prop · H30327 · 2015-09-30 00:00:00 — Brå 2008:18 Behandling av narkotikamissbrukare i fängelse Brå 2009 Tabell 5.16. Personer dömda till fängelse som intagits i anstalt efter huvudbrott, ålder och kön, () Brå idéskrift 2012 Samverka för att förebygga återfall i brott Arbetsförmedlingens årsredovisningar för 2010-2014 Nytt förslag till funktionskoder, Arbetsförmedlingen, Nationell överenskommelse om samarbete mellan Arbetsförmedlingen och Arbetsförmedlingens och Kriminalvårdens handläggarstöd, 2013 ÅTERFALL I BROTT – HUR KAN SAMHÄLLETS SAMLADE RESURSER ANVÄNDAS BÄTTRE? Kriminalvårdens arbete med att förebygga återfall i brott, RiR 2009:27 Promemoria från för årlig revision, dnr 32-2013-0552. Nationella riktlinjer för missbruks- och beroendevård 2014. Stöd för styrning och ledning. Beijer, (2009) ”De förstår alla situationer” Erfarenheter av att utveckla integrerade former för vård vid missbruk eller beroende samt psykiska problem. Med fokus på brukares perspektiv. , (2009) Oacceptabla brister i missbruksvården. , publicerad på DN debatt . , , (2009) 1 + 1 = 3 Utvärdering av ITOK- projektet ur ett socioekonomiskt perspektiv och ur ett samverkansperspektiv. Varje drogfri dag en framgång. Socioekonomiskt bokslut för Metadonprogrammet i , och , SEE. Kriminalvården i praktiken, 2010, (red.) Kriminalvården och Människan, brottet, följderna, 2012, , Suicide After Release From Prison, Axel med flera, 2014. Vuxenutbildning i anstalt – Skolinspektionens kvalitetsgranskning av Kriminalvårdens klientutbildning, rapport 2012:6. – psykisk sjuk eller missbrukare? En rapport om samverkan, vårdkedjor och ekonomi, och /SEE. Statskontorets rapport bidrag till ideella organisationer, 2014:24. Intervju med f.d. anställd på Kriminalvården/(SiS), Intervjuer med personal på SiS Bärby, Intervjuer med personal i den sociala insatsstyrkan i , Intervju med personal hos i , Intervju med personer hos frivilligorganisationen , Intervju med personer hos (grupperna Passus och Cides), Intervju med Arbetsförmedlingen om Arbetsförmedlingens roll i det återfallsförebyggande arbetet, Intervju med medarbetare hos (SiS), Intervjuer med personal på och Färingsö anstalt, Intervju med personal vid , , Intervju med personal hos i , Möte/intervju med personal på , Kriminalpolitiska enheten, Intervju med klientutbildningsansvarig, Kriminalvården, Kontakt med t.f. chef för utvecklingsenheten hos , Möte med personal på i , Intervju med chef för forskningsgrupp, Intervju med chef för , Intervju med ansvariga för ITOK/, Intervjuer, i , Intervju med professor i kriminologi, , Intervju med nationalekonom, Intervju med fokusgrupp/frivårdsinspektörer från Kriminalvårdens samtliga regioner, Intervju med person hos frivilligorganisationen , ÅTERFALL I BROTT – HUR KAN SAMHÄLLETS SAMLADE RESURSER ANVÄNDAS BÄTTRE? Intervju med statistiker hos Arbetsförmedlingen, Intervju med ansvarig hos WAF/Krami, Intervju med ansvarig för skuldsaneringsteam hos , Utvecklingsseminarium, Brå, SKL-seminarium Kunskap till praktik, Frivårdsinspektör: på frivården som är ansvarig för verkställigheter av frivårdspåföljder och övervakning av villkorligt frigivna, upprättande av personutredning och yttrande till tingsrätter med mera. Har även samordningsansvar för verkställighetsplaneringen för såväl klienter i häkte som intagna i anstalt. ITOK: Integrerat team för opiatberoende kriminalvårdsklienter i , med uppdrag att utreda och inleda behandling av opiatberoende klienter inom Samlokalisering av Kriminalvården och beroendevård. Järntorgsteamet: En öppenvårdsmottagning i för personer med narkotika- eller blandmissbruk och narkotikamissbrukare med psykiatrisk problematik. Samlokalisering av Kriminalvården, landsting och kommun. Kontaktman: Den kriminalvårdare som (bland annat) ansvarar för planeringen av klientens verkställighet. är de flesta kriminalvårdare kontaktmän för en eller flera klienter. Kontraktsvård: Ett vardagligare uttryck för påföljden ”skyddstillsyn med särskild behandlingsplan”. En domstol kan döma någon till behandling kopplad till aktuellt brott, till exempel mot missbruk. Vid misskötsel av behandlingen kan straffet omvandlas till fängelse. Klienten måste förbinda sig att följa vårdplanen eller ”kontraktet”. Kriminalvårdare: baspersonal, ansvariga för kontakten med anstaltsklienterna. Krami: Samverkansprojekt mellan Kriminalvården, Arbetsförmedlingen och en kommun i syfte att underlätta inträdet på arbetsmarknaden för Kriminalvårdens klienter. Kriminogena faktorer: Bakomliggande orsaker till att en person begår brott. Dessa kan vara dynamiska och påverkbara eller statiska och opåverkbara. Påföljd: Straff. Risk- och behovsbedömning: En risk- och behovsbedömning görs av varje klient som ett led i planeringen av tiden i anstalt. Det är en genomgång av klientens kriminogena faktorer i syfte att bedöma risken för återfall och identifiera vilka behov som måste åtgärdas för att minska denna risk. RPÖV: Rättspsykiatrisk öppenvårdsmottagning i som tar emot psykiskt sjuka missbrukare och andra kriminalvårdsklienter med psykisk problematik. Samlokalisering av Kriminalvården, landsting och kommun. ÅTERFALL I BROTT – HUR KAN SAMHÄLLETS SAMLADE RESURSER ANVÄNDAS BÄTTRE? Skyddstillsyn: En påföljd där klienten vistas ute i samhället. Normalt övervakning av frivården, som kan återupptas . Särskilda utslussningsåtgärder: Åtgärder för att successivt öka graden av frihet inför frigivning från anstalt. Det finns fyra olika: halvvägshus, vårdvistelse, frigång och utökad frigång. Verkställighetsplanering: Ett dokument som innehåller information om klientens bakgrund och livssituation, vilka behov av insatser Kriminalvården bedömer att klienten har för minska risken för återfall efter strafftiden, och en planering för dessa insatser. Verkställighetsplanen ska uppdateras löpande, och ska även innehålla uppföljning och dokumentation av klientens tid inom . Återfallsförebyggande arbete: Ett av Kriminalvårdens viktigaste mål är att förebygga återfall i brott, och enligt myndigheten kan i princip allt arbete ses som återfallsförebyggande i någon mån. Det som generellt avses med ”återfallsförebyggande insatser” är dock sådant som mer direkt syftar till att göra klienter bättre rustade för ett liv utan brott. Bland dessa insatser finns behandlingsprogram mot missbruk och kriminalitet, vård för missbruk och psykisk och kroppslig ohälsa, sysselsättning inklusive arbetsdrift, utbildning och arbetsmarknadsåtgärder, social färdighetsträning och självförvaltning samt särskilda utslussningsåtgärder. har gjort en aktgranskning, ett stort antal intervjuer (inklusive fokusgruppintervju) och dokumentstudier samt gått igenom relevant statistik. Metoderna beskrivs närmare nedan. har i samråd med Kriminalvårdens utvecklingsenhet konstruerat två urvalsgrupper. Grupperna avser att fånga in klienter som myndigheten har ett uppföljningsansvar för och som är samhällsekonomiskt betungande.147 Dessa två grupper är: Grupp 1: Klienter dömda till mer än två månaders fängelse (och som suttit på anstalt), som är villkorligt frigivna samt avslutade sin övervakningstid . Totalt ingick 3 552 klienter i denna grupp. Grupp 2: Klienter dömda till skyddstillsyn som avslutade sin övervakningstid . Denna grupp innehöll totalt 6 862 klienter. För dessa två grupper har gjort ett slumpmässigt urval (OSA) om 100 klienter från respektive grupp. De verkställighetsplaner som granskats är de planer som gjorts inför villkorlig frigivning (för grupp 1) eller efter dom till skyddstillsyn (för grupp 2). Ur vardera av grupperna 1 respektive 2 ovan har 100 klienters verkställighetsplaner valts ut. Totalt har alltså 200 klienters verkställighetsplaner granskats. När angivit procentandelar i tabeller är resultaten viktade enligt andel i respektive målpopulation som angivits ovan. Det som systematiskt finns dokumenterat i verkställighetsplanerna är vilka insatser som Kriminalvården tillsammans med klienten inledningsvis bedömt att det finns behov av och planerat och påbörjat samt vilka externa kontakter som man tagit för att genomföra dem. I de allra flesta verkställighetsplaner finns numera också en uppföljning, med en övergripande värdering av om planerade insatser inom ett visst insatsområde fullföljts helt eller delvis. Dessa typer av uppgifter har bedömt vara någorlunda säkra. Detta har också bekräftats vid intervjuer 147 De övriga grupperna är t.ex. dömda till samhällsarbete och villkorligt frigivna utan övervakning. ÅTERFALL I BROTT – HUR KAN SAMHÄLLETS SAMLADE RESURSER ANVÄNDAS BÄTTRE? med representanter för Kriminalvården och fastslagits i utredningsrapporter.148 har däremot varit mera försiktig med att uttala sig om vilka specifika insatser inom ett visst område som har genomförts eller inte. Anledningen är att det finns en osäkerhet kring huruvida samtliga åtgärder som vidtagits faktiskt dokumenterats i planerna.149 Kriminalvården påpekar också att det finns möjligheter framöver att förbättra framför allt bedömningarna och behoven av insatser inom områdena kriminella attityder, nätverk och personlighetsstörningar genom att använda mer strukturerade riskbedömningar. Dessa möjligheter kommer dock att föreligga först . sker bedömningar av risker och behov inom dessa tre områden främst utifrån professionella bedömningar. Utifrån de brister och problem i verkställighetsplaneringen som identifierats, och de föreskrifter med mera som styr verkställighetsplaneringen, har vi ställt samman ett frågeformulär.150 Vissa av frågorna har varit av bakgrundskaraktär. Andra frågor har varit mer innehållsfokuserade och avser att belysa vilka insatser Kriminalvården bedömt att det finns behov av, vilka som planerats och vilka som fullföljts. Vidare fångar formuläret upp om Kriminalvården samverkat och i så fall med vilken aktör. De åtta insatsområden som har undersökts är kriminella attityder, drogmissbruk, sysselsättning, utbildning, skuldsanering, boende, ny miljö/nytt nätverk och psykisk ohälsa. Projektgruppen har suttit på i och gått igenom verkställighetsplanerna. Till hjälp har haft föreskrifter och allmänna råd, Kriminalvårdens hjälptexter och Kriminalvårdens interna utbildningsmaterial. Resultaten från aktgranskningen har sammanställts i frekvenstabeller, som redovisats i rapportens huvudtext eller i bilaga 2. Då genomfört en urvalsundersökning finns vissa felmarginaler att ta hänsyn till när resultat ska Av tabell 1 nedan framgår att felmarginalerna maximalt ligger mellan när vi uttalar oss om samtliga 200 verkställighetsplaner och mellan när endera gruppens resultat ska generaliseras. Svarsfrekvenserna har genomgående varit höga, oftast kring och däröver. 148Klientkartläggning 2013, sidan 14 till 16. 149I praktiken sker enligt rapporten i praktik och retorik, Kriminalvårdens utvecklingsenhet, 2013, ett visst klientarbete parallellt med det organiserade arbetet, där korta möten, med personlig och engagerad personal, innehåller inslag av miljöterapi eller motivationsarbete. 150KVFS 2009:4, Kriminalvårdens föreskrifter och allmänna råd för verkställighet i anstalt. Bilagetabell 1 Approximativa felmarginaler för skattning av procenttal skattning i stratum 1 skattning i stratum 2 alternativ i en fråga (± procent) (± procent) (± procent) Beräkningarna avser ett stratifierat urval, där OSU görs i varje stratum. Populationsstorlekar för stratum 1 och stratum 2 är 6 862 respektive 3 552. Felmarginalerna är av konfidensgrad. När det gäller urvalsstorlek och analys av felmarginaler med mera har anlitat Statistikkonsulterna . har genomfört intervjuer med drygt 60 personer. Merparten av intervjuerna genomfördes . intervjufrågor har såväl resultatet från förstudien (främst vårens intervjuer) som resultatet av aktgranskningen använts (höstens intervjuer). Frågorna har fokuserat dels på verkställighetsplaneringen, dels på samverkan vid frigivning. Intervjuerna med Kriminalvården har genomförts på anstalter, frivårdskontor, regionkontor och huvudkontoret. Intervjuer med Kriminalvårdens samverkansaktörer har också genomförts. har genomfört intervjuer med Arbetsförmedlingen, socialtjänster, SKL, frivilligorganisationer och olika samverkanslösningar som ITOK och Krami. har också genomfört intervjuer med forskare och företrädare för . ÅTERFALL I BROTT – HUR KAN SAMHÄLLETS SAMLADE RESURSER ANVÄNDAS BÄTTRE? För att kunna få en regional spridning så att Kriminalvårdens sex regioner är representerade i granskningen genomförde en fokusgruppsintervju, där samtliga regioner fanns representerade med kriminalvårdare och frivårdsinspektörer. Inför mötet fick varje deltagare fylla i en mindre enkät med uppgifter om bland annat tid för återfallsförebyggande insatser och samarbete med . Dokumentstudier och genomgång av statistik För att belysa regeringens styrning av området har gått igenom gällande styrdokument på området, till exempel förarbeten till fängelselagen, förordningar, regleringsbrev, regeringsuppdrag och föreskrifter. I den mån det funnits överenskommelser och avtal som ligger till grund för insatser från myndigheter och socialtjänst har dessa analyserats. Regeringens budgetpropositioner samt avrapportering från för årlig revision har också ingått i dokumentstudien. har också gått igenom ett stort antal utredningar och forskningsrapporter. Det gäller bland annat Brås rapporter samt Kriminalvårdens och Statens institutionsstyrelses rapporter. I litteraturlistan finns ett antal andra titlar som studerats. Grundläggande statistik om verkställighet har inhämtats från Kriminalvården och Arbetsförmedlingen. Ur denna statistik har sammanställt och analyserat behov och genomförda insatser. Bilaga 2 Uppgifter från aktgranskning Bilagetabell 2 Antal dagar före/efter villkorlig frigivning som aktuell verkställighetsplan fastställts för anstaltsklienter Tid före/efter villkorlig frigivning Källa: aktgranskning. Bilagetabell 3 När planering av insatser för dömda till skyddstillsyn påbörjats (första, om flera) Mer än en månad Källa: aktgranskning. ÅTERFALL I BROTT – HUR KAN SAMHÄLLETS SAMLADE RESURSER ANVÄNDAS BÄTTRE? Bilagetabell 4 Andelen delvis och helt fullföljda insatser i relation till bedömda behov hos klienter i Kriminalvårdens olika regioner Någon typ av insats Källa: aktgranskning. ÅTERFALL I BROTT – HUR KAN SAMHÄLLETS SAMLADE RESURSER ANVÄNDAS BÄTTRE? Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på Statens insatser för riskkapitalförsörjning – i senaste laget Bostäder för äldre i avfolkningsorter Staten och det civila samhället i integrationsarbetet Effekter av förändrade regler för deltidsarbetslösa Att överklaga till förvaltningsrätten – Handläggningstider och Ekonomiska förutsättningar för en fortsatt omställning av försvaret Försvaret – en utmaning för staten. försvarsområdet 2010–2014 Stödet till anhöriga omsorgsgivare Förvaltningen av regionala projektmedel – delat ansvar, Att tillvarata och utveckla nyanländas kompetens – rätt insats i rätt tid? Livsmedelskontrollen – tar staten sitt ansvar? Att gå i pension – varför så krångligt? Etableringslotsar – fungerar länken mellan individen och Nyanländ i – effektiva insatser för ett snabbt mottagande? – Är finansieringen av bolaget effektiv Det allmänna pensionssystemet – en granskning av granskningen Statens dimensionering av lärarutbildningen – utbildas rätt antal Valuta för biståndspengarna? – valutahantering i det internationella Överenskommelser mellan regeringen och SKL inom hälso- och sjukvården – frivilligt att delta men svårt att tacka nej – effektivitet i exportgarantisystemet? Primärvårdens styrning – efter behov eller efterfrågan? Informationssäkerheten i den civila statsförvaltningen Bistånd genom internationella organisationer – UD:s hantering av det multilaterala utvecklingssamarbetet Omskolad till arbete? – Utbildningsstödet till varslade vid Den officiella statistiken – en rättvisande bild av Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden Å Romson, Y , M , I Baylan, K , S-E Bucht, H Hellmark , Å , M , A Ygeman, A , P , M , M , A Strandhäll, A Shekarabi, A Hadzialic Regeringen beslutar skrivelse 2015/16:27 om återfall i brott