genom att –eftersträvade skatte- och avgiftsintäkter säkerställs rättssäkert och på ett för samhället ekonomiskt effektivt sätt samt på ett sätt som är kostnadseffektivt och enkelt för medborgare och företag, –brottslighet inom skatteområdet förebyggs och bekämpas, och –medborgare och företag har förtroende för verksamhet och att kvinnor och män ges samma möjligheter och villkor vid kontakter med myndigheten. Resultatbedömning av delområde skatt görs i huvudsak utifrån målet för delområdet. Till stöd för regeringen att bedöma resultatet finns bl.a. årsredovisning, rapporter och iakttagelser. 3.2.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Ett urval av indikatorer används i syfte att ge en övergripande bild av delområdet och beskriva hur det har utvecklats . Några av indikatorerna har även använts för den samlade analysen för utgiftsområdets utveckling i avsnitt 2 Skatt tull och exekution. Dessa har markerats inom parentes (UO). används specifikt för att belysa och fördjupa redovisningen vad gäller utvecklingen inom delområde skatt. Resultatindikatorer och bedömningsgrunder för verksamheten som syftar till att eftersträvade skatte- och avgiftsintäkter säkerställs på ett rättssäkert och effektivt sätt är –total uppbörd (UO), –uppbördsförlustens storlek (UO), –skattefelets utveckling (UO), –användning av elektroniska tjänster och enkelt att göra rätt från början, –andel medborgare och företag som instämmer i att det är lätt att göra rätt för sig med skatterna, –antal revisioner, –andel revisioner som resulterar i ändring, –antal rättsliga externa ställningstaganden, och –andel överprövningsärenden i domstol som innebär ändring. Resultatindikatorer och bedömningsgrunder för verksamheten som syftar till att förebygga och motverka brottslighet inom skatteområdet är –antal dagar brottsutredning (UO), –antal inkomna brottsutredningar, –antal avslutade brottsutredningar, och –antal beslag. Resultatindikatorer och bedömningsgrunder för verksamheten som syftar till att medborgare och företag ska ha förtroende för verksamhet är 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 –antal kontakter via telefon och e-post (UO), –andel medborgare och företag som instämmer i att det är lätt att få information av , –svenskt kvalitetsindex ranking (UO), och –andel medborgare och företag som instämmer i att de har förtroende för sätt att sköta sin uppgift. Resultatindikatorer och bedömningsgrunder som syftar till god resursanvändning är –total resursförbrukning (anslag), –antal anställda, –andel sjukfrånvaro, och –uttalande från (). Eftersträvade skatte- och avgiftsintäkter säkerställs fastställer och redovisar den stora merparten av de skatter som betalas i . betalades det in i skatt. Det är en ökning med jämfört med , vilket motsvarar . Efter utbetalningar av kommunalskattemedel m.m. var nettouppbörden ca högre än 2013. Uppbördens sammansättning framgår av diagram 3.1. Diagram 3.1 Uppbörd fördelad på inkomsttitlar 1 Mervärdesskatt som tas ut på import av varor från länder utanför EU fastställs av . Uppbördens förändring beror främst på förhållanden som ligger utanför inflytande. Det handlar t.ex. om förändringar av skatteregler, löner, priser och konjunkturläge. Uppbördsförlusten, dvs. fastställda skatter som inte har betalats till , uppgick till ca vilket motsvarar . Skattefelet är skillnaden mellan de fastställda beloppen och de teoretiskt riktiga. bedömer att åtgärderna mot identifierade risker på ett tillfredsställande sätt har bidragit till att minska skattefelet jämfört med hur stort skattefelet skulle ha varit utan åtgärderna. Drygt hälften av myndighetens totala tid avsåg åtgärder med fokus att minska skattefelet. För att få tydligare uttalanden om skattefelets utveckling har regeringen tydliggjort i regleringsbrev att myndigheten utöver beskrivning av åtgärder för att minska skattefelet ska bedöma i vilken grad skattefelet har förändrats. påbörjade metodutveckling i syfte att kunna lämna uttalanden om skattefelets utveckling med ökad precision. Enkätundersökningar som genomfört 2014 visar en fortsatt positiv utveckling avseende medborgares och företags uppfattning om förekomst av skattefusk och svartarbete. En minskad andel av medborgarna instämmer i påståendet att de känner någon eller några som skattefuskar. Av männen instämmer i påståendet att de känner någon som skattefuskar, andelen kvinnor som instämmer är , skillnaden mellan könen är statistiskt säkerställd. Ungefär var femte företag uppger i enkäten att företaget är utsatt för konkurrens från företag inom branschen som skattefuskar. Andelen som instämmer i att är bra på att bekämpa skattefusket är bland såväl medborgare som företag. Det är en statistiskt säkerställd ökning om jämfört med . För att begränsa skattefelet måste vissa grundläggande funktioner i myndigheten hålla hög kvalitet. Det handlar t.ex. om effektiv ärendehantering, väl fungerande it-system och god registerkvalitet. Att uppgifterna i folkbokföringen speglar befolkningens verkliga bosätt- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 ning, identitet och familjerättsliga förhållanden är inte bara en förutsättning för fastställande av skatter utan även för att andra samhällsfunktioner har ett korrekt underlag för beslut och åtgärder. har fortsatt samarbetet med andra myndigheter på folkbokföringsområdet. Samverkan har bl.a. skett med Arbetsförmedlingen, och för att förbättra etableringsprocessen för enskilda. Tidigare års analys av folkbokföringsfelet visade att folkbokföringsregistret håller en god kvalitet, men att felaktigheter som uppstår i Tabell 3.1 Eftersträvade skatte- och avgiftsintäkter säkerställs synnerhet hänförs till när en person är folkbokförd här trots att personen inte bor i . För att hantera den identifierade bristen genomfördes över 4 000 utredningar . Av genomförda kontroller resulterade i att personer avregistrerades, vilket bedöms ha bidragit till att öka kvaliteten i registret. Antalet kontroller är dock totalt sett lägre än och bedömer att för få kontroller har genomförts. koncentrerades arbetet med s.k. samordningsnummer till en ort () i syfte att säkerställa enhetlig hantering av dessa ärenden. Uppbörd, brutto (mdkr) Uppbörd, netto (mdkr) Uppbördsförlusten (%) Skattefelets utveckling (bedömning) Användning av e-tjänster och enkelt att göra rätt från början Andel privatpersoner utan näringsverksamhet som lämnade sin inkomstdeklaration elektroniskt (%) Andel privatpersoner med näringsverksamhet som lämnade sin inkomstdeklaration elektroniskt (%) som lämnade skattedeklaration elektroniskt (%) Andel förtryckta deklarationer (Ink 1) utan ändring i förtrycket (%) Behov att rätta formella fel avseende mervärdesskatt och arbetsgivaravgifter (index 2011=100) Andel medborgare som instämmer i att det är lätt att göra rätt för sig med skatterna (%) som instämmer i att det är lätt för företag att göra rätt för sig med skatterna (%) Beslutade belopp efter självrättelser av oredovisade tillgångar och inkomster utomlands (mnkr) Antal kontroller inom bosättning, folkbokföringsregistret Andel revisioner som resulterar i ändring (%) Rättsliga externa ställningstaganden (antal) Andel överprövningsärenden i domstol som innebär ändring (%) *Skillnaden mellan kvinnor och män är statistiskt säkerställd. På samma sätt som folkbokföringen är taxeringsvärden på fastigheter av vikt för andra ändamål än skatteberäkning. Lantmäteriet och använder exempelvis uppgifter ur fastighetstaxeringsregister. har slutfört en förenklad fastighetstaxering för lantbruk samt inlett arbetet med den allmänna småhustaxeringen 2015. Andelen lantbruksdeklarationer som krävde hantering var vilket jämfört med , då motsvarande taxering av lantbruk genomfördes, är en minskning . Enkelt att göra rätt från början En huvudinriktning inom skatteverksamheten är att förenkla och underlätta så att medborgare och företag gör rätt från början. En ökad användning av elektroniska tjänster bidrar till detta. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 fokus på att utveckla elektroniska tjänster såväl inom myndigheten som gemensamt med andra inom den statliga förvaltningen. Användningen av de elektroniska tjänsterna ökar. Fler privatpersoner valde att lämna inkomstdeklaration och fler företag valde att lämna skattedeklaration elektroniskt 2014. Även användningen av elektroniska tjänster bland privatpersoner med näringsverksamhet ökade, men användargraden är fortsatt låg. För att möta användarnas behov mobilanpassades flera e-tjänster . Indikatorerna visar att felen ökar något. Det ökade behovet av att rätta formella fel avseende mervärdesskatt och arbetsgivaravgifter förklaras av att möjligheten att redovisa mervärdesskatt i inkomstdeklarationen upphört , vilket får genomslag i beslut fattade . Förändringen påverkar ca 400 000 personer. attitydundersökningar visar dock att allt fler företag instämmer i att det är lätt att göra rätt för sig med skatterna. Antalet inkomna självrättelser ökade 2014 jämfört med . Totalt avslutades fler ärenden och beslutat belopp efter självrättelser av oredovisade tillgångar och inkomster utomlands ökade något. Totalt har självrättelser inneburit tillkommande skatt om ca –2014. Kontrollverksamheten, rättssäkerhet och enhetlighet Den löpande ärendehanteringen har fortsatt krävt mindre resurser . Effektivisering har varit möjlig dels genom det nya it-stöd som infördes , dels för att medborgares och företagens användning av e-tjänster ökade. har dock inte förmått att omfördela tiden till kontrollverksamheten. Resurserna har i stället förstärkt folkbokföringsverksamheten samt service till medborgare och företag. minskade den nedlagda tiden inom beskattningsområdet som avsåg kontrollverksamhet .