prop · H203140 · 2015-06-16 00:00:00 — 1984 köper av satellit och TVtillverkaren , vilken övertagits av staten . 1985 Statsföretag byter namn till . omstruktureras genom försäljning och köp av företag. 1986 Det statligt helägda () och konsumenternas förbund, OK, går ihop och bildar leum, OKP, med statliga finska som delägare. Första delprivatiseringen av sker genom att andel köps in och en tredjedel av aktierna i säljs till ett fåtal institu tioner. 1987 börsnoteras i samband med en nyemission. Staten övertar Gruvor från . 1988 delas, får ansvar för bannätet och affärsverket () för tågtrafiken. 1989 , och Volvos livsmedelsbolag går samman och bildar den nya Procordiakoncernen med och staten som största ägare med vardera av rösterna. SSABaktierna noteras på . 1990 PKbanken köper Nordbanken. 1991 beslutar att helt eller delvis privatisera 35 företag och att avveckla Förvaltningsaktiebolaget . Cel sius Industrier, tidigare Svenska Varv, byter skepnad till för svarskoncern när det slås samman med Telub och FFV, ombildat till aktiebolag, samt köper . VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2014 STATLIGT ÄGANDE I MODERN TID blir och därmed avskiljs stomkraftnätet och utlandsförbindelser i ett nytt affärsverk – . Statens ägarandel i bjuds ut i ett publikt erbju dande i form av köprätter i kombination med en statsobligation. blir helt konkurrensutsatt. SAS förvärvar av Linjeflyg och bildar ett helt integrerat inrikesflyg. går i konkurs och förvärvas av staten. bildas för att ta hand om de problemkrediter som uppstått i Nordbanken till följd av finanskrisen. 1993 upphör och myndigheter kan agera fritt på fastighetsmark naden. övertar statens kommersiella fastig heter. och staten kom mer överens om att verka för en uppdelning av i två delar. Staten blir huvudä gare i , inriktat på läkemedel, och blir huvudägare i som verkar inom branscherna för livsmedel, tobak med mera. Regeringen säljer av statens aktier i försvarskoncernen men behåller röstmajoriteten och aktien noteras på . och slås sam man till , som lägger bud på . skjuter till för att rädda Nordbanken. Telever ket ombildas till . 1994 ABanan projekt bildas för att bygga , och är det första infrastrukturella projektet i som sam finansieras av staten och näringslivet. Posten blir aktiebolag. Staten säljer sitt resterande innehav i , OKP samt delar av och . 1995 V&S Vin & Sprits monopol upphör. och det amerikanska läkemedelsbolaget går ihop. 1996 Staten skjuter till till AmuGruppen (senare ) för att rädda företaget från konkurs. 1997 SBL Vaccin säljs till ninglotteriet och går ihop och byter namn till . och offentliggör sin avsikt att gå samman och bildar MeritaNordbanken. 1998 ägande bildas på Näringsdeparte mentet och ges förvaltningsansvar för en stor del av bolagen med statligt ägande. 1999 Resterande aktieinnehav i & UpJohn säljs. bildas genom överföring av skogstillgångar från AssiDomän. Staten säljer sina aktier i (bolagiserat 1995 från i samband med att besiktningsmonopolet avskaffades) och VPC (Värdepapper scentralen). 2000 hav i () säljs till försvarskoncernen . Vatten fall blir ett av största energibolag genom förvärven av de tyska energi bolagen för . VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2014 STATLIGT ÄGANDE I MODERN TID UniDanmark och norska och blir en nordisk bank. Statens ägarandel i banken minskar till . Affärsver ket delas upp i sex olika bolag. Det nya får ansvar för persontrafiken. De andra bolagen är EuroMaint, , Jernhusen, TraffiCare och Unigrid. Flygkoncernen SAS, vilket tidigare ägts via tre olika nationella moderbolag, får ett gemensamt nybildat moderbolag, , i vilket tidigare aktieägare får nyemitterade aktier. Staten äger därefter 21,4 pro cent av . 2002 och finska Sonera går samman till TeliaSonera och skapar den ledande tele 2003 Statens aktier i överlåts till det likaså helstatligt ägda . Staten förvärvar ABB:s innehav om i () och blir efter förvär vet ensam ägare till SEK. 2005 Staten skjuter till 600 ”Svensk kod för bolags styrning” (Koden), som syftar till att bidra till en förbättrad styrning av svenska aktiebolag, börjar tillämpas av Stock holmsbörsen och utgör även en del av statens ägarpolitik. vationsbron bildas med uppgift att investera i tillväxtbolag. utvidgar uppdrag till att även omfatta inlåning från allmänheten. 2006 Staten avyttrar sin sista aktie i , vilket var en rest då huvudmannaskapet för hanteringen av farligt avfall överförts på en privat aktör. 2007 Staten minskar sitt innehav i TeliaSonera och säljer aktier för . Staten äger därefter i Sonera. beslutar att ge regeringen mandat att sälja vissa av bolagen med statligt ägande. 2008 Staten säljer sitt innehav 2008 i OMX till Borse , i Vin&Sprit till franska och i till . Försäljningarna ger intäkter motsvarande . SEK och tillförs nytt kapital och i samband med detta överlåts aktierna i till SEK. Fouriertransform bildas i syfte att investera i forsknings och utvecklingsverksamhet inom fordonsklustret. Staten tar, genom , över ägandet i och . Övertagandet sker på grundval av stödlagen för att värna stabiliteten i den finansiella sektorn. 2009 Svevia och Vectura 2009 Consulting bildas ur tidigare verksamheter inom och . Staten deltar i nyemissioner i och . Samgåendet mellan slut förs och bildar ett nytt bolag, PostNord. Apoteksmono polet avvecklas och bolagen avskiljs från . 2010 Försäljningen av 465 apotek slutförs som ett led i omregle ringen av apoteksmarknaden. Dessutom överförs 150 apotek till Apoteksgruppen. bildas av verksamhet. Det nybildade bolaget tar över flyg platsverksamheten för tio nationellt strategiska flygplatser från . Staten deltar i nyemission i SAS. bildas i syfte att planera och bygga den europeiska spallationskällan i och ett centrum för databearbetning i . bildas i syfte att bedriva finansierings verksamhet och främja innovation och företagande i norra riges inland. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2014 STATLIGT ÄGANDE I MODERN TID 2011 Förvaltningen av bolagen med statligt ägande flyttas över från till . Staten säljer 255 miljoner aktier i för och minskar sitt ägande från till . Aktierna i i delas ut från till staten. Bolaget äger produktiv skogsmark som ska användas som ersättningsmark för skyddsvärd skog. Metria som säljer analyser, tjänster och produkter baserade på geogra fisk information bildas ur Lantmäteriet. (bildat av resurs och AMS Arbetslivstjänster) säljs för . 2012 SAS brottas med stora lönsamhetsproblem och för att säkra bolagets likviditet går staten, tillsammans med övriga stora ägare och ett antal banker, med i en kreditfacilitet om . slutför delförsäljning av sta tionsnätet genom att dela bolaget i två delar. Minoritetsägarna tar över det stationsnät som varit till försäljning medan tetsägaren, staten, behåller resterande del av och blir 100procentig ägare till bolaget. 2013 bron slås samman i syfte att skapa en gemensam organisa tion för finansiering i tidiga faser av bolagsbildningar. Förvaltningen av Auto mobile Parts (senare ) , reservdelstillverkaren vilken tagit i pant för ett lån till biltillverkaren , flyttas till . Staten avvecklar hela sitt återstående ägande i (13,) genom att sälja aktier för . Staten säljer till teknik konsultföretaget för . 2014 SAS säger upp lånelöftet genom kreditfaciliteten till bland andra staten efter att ha förbättrat bolagets lönsamhet och stärkt den finansiella ställningen via en emission av preferens aktier på kapitalmarknaden. avbolagiseras då ansvar och verksamhet överförs till den nya eHälsomyndighe ten som bildas . Ersättningsmark i och försätts i likvidation. beslutades vid extra stämma i Bostadsgaranti om försäljning av dotterbolaget . Försäljningen utgör en del av avvecklingen av Bostadsgaranti som helhet. Regeringen fick bemyndigande att avyttra tillgångar och skulder i ESS till ett konsortium för europeisk forskningsin frastruktur och att likvidera bolaget. 2015 Förvaltningen av bolagen med statligt ägande flyttas från till och ges för valtningsansvar för ytterligare åtta bolag och två stiftelser. Likvidationen av Ersättningsmark avslutas. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2014 Bolag som ingår i den konsoliderade redovisningen är de aktiebolag där statens aktieinnehav förvaltas av samt organisationen . Den konsoliderade redovisningen är en sammanställning av finansiell information som upprättats av de berörda bolagen. I den konsoliderade redovisningen ingår inte aktiebolag som förvaltas av andra myndigheter än eller av statliga stiftelser. Bolag där staten har en ägarandel som understiger eller är under avveckling, ingår inte heller i den konsoliderade redovisningen. Dotterbolag utgörs av bolag där staten har en kapitalandel motsvarande eller mer. Intressebolag, dvs. där staten har en kapitalandel understigande har, i det fall staten äger eller mer, medräknats efter ägarandel vad gäller resultat. Den konsoliderade redovisningen bygger som framgått på finansiell information som upprättats och inrapporterats av respektive bolag. Denna konsoliderade redovisning är inte att jämställa med en koncernredovisning. Anledningen till detta är att bolagen med statligt ägande inte utgör en koncern och därför upprättas inte heller en koncern redovisning enligt det formella regelverket. Sammanställningen syftar därför till att på bästa möjliga sätt ge en samlad och tydlig bild av förvaltningen av bolagen med statligt ägande i finansiella termer. För att möjliggöra detta utan att tillämpa konsolideringsmetoder enligt gällande regelverk lämnas nedan en beskrivning av grunderna för sammanställningen. Inrapporteringen till från bolag med statligt ägande baseras på den gängse presentationsform som gäller inom näringslivet. Resultaträkning, balansräkning och kassaflödesanalys har dock komprimerats. I rapporteringen för den konsoliderade redovisningen har vissa justeringar gjorts och för dessa ansvarar (se nedan). Bolagsbeskrivningarna som presenterar respektive bolag baseras huvudsakligen på bolagens egna uppgifter. Till följd av olika beräkningsmetoder kan de nyckeltal som redovisats i den konsoliderade redovisningen skilja sig från de nyckeltal bolagen själva redovisat (se definitioner nedan). För den konsoliderade redovisningen gäller följande. •De bolag som ingår i sammanställningen är av olika karaktär, storlek och tillämpar till viss del olika regelverk vid upprättandet av sina finansiella rapporter. Rapporteringen till är en komprimerad uppställningsform med inslag av både IFRS och svenska redovisnings principer, där bolagen redovisat i enlighet med de principer som tillämpas i respektive bolag. En del bolag, bland annat de finansiella bolagen som redovisar enligt lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag, anpassar sin inrapportering till rapporteringsformat för att konsolideringen ska bli praktiskt genomförbar. En del bolag har övergått till att tillämpa BFNAR 2012:1 Årsredovisning och koncernredovisning (K3). •Av regeringens riktlinjer för extern rapportering för företag med statligt ägande framgår att bolagens finansiella rapporter bör upprättas med utgångspunkt i de krav som ställs på noterade bolag. ska noterade bolag inom EU upprätta sin koncernredovisning i enlighet med IFRS, sådana som de har antagits av EU. •Intressebolag har redovisats enligt kapitalandelsmetoden. är att resultatet efter skatt i intressebolaget motsvarande statens ägarandel har tagits in i den konsoliderade resultaträkningen på en rad i rörelseresultatet. På motsvarande sätt har ägarens andel i intresse bolagets eget kapital tillförts den konsoliderade balansräkningen. •Dotterbolag i vilka det finns en minoritet har justerats i resultaträkning och balansräkning. Justeringen innebär att minoritetens andel i dotterbolagets resultat redovisas som en avdragspost i anslutning till resultat från andelar i intressebolag. Minoritetens andel i dotterbolagets kapital redovisas som en separat post i det egna kapitalet i koncernbalansräkningen. •Transaktioner mellan bolag som ingår i sammanställningen har inte eliminerats. Detta överensstämmer inte med sedvanliga konsoliderings metoder för koncerninterna mellanhavanden. Skälet till detta är, som inledningsvis beskrevs, att bolagen tillsammans inte utgör en koncern. Av denna anledning finns inte heller det underlag som erfordras för att möjliggöra sådana elimineringar tillgängligt hos de rapporterande bolagen. •Vissa nyckeltal har inte beräknats för de finansiella bolagen. Skälet till detta är framför allt att det kapital som de finansiella bolagen binder i rörelsen är av en annan karaktär jämfört med det stora flertalet övriga bolag. För information om redovisningsprinciper i respektive bolag hänvisas till respektive bolags årsredovisning. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2014 Antal anställda i medeltal – Omräknat till års anställda. Bruttoinvesteringar – Summan av bolagets investeringar i förvärv, materiella anläggnings tillgångar, immateriella anläggningstillgångar samt finansiella anläggningstillgångar. Funds From Operations (FFO) – Internt tillför da medel Justerat eget kapital (JEK) – Eget kapital plus eventuella övervärden i till exempel fastigheter och dotterbolag. Nettoskuld – Räntebärande skulder minus räntebärande tillgångar. Nettoskuldsättningsgrad – Räntebärande nettoskuld i förhållande till eget kapital. I vissa fall sker beräkningen med utgångspunkt i justerat eget kapital (JEK) vilket i förekom mande fall anges. Operativt kapital – Räntebärande nettoskuld plus eget kapital. Re, Avkastning på eget kapital (genomsnitt) – Resultat efter skatt hänförbart till aktieägare i moderbolaget i förhållande till genomsnittligt eget kapital hänförbart till aktieägare i moder bolaget. I vissa fall sker beräkningen med ut gångspunkt i justerat eget kapital (JEK) vilket i förekommande fall anges. Rop, Avkastning på operativt kapital (genom- snitt) – Rörelseresultat i relation till genom snittligt operativt kapital. ROCE, Avkastning på sysselsatt kapital (genomsnitt) – Rörelseresultat plus finansiella intäkter i förhållande till genomsnittligt syssel satt kapital. Rörelsemarginal – Rörelseresultat i förhållande till nettoomsättningen. Skuldsättningsgrad – Räntebärande skulder i förhållande till eget kapital. Soliditet – Eget kapital inklusive minoritetens andel i förhållande till balansomslutningen. I vissa fall sker beräkningen med utgångspunkt i justerat eget kapital (JEK) vilket i förekom mande fall anges. Sysselsatt kapital – Räntebärande skulder plus eget kapital. Utdelning – Uppgifter om utdelning avser utdel ning beslutad vid där på följande årsstämma. Kapitaltäckningsgrad – Kapitalbas i relation till riskvägt belopp. Kärnprimärkapitalrelation – Kärnprimärkapital i relation till riskvägt belopp. Kärnprimärkapital – Eget kapital minus vissa avdragsposter, exempelvis goodwill. Överskottsgrad – Driftnetto i relation till hyres intäkter. EMAS – EU:s miljöstyrnings och revisions ordning (Sche me). EPD – Internationellt system för miljövaru deklarationer. GRI – Global Reporting Initiative, internatio nella riktlinjer för hållbarhetsredovisning. IFRS – International Financial Reporting (XX) – Siffror inom parenteser som följer en annan siffra anger notering föregående år. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2014 BOLAG MED STATLIGT ÄGANDE I SIFFROR Bolag med statligt ägande i siffror SAMMANFATTANDE TABELL FÖR BOLAG MED STATLIGT ÄGANDE Resultat efter skatt, –8284 –13543 1) Notera att intäkter avser nettointäkter + övriga intäkter. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2014 BOLAG MED STATLIGT ÄGANDE I SIFFROR SAMMANFATTANDE TABELL FÖR BOLAG MED STATLIGT ÄGANDE Resultat efter skatt, Delägda bolag (ägarandel i %) Bostadsgaranti (50) ESS (European Spallation Source) (73) PostNord (60) SAS (21) SOS Alarm (50) TeliaSonera (37) VisitSweden (50) VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2014 1991/92:44, bet. 1991/92:FiU8, rskr. 1991/92:107) (prop. 1992/93:37, bet. 1992/93:FiU8, rskr. 1992/93:123) (prop. 1997/98:137, bet. 1997/98:FiU25, rskr. 1997/98:252) 2010/11:1 utgiftsområde 24, bet 2010/11:FiU2, rskr. 2010/11:139, 140) (prop. 2013/14:1 utgiftsområde 24, bet. 2013/14:NU1, rskr. 2013/14:103) 1993/94:40, bet. 1993/94:NU11, rskr. 1993/94:80) (prop. 2008/09:73, bet. 2008/09:FiU17, rskr. 2008/09:47) (prop. 2009/10:148, bet. 2009/10:NU25, rskr. 2009/10:361) (prop. 2011/12:99, bet. 2011/12:FiU21, rskr. 2011/12:282) (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:NU1, rskr. 2012/13:104) APL, , Apoteksgruppen 1970:74, bet. 1970:2LU, rskr. 1984/85:170, bet. 1984/85:SoU29, rskr. 1984/85:357) (prop. 1995/96:141, bet. 1995/96:NU26, rskr. 1995/96:302) (prop. 1996/97:27, bet. 1996/97:SoU5, rskr. 1996/97:58) 2001/02:63, bet. 2001/02:SoU10, rskr. 2001/02:194) (prop. 2004/05:70, bet. 2004/05:SoU13, rskr. 2004/05:217) (prop. 2005/06:70, bet. 2005/06:SoU15, rskr. 2005/06:198) (prop. 2006/07:78, bet. 2006/07:SoU12, 2006/07:153) 2007/08:87, bet. 2007/08:SoU 17, 2007/08:182) (prop. 2007/08:142, bet. 2007/08:SoU20, 2007/08:255) (prop. 2008/09:145, bet. 2008/09: SoU21, rskr.2008/09:226) (prop. 2008/09:190, bet. 2008/09: SoU25, rskr.2008/09:288) (prop. 2009/10:96, bet. 2009/10: SoU10, rskr.2009/10:222) (prop. 2009/10:138, bet. 2009/10: SoU23, rskr. 2009/10:288) (prop. 2012/13:128, bet. 2012/13:SoU26, rskr. 2012/13:279) 1993/94:39, bet. 1993/94:TU6, rskr. 1993/94:74) (prop. 1993/94:213, bet. 1993/94:TU36, rskr. 1993/94:436) (prop. 2005/06:1, bet. 2005/06:TU1, rskr. 2005/06:81) (prop. 2006/07:1, bet. 2006/07:TU1, rskr. 2006/07:35) (prop. 2010/11:1, bet. 2010/11:TU1, rskr. 2010/11:138) 1963:91, SU 1963:83, bet. 3LU 1963:22, rskr. 1963:198) (prop. 1991/92:69, bet. 1991/92:NU10, rskr. 1991/92:92) (prop. 1993/94:167, bet. 1993/94:TU35, rskr. 1993/94:433) (prop. 1994/95:69, bet. 1994/95:TU8, rskr. 1994/95:137) 1996/97:1 utgiftsområde 22, bet. 1996/97:TU1, rskr. 1996/97:115) (prop. 2009/10:32, bet. 2009/10:TU8, rskr. 2009/10:161) 2009/10:54, bet. 2009/10:NU10, rskr. 2009/10:162) 1983/84:41, bet. 1983/84:BoU8, rskr. 1983/84:64) (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:NU1, rskr. 2012/13:103) (prop. 2013/14:125, bet. 2013/14:CU25, rskr. 2013/14:212) 1994/95:78, bet. 1994/95:FiU4, rskr. 1994/95:75) 1992/93:100, bet. 1992/93:KrU20, rskr. 1992/93:315) (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129) (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145) 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160) 2009/10:1 utgiftsområde 16, bet. 2009/10:UbU1, rskr. 2009/10:126) (prop. 2012/13:190, bet. 2012/13:UbU7, rskr. 2012/13:54) 2014/15:1, bet. 2014/15:UbU1, rskr. 2014/15:90) 2008/09:95, bet. 2008/09:FiU19, rskr. 2008/09:144) (prop. 2012/13:99, bet. 2012/13:FiU21, rskr. 2012/13:287) (prop. 2013/14:99, bet. 2013/14:FiU21, rskr. 2013/14:316) 1999/2000:78, bet. 1999/2000:TU11, rskr. 1999/00:238) (prop. 2003/04:127 bet. 2003/04:NU15, rskr. 2003/04:286 ) 1977/78:119, bet. 1977/78:TU22, rskr. 1977/78:291) (prop. 1991/92:134, bet. 1991/92:NU33, rskr. 1991/92:351) (prop. 1992/93:51, bet. 1992/93:NU15, rskr. 1992/93:97) 1993/94:100, bet. 1993/94:NU16, rskr. 1993/94:224) 2009/10:10, bet. 2009/10:TU5, rskr. 2009/10:59) 2010/11:2, bet. 2010/11:FiU11, rskr. 2010/11;75) (Skr. 2010/11:74, bet. 2010/11:NU16, rskr. 2010/11:252) (prop. 2013/14:99, bet. 2013/14:FiU21, rskr. 2013/14:316) 1999/00:78, bet. 1999/2000:TU11, rskr. 1999/2000:238) 1992/93:152, bet. 1992/93:AU6, rskr. 1992/93:175) (prop. 1993/94:126, bet. 1993/94:UbU10, rskr.1993/94:341) (prop. 1995/96:145, bet. 1995/96:Ubu8, rskr. 1995/96:224) (prop. 1996/97:55, bet. 1996/97:AU6, rskr. 1996/97:108) (Skr. 1996/97:95, bet. 1996/97:AU10, rskr. 1996/97:188) (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:NU1, rskr. 2012/13:103) 1883:18) (prop. 1882:14) (prop. 1907:107) (prop. 1927:241) (prop. 1977/78:96, bet. 1977/78:NU50, rskr. 1977/78:225) (prop. 1978/79:87, bet. 1978/79:NU30, rskr. 1978/79:240) (prop. 1979/80:79, bet. 1979/80:NU72, rskr. 1979/80:380) (prop. 1981/82:32, bet. 1981/82:TU7, rskr. 1981/82:116) 1981/82:56, bet. 1981/82:NU13, rskr. 1981/82:82) (prop. 1980/81:128, bet. 1980/81:NU48, rskr. 1980/81:301) (prop. 1982/83:120, bet. 1982/83:NU38, rskr. 1982/83:306) (prop. 1991/92:69, bet. 1991/92:NU10, rskr. 1991/92:92) 2010/11:53, bet. 2010/11:CU10, rskr. 2010/11:188) 1997/98:1, bet. 1997/98:NU1, rskr. 1997/98:131) (prop. 2005/06:105, bet. 2005/06:LU33, rskr. 2005/06:377) (prop. 2011/12:99, bet. 2011/12:FiU21) 1994/95:101, bet. 1994/95:JoU9, rskr. 1994/95:86) 2003/04:1 utgiftsområde 20, bet. 2003/04:MJU1, rskr. 2003/04:103) (prop. 2013/14:99, bet. 2013/14:FiU21, rskr. 2013/14:316) 1992/93:100, bet. 1992/93:KrU20, rskr. 1992/93:315) (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129) (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145) 1992/93:132, bet. 1992/93:TU11, rskr. 1992/93:152) (prop. 1993/94:38, bet. 1993/94:TU9, rskr. 1993/94:119) (prop. 1995/96:218, bet. 1996/97:TU6, rskr. 1996/97:34) (prop. 1997/98:127, bet. 1997/98:TU13, rskr. 1997/98:304) (prop. 1998/99:95, bet. 1998/99:TU11, rskr. 1998/99:237) (prop. 2007/08:143, bet. 2007/08:NU13, rskr. 2007/08:253) (prop. 2009/10:216, bet. 2009/10:TU19, rskr. 2009/10:378) (bet. 2010/11:NU7, rskr. 2010/11:190) 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284) (prop. 2006/07:1, bet. 2006/07:NU1, rskr. 2006/07:62) (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160) (prop. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3, rskr. 2012/13:152) (prop. 2012/13:99, bet. 2012/13:FiU21, rskr. 2012/13:287) 1977/78:30, bet. 1977/78:AU16, rskr 1977/78:74) 1978/79:25 bil 9, 1 & 2, bet. 1978/79:AU17, rskr. 1978/79:118) (prop. 1978/79:139, bet. 1978/79:AU29, rskr. 1978/79:293) 1982/83:149, bet. 1982/83:AU25, rskr. 1982/83:153) (prop. 1991/92:91, bet. 1991/91:AU16, rskr. 1991/92:249) 1996/97:126, bet. 1996/97:TU9, rskr. 1996/97:232) (prop. 2000/01:124, bet. 2000/01:TU17), rskr. 2000/01:253) (prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40, rskr. 2008/09:192) (prop. 2009/10:121, bet. 2009/10: FiU35, rskr. 2009/10:220) (prop. 2012/13:46, bet. 2012/13:NU10, rskr. 2012/13:102) VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2014 1993/94:76, bet. 1993/94:BoU06, rskr. 1993/94:115) (prop. 1993/94:228, bet. 1993/94:BoU20, rskr. 1993/94:374) (prop. 1994/95:219, bet. 1994/95:BoU20, rskr. 1994/95:417) 2001/02:1 Bilaga 6, utg.omr.2, bet. 2001/02:FiU2, rskr. 2001/02:129) (prop. 2005:06:1, bet. 2005/06:FiU2, rskr. 2005/06:126–128) 2006/07:57, bet. 2006/07:NU16, rskr. 2006/07:217) (prop. 2008/09:104, bet. 2008/09:FiU39, rskr. 2008/09:217) (mot. 2010/11:N1, bet. 2010/11:NU7, rskr. 2010/11:190) 1962:125, bet. 1962:SU110, bet. 1962:BaU22, rskr.1962:272 & 275) (prop. 1981/82:181, bet. 1981/82:NU52, rskr. 1981/82:427) 1995/96:141, bet. 1995/96:NU26, rskr. 1995/96:302) (prop. 2002/03:142, 2002/03:NU14, rskr. 2002/03:244) (prop. 2008/09:73, bet. 2008/09:FiU1, rskr. 2008/09:47) (prop. 2008/09:86, bet. 2008/09:NU12, rskr. 2008/09:125) 1999/2000:78, bet. 1999/2000:TU11, rskr. 1999/2000:238) (prop. 2002/03:86, bet. 2002/03:NU13, rskr. 2002/03:343) 2005/06:160, bet. 2005/06:TU5, rskr. 2005/06:308) (skr. 2001/02:141, bet. 2001/02:TU14, rskr. 2001/02:281) (prop. 2008/09:176, bet. 2008/09:TU18, rskr. 2008/09:293) 1972:129, bet. 1972:TU20, rskr. 1972:329) (prop.1990/91:87, bet. 1990/91:TU28, rskr. 1990/91:369) (prop.1992/93:132, bet. 1992/93:TU11, rskr. 1992/93:152) (prop.1992/93:200, bet. 1992/93:TU30, rskr. 1992/93:943) (prop.1993/94:150, bet. 1993/94:TU38, rskr. 1993/94:432) 1991/92:44, bet. 1991/92:FiU8, rskr. 1991/92:107) (prop. 1992/93:37, bet. 1992/93:FiU8, rskr. 1992/93:123) (prop. 1997/98:137, bet. 1997/98:FiU25, rskr. 1997/98:252) 1972:48, bet. 1972:NU37, rskr. 1978/79:142, bet. 1978/79:NU36, rskr. 1978/79:292) (prop. 1985/86:127, bet. 1985/86:NU21, rskr. 1985/86:305) 1997/98:119, bet. 1997/98:BoU10, rskr. 1997/98:306) (prop. 1997/98:150, bet. 1997/98:FiU27, rskr. 1997/98:317) (prop. 2001/02:4, bet. 2001/02:NU4, rskr. 2001/02:118) 2001/02:58, bet. 2001/02:BoU4, rskr. 2001/02:160) (prop. 2001/02:100, bet. 2001/02:FiU21, rskr. 2001/02:326) (prop. 2003/04:1, bet. 2003/04:FiU11, rskr.