prop · H3031d22 · 2015-09-21 00:00:00 — Skador på tamdjur och husdjur orsakade av stora rovdjur är en prioriterad fråga i rovdjurs- politiken. Vargen är det stora rovdjur som är mest kontroversiellt. Skyddsjakt är en jaktform vars syfte är att förhindra skador på tamdjur orsakade av stora rovdjur. Eftersom vargen lokalt kan orsaka stor skada beslutade regeringen att ge i uppdrag att utreda om, och i så fall hur, kriterier för, och utformning av, skyddsjakt efter varg kan tillämpas eller utvecklas för att bättre bidra till vargpolitikens övergripande syfte (dnr N2015/5058). Regeringen ökar även satsningen på åtgärder för att förebygga och kompensera för rovdjursskador genom att i vårändrings- budgeten (prop. 2014/15:99) tillföra till anslag 1:7 Ersättningar för viltskador m.m. inom utgiftsområde 23 och i denna proposition (prop. 2015/16:1) tillföra ytterligare 2016–2018. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 satsningen förebyggs även konflikter kring rovdjurspolitiken. För att i ett litet längre perspektiv komma till rätta med de angrepp och andra skador som stora rovdjur orsakar beslutade regeringen att ge i uppdrag sammanfatta och utvärdera befintlig kunskap om hur angrepp orsakade av stora rovdjur på tamdjur och husdjur kan förebyggas (dnr N2015/3037). Att ska ha långsiktigt livskraftiga stammar av stora rovdjur innebär att stammarna ska ha gynnsam bevarandestatus. Regeringen beslutade att ge Naturvårds- verket i uppdrag att utifrån ett brett vetenskapligt underlag uppdatera befintlig sårbarhetsanalys för varg och med den som grund utreda vad som krävs för att vargpopulationen i ska ha gynnsam bevarandestatus enligt art- och habitatdirektivet (dnr M2015/1573). Värderingen av ekosystemtjänster i planeringsprocesser kan vara en viktig drivkraft för att upprätthålla den biologiska mångfalden. Förbättrad kunskap om ekosystemens funktioner kan ge uppslag till naturbaserade lösningar på samhällsutmaningar, inte minst i anknytning till bebyggd miljö. Regeringen arbetar fortlöpande med att integrera betydelsen av biologisk mångfald och värdet av ekosystemtjänster i relevanta politikområden och processer, inklusive de som identifierades i prop. 2013/14:141 En svensk strategi för biologisk mångfald och ekosystem- tjänster. Ekonomiska styrmedel blir särskilt betydelsefulla för att uppnå etappmålet. Regeringen avser att identifiera möjliga åtgärder för en ökad och mer konsekvent tillämpning av ekologisk kompensation i samband med exploatering av mark- och vattenområden. En av regeringens prioriteringar i miljöpolitiken är att minska förekomsten, spridningen och exponeringen av farliga ämnen gentemot människor och miljö, med särskild fokus på barn och unga. Det innebär att stärka kemikalielagstiftningen i och inom EU, att sanera förorenade områden, att ersätta farliga ämnen i produkter och varor samt att förbättra produktinformationen om farliga ämnen. Viktiga inslag i regeringens arbete är att öka takten i att fasa ut och ersätta särskilt farliga ämnen och minska riskerna med övriga farliga ämnen. Prioriterade farliga ämnen är sådana som vi kommer i kontakt med i vår vardag, t.ex. i livsmedel, dricksvatten, kosmetika, textilier, hemelektronik, skor, leksaker och andra varor. Särskilt fokus läggs på barns exponering för farliga ämnen. Av vikt är att t.ex. hormonstörande och allergiframkallande ämnen begränsas i varor som barn och unga kommer i kontakt med. Kombinationseffekter av kemikalier och farliga ämnen bör ges ökad prioritet. Arbetet ska drivas både nationellt, i EU och globalt. Eftersom regler om användning och utsläppande på marknaden av kemikalier är harmoniserade inom EU, är utveckling och tillämpning på EU-nivå ett fokusområde. En medlemsstat kan införa proportionell nationell lagstiftning inom det icke-harmoniserade området under förutsättning att det är förenligt med fördraget. När inte räcker, eller om utveckling av inte bedöms vara en framkomlig väg, ska ha ambitionen att pröva att gå före med nationell lagstiftning mot farliga kemikalier. Regeringen anser att ekonomiska styrmedel bör kunna utgöra ett strategiskt komplement till regleringar. Rätt utformade skatter och andra ekonomiska styrmedel har stor potential att på ett kostnadseffektivt sätt bidra till att de uppsatta målen på miljöområdet kan nås. Miljöanpassade alternativ kan gynnas, vilket leder till att dessa snabbare kommer in på marknaden eller ökar sina marknadsandelar. Skatter och andra ekonomiska styrmedel kan därmed vara substitutions- och innovations- drivande på kemikalieområdet. Giftfri vardag – skydda barnen bättre Arbetet med handlingsplanen för en giftfri vardag har förstärkts och getts ett långsiktigt perspektiv. Resurser finns aviserade fram och regeringen har gett Kemikalie- inspektionen i uppdrag att utveckla handlingsplanen. Av uppdraget framgår att Kemikalieinspektionen bl.a. ska utveckla och genomföra kostnadseffektiva åtgärder med ledning av den strategi som tagits fram för att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö (prop. 2013/14:39, bet. 2013/14:MJU 13, rskr. 2013/14:185). Uppdraget ska slutredovisas . Särskilt kan nämnas det arbete som ska utföras på följande områden: ta fram förslag till nationella begränsningar, ta fram ett nationellt åtgärdsprogram för högfluorerade ämnen och en ökad satsning på information om farliga ämnen. Inom ramen för strategin för högfluorerade ämnen ska Kemikalieinspektionen, , ta fram en åtgärdsplan och, där det är lämpligt, lämna förslag till nationella regleringar eller regleringar på EU-nivå samt andra åtgärder i syfte att minska exponeringen av högfluorerade ämnen. Kemikalieinspektionen ska verka för att en handlingsplan initieras inom EU. har föreslagit en användnings- begränsning mot bly och blyföreningar i konsumentvaror som också beslutats av EU- kommissionen. bör dock fortsatt agera för att minimera riskerna med bly och blyföreningar i konsumentprodukter. Regeringen har för avsikt att förbjuda användning av bisfenol A för renovering av tappvattenrör i enlighet med Kemikalie- inspektionens förslag. Förslagen i utredningsbetänkandet Bisfenol A– Kartläggning och strategi för minskad exponering (SOU 2014:90) bereds i . Regeringen avser att se över möjligheten till ytterligare förbud mot bisfenol A och andra bisfenoler Regeringen har gett i uppdrag att identifiera viktigare källor i till utsläpp av mikropartiklar av plast i havet, verka för att reducera uppkomst och utsläpp av mikroplaster från dessa källor samt, vid behov, föreslå författningsändringar för att minska utsläppen. bör om det är möjligt gå före EU med nationella åtgärder och om det bedöms lämpligt förbjuda mikroplaster i kosmetiska produkter. En ökad andel ekologisk produktion är ett viktigt steg för att nå målen i den nationella handlingsplanen för hållbar användning av växtskyddsmedel. Barns exponering för kemiska växtskyddsmedel i vardagen bör minska. Regeringens ansträngningar för att förbättra processen för godkännanden av nya bekämpningsmedel fortsätter. Regeringen avser att i det fortsatta arbetet med godkännande av utsläppande i miljön av genetiskt modifierade organismer (GMO) på EU-nivå ta större hänsyn 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 till användning av bekämpningsmedel. Regeringen har beslutat utreda hur det nya EU- direktivet 2015/412 om medlemsstaternas möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade organismer inom sina territorier kan genomföras. Användningen av nanomaterial har ökat och utvecklingen går mycket snabbt. Regeringen ser ett behov av att säkerställa att utvecklingen sker med hänsyn till potentiella hälso- och miljörisker. I finns fortfarande många områden som förorenats av tidigare verksamheter och som behöver åtgärdas så att de inte utgör något hot. Takten i saneringsarbetet måste öka. En höjning av anslagsnivån är därför nödvändig. Regeringen föreslår som aviserat i Vårpropositionen därför att ytterligare tillförs anslaget för sanering. Ekonomiskt stöd till kommuner för sanering av mark för bostadsbyggande införs . För detta tillförs anslaget 2016 och 2017. För att uppnå en giftfri, resurseffektiv cirkulär ekonomi måste vi börja redan i tillverknings- processen och arbeta för att farliga ämnen i så hög grad som möjligt undviks samt att förnybara material prioriteras. Regeringen avser att inom ramen för EU:s arbete med avfall och cirkulär ekonomi fortsätta prioritera vikten av giftfria kretslopp. Regeringen eftersträvar en giftfri, resurseffektiv cirkulär ekonomi – att sluta cirkeln. Avfall kan vara både en resurs och ett miljöproblem. De resurser som finns i avfall ska, i så hög grad som möjligt, tas tillvara. Målet är att styra avfallet bort från deponering och mot ett resursutnyttjande genom förebyggande av avfall, återanvändning, materialåtervinning och förbränning med energiutvinning. I första hand ska avfall förebyggas, dvs. avfallets mängd och farlighet minskas. I andra hand ska saker repareras och uppgraderas så att de kan återanvändas. I tredje hand ska resursen i form av materialet i avfallet tas till vara genom återvinning och i fjärde hand ska den resurs som energin i avfallet utgör omhändertas på bästa sätt. Slutligen så ska det avfall som inte kan omhändertas på något annat sätt deponeras så att vi på så sätt får ur särskilt farliga eller andra 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 oönskade ämnen ur kretsloppet. Avfalls- mängderna måste minska och återvinningen öka. Avfallshanteringen måste bli en del av en långsiktigt hållbar samhällsplanering. Regeringen bedömer det som nödvändigt att åstadkomma en ambitionshöjning i fråga om enkelhet och tillgänglighet för hushåll och andra för insamling av det dagliga avfallet. Möjligheten att källsortera avfall måste förenklas genom att samla ansvaret för insamlingen hos kommunerna. pågår ett arbete med att utarbeta förslag på hur ansvaret för den fysiska insamlingen av förpackningsavfall och returpapper från hushållen kan flyttas från producenterna till kommunerna. Arbetet ska vara färdigt . Regeringens avsikt är att kunna fatta beslut i denna fråga . Det måste bli lönsamt att materialåtervinna avfall. har byggandet av avfallsförbränningsanläggningar ökat med resultatet att det finns ett stort kapacitets- överskott av avfallsförbränning i . har därför importen av avfall för förbränning ökat kraftigt. Regeringen anser därför att det finns skäl att utveckla styrmedel som främjar ett mer resurseffektivt användande av avfallet genom giftfria och resurseffektiva kretslopp. I samband med det paket om avfall och cirkulär ekonomi som Europeiska kommissionen har aviserat prioriterar regeringen giftfria kretslopp som en av de viktigaste förutsättningarna för EU att uppnå en cirkulär ekonomi. Hårdare krav avseende förebyggande av avfall, specifika återvinningsmål för medlemsstaterna samt utfasning av deponering av biologiskt nedbrytbart och återvinningsbart avfall är också viktiga steg på vägen mot resurseffektivt materialkretslopp inom EU. Vidare bör specifika återvinningsmål på EU-nivå fastställas för textilier och byggprodukter. Regeringens ambition är att ta krafttag i arbetet med att öka takten med att nå miljökvalitets- målen och det krävs stora satsningar för att det ska vara möjligt att nå de havs- och vattenrelaterade målen. ambitionshöjning och kraftfulla åtgärder behövs framöver. Genomförandet av EU:s ramdirektiv för vatten (direktiv /60/EG) och EU:s havsmiljödirektiv (direktiv /56/EG) är centralt för möjligheten att nå de havs- och vattenrelaterade miljökvalitetsmålen. Vattendelegationerna vid de länsstyrelser som är vattenmyndigheter beslutar om uppdaterade åtgärdsprogram inom ramen för vattendirektivet och Havs- och vattenmyndigheten beslutar om åtgärdsprogram avseende havsmiljödirektivet. Regeringen anser att åtgärdsarbetet har stor betydelse för att nå de vattenrelaterade miljökvalitetsmålen och att det i genomförandet av åtgärdsprogrammen behövs ett brett och starkt engagemang från berörda myndigheter, länsstyrelser och kommuner. Åtgärder för att minska utsläpp av övergödande ämnen har gett resultat. Utsläppen från och övriga minskar, men från att man tidigare sett en positiv trend i miljön, är det nu svårt att utläsa någon fortsatt förbättring. Regeringen anser därför att det är prioriterat med ett fortsatt stärkt åtgärdsarbete och då särskilt inriktat mot att minska fosforbelastningen. Viktiga verktyg för att motverka övergödningen är genomförandet av åtgärdsprogrammen inom ramen för vattendirektivet och havsmiljödirektivet. Landsbygdsprogrammet kommer att vara ett viktigt verktyg för att nå målen i ramdirektivet för vatten samt havsmiljödirektivet. De satsningar som genomförs inom ramen för lokala vattenvårdsprojekt (LOVA) är en viktig del av det lokala åtgärdsarbetet. Enskilda avlopp påverkar vattnet ur både miljö- och hälsosynpunkt. Regeringen bereder frågan om enskilda avlopp vidare. Skydd av områden är centralt för att säkerställa och bevara den biologiska mångfalden i kust- och havsområden. Regeringen bedömer att takten i arbetet med att inrätta skyddet av områden behöver öka för att det ska vara möjligt att nå etappmålet om skydd av områden till . Regeringen avser därför att ytterligare stärka arbetet med skydd av områden och som ett led i detta har regeringen gett Havs- och vatten- myndigheten i uppdrag att ta fram en handlingsplan för marint områdesskydd. Planen ska vara klar . För att säkerställa ett funktionellt skydd behöver arbetet med skyddade områden ses som en integrerad del av övrig kust- och havs- förvaltning. Kunskapen om de ekosystemen och utbredning av naturtyper behöver stärkas för att man ska kunna planera för nätverk av skyddade områden, genomföra åtgärder för hotade arter och habitat, arbeta med havsplanering och utveckla en grön infrastruktur i havet. Att säkerställa en ändamålsenlig förvaltning i de skyddade områdena är också angeläget och en prioriterad fråga för regeringen. I flera områden finns ett behov av att införa fiskeregleringar i syfte att nå bevarandemålen. Det arbetet sker dels nationellt och dels regionalt inom ramen för EU:s gemensamma fiskeripolitik. Skydd av områden och ekosystembaserad förvaltning är även till stor del en regional men också en global fråga. Regeringen beslutade vidare om havsplaneringsförordningen 2015:400. Att nödvändig reglering nu är på plats är ett viktigt steg för det fortsatta arbetet med havsplanering. Regeringen anser att omfattande insatser och åtgärder behövs för havs- och vattenmiljön. Därför förstärker regeringen anslaget för åtgärder för havs- och vattenmiljö med i vårändringsbudgeten (prop. 2014/15:99) och med ytterligare i denna proposition (prop. 2015/16:1). Det planerade nya undersöknings- och forskningsfartyget kommer att ge bra förutsättningar att klara av skyldigheter avseende miljöövervakning och datainsamling för fisket, som det blir en resurs för den havsbaserade forskningen. Vattenkraften spelar en central roll för elförsörjning, som enskild produktionskraft men också som regler- och balanskraft. Fysisk påverkan från vattenkraften på vattendragen medför stora konsekvenser för ekosystem och biologisk mångfald. Flödes- reglerande vattenverksamheter kan utgöra viktiga delar i kulturhistoriska miljöer. Den fortsatta hanteringen av vattenkraften tillsammans med andra former av fysisk påverkan på sjöar och vattendrag, är av stor vikt för möjligheter att leva upp till EU:s ramdirektiv för vatten (direktiv /60/EG). (M 2012:01) har sett över dagens regler om vattenverksamheter 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 och utredningens förslag har remitterats. Regeringen avser att återkomma till i frågan. Internationellt samarbete, bl.a. genom de regionala konventionerna Ospar (Konventionen för skydd av den miljön i Nordostatlanten) och Helcom (Helsingforskonventionen för skydd av miljö) är nödvändigt för att nå de havs- och vattenrelaterade miljökvalitets- målen. Särskilt viktiga frågor där aktivt driver på är arbete med skydd av biologisk mångfald, skyddade områden, marint skräp och övergödning. Havs- och vattenmyndigheten har en central roll som förvaltningsmyndighet på miljöområdet med ansvar för frågor om bevarande, restaurering och hållbart nyttjande av sjöar, vattendrag och hav. För att ha möjlighet att hantera satsningarna på havs- och vattenmiljön behöver Havs- och vattenmyndigheten ökade resurser. Därför förstärker regeringen och vattenmyndighetens förvaltningsanslag med 2016 och framåt. 3.6.5Miljömålen är grunden för regeringens miljöpolitik Bedömningen att 14 av 16 miljökvalitetsmål inte nås med beslutade styrmedel gör att arbetet för att öka takten i arbetet med att nå målen måste intensifieras. Regeringen kommer att stärka genomförandet av miljöpolitiken och ta avgörande steg för att öka takten i arbetet med att nå de av antagna miljökvalitetsmålen och generations- målet. För att lyckas behöver miljöpolitiken på allvar integreras i de politikområden där drivkrafterna och lösningarna till miljöproblemen finns. Det betyder att regeringens politik inom dessa områden ska ha en tydlig koppling till miljökvalitetsmålen och också bidra till dessa. Innovationer och ny teknik berör på olika sätt alla miljömål och är helt avgörande för att minska klimatpåverkan, spara på resurser och minska övergödning. Målen kan bidra till grön tillväxt och utgör en viktig drivkraft för miljöteknik med hög prestanda och gröna innovationer. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Krafttag för att nå miljökvalitetsmålen Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att kraftsamla för att öka takten i arbetet med att nå miljökvalitetsmålen. Ett Miljömålsråd har inrättats, en förnyad Miljömålsberedning har tillsatts tillsammans med en nytillträdd miljömålssamordnare för näringslivet. Regeringen förstärkte bl.a. anslagen för åtgärder för värdefull natur, skydd av värdefull natur samt åtgärder för havs- och vattenmiljö, satsningar som bidrar till att nå flera miljö- kvalitetsmål. Regeringen har dessutom satsat för klimatinvesteringar på lokal och regional nivå samt för installation av laddinfrastruktur för elfordon som bidrar till att nå målet Begränsad klimatpåverkan. Forskning och innovation är avgörande för att hitta lösningar på miljöproblemen och en viktig drivkraft för att föra miljöarbete framåt. För att stärka det svenska innovationssystemet krävs ett helhetsperspektiv och ett väl utvecklat samarbete mellan politik, näringsliv, den offentliga sektorn, fackliga organisationer och intresse- organisationer. Regeringen har därför inrättat ett nationellt innovationsråd under ledning av statsminister, där också bl.a. klimat- och miljöministern ingår. Den nationella miljömålssamordnaren för näringslivet tillträdde och har kommit igång med sitt viktiga uppdrag att knyta näringslivet närmare miljömålsarbetet. Myndigheterna har en central roll i genomförandet av miljöpolitiken. Det Miljömålsråd som inrättades i början av mandatperioden ska öka integreringen av klimat- och miljöfrågor hos de 17 deltagande myndigheterna. Rådet ska bl.a. lämna förslag till regeringen på frågor som rådet anser att regeringen behöver arbeta vidare med. Regeringen kommer även fortsatt att arbeta för att stärka styrningen av myndigheterna med ansvar i miljömålssystemet. Länsstyrelserna har en övergripande och samordnande roll i det regionala arbetet med miljökvalitetsmålen och generationsmålet. Länsstyrelserna bedriver arbetet inom särskilda åtgärdsprogram för miljömålen. Grön ekonomi och en hållbar utveckling bidrar till generationsmålet Det ska bli mer lönsamt att välja klimatvänliga lösningar både som producent och som konsument, och svårare och dyrare att välja det som förstör vår gemensamma miljö. Stimulanser och ekonomiska styrmedel ska därför användas för att ställa om i en mer hållbar riktning. En innovativ resurseffektiv produktion som bidrar till produkter, tjänster och system för en cirkulär ekonomi är några av förutsättningarna för en nyindustrialisering av . Regeringen kommer att satsa totalt på samverkan kring miljö- och klimatteknik (se vidare i utgiftsområde 24). Satsningen kommer bl.a. innehålla medel till strategisk användning av spetstekniker och avancerade systemlösningar. Främjande av miljöteknik och gröna innovationer kommer fortsatt att vara en viktig del i regeringens exportfrämjande. Regeringen anser att förutsättningarna för hushållen att konsumera miljömässigt hållbart behöver förbättras och avser att i budgetpropositionen återkomma med en strategi för hållbar konsumtion (se också utgiftsområde 18 Konsumentpolitik, politikens inriktning). Genom olika ekonomiska styrmedel och skatter inom klimat- och luftområdet ska samhällsekonomiska kostnader synliggöras, för att styra konsumtion och investeringar i en mer hållbar riktning. Miljöskatternas styrande effekt ska därför öka. Den senaste tioårsperioden har miljöskatteintäkterna som andel av BNP minskat. För att upprätthålla miljöskatternas styrande effekt i takt med omställningen mot ett mer hållbart samhälle bör även miljöskatterna med jämna mellanrum ses över och justeras. Regeringen kommer att fortsätta arbetet för en strukturomvandling till en grön resurseffektiv och cirkulär ekonomi som bidrar till en hållbar välfärd. En sådan övergång förutsätter medverkan av alla politikområden, förbättrad integrering och samordning på alla nivåer i samhället. Bank- och finanssektorns ansvar, placeringen av våra pensionspengar, näringslivets möjligheter att agera resurseffektivt och konsumenternas agerande är områden som behöver utvecklas. Regeringen arbetar för en hållbar samhällsutveckling som innebär att minska klimat- och miljöpåverkan som en hållbar tillväxt, nya jobb för alla kan nås och framtida generationers livsmiljö och tillgång till naturresurser kan säkerställas. Regeringen verkar för denna utveckling globalt, inom EU och nationellt. Ett utvecklingsarbete kring en cirkulär ekonomi pågår också i dessa sammanhang. Miljöanpassad offentlig upphandling är ett viktigt verktyg i arbetet med att nå miljö- kvalitetsmålen och generationsmålet. Regeringen ser fram emot en effektivare användning av styrmedlet miljöanpassad offentlig upphandling när upphandlingsstödet placeras på den nya upphandlingsmyndigheten. Det är viktigt att säkerställa att den finansiella sektorn bidrar till att uppnå ett resurseffektivt och fossilbränslesnålt samhälle med låga koldioxidutsläpp. förekommer det att kapital kanaliseras till verksamheter som bidrar till att förvärra klimathotet. Detta är inte förenligt med regeringens eller det globala samfundets mål om att utsläppen av växthusgaser ska minskas. Regeringen avser att föra en politik som syftar till att aktörer i finanssektorn tar hänsyn till klimatrisker. Tillsyn är ett viktigt styrmedel för att uppfylla syftet med vilket också bidrar till att vi når miljökvalitetsmålen. Regeringen har gjort särskilda satsningar för att öka tillsynen inom kemikalieområdet och för att komma till rätta med miljöproblemen i havs- och vattenmiljön. Men även inom andra områden är myndigheternas tillsyn och rådgivning betydelsefull. Regeringen bedömer att miljötillsynen behöver stärkas och utvecklas. För att miljöbalkstillsynen ska kunna vara ett verkningsfullt styrmedel måste det finnas nödvändiga resurser för proaktiv och egeninitierad miljötillsyn. sanktionssystem behöver effektiviseras så att fler miljöbrott upptäcks och beivras. Därför bör tillsyns- och sanktionssystem ses över. Miljöavgiften på bly- och kvicksilverbatterier avskaffades när förordningen (2008:834) om producentansvar för batterier trädde i kraft. Batterifonden har därmed inte några intäkter från sådana batterier. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 fonden utgörs endast av ränteintäkter från .