prop · H20347 · 2015-01-22 00:00:00 — Figur B1.1 Antal antagna ht 2014, värdet inom parantes anger antal examenstillstånd UNIVERSITET, totalt 274 st 140 (2) Ämneslärare årskurs 7–9 0 (18) 171 (14) = Varav naturv. = Varav naturv. 38 (6) 134 (18) 34 (1) 116 (2) * 0 st antagna, 5 st examenstillstånd ** 9 st antagna, 1 st examenstillstånd UNIVERSITET, totalt 318 st 100 (3) Ämneslärare årskurs 7–9 0 (7) 171 (14) = Varav naturv. = Varav naturv. 148 (7) 34 (1) 70 (2) * 0 st antagna, 1 st examenstillstånd ** 0 st antagna, 1 st examenstillstånd GYMNASTIKˆ OCH , totalt 138 st 100 (3) Ämneslärare årskurs 7–9 0 (1) 171 (14) = Varav naturv. = Varav naturv. 138 (1) 34 (1) 70 (2) och konstnärliga högskola hade ingen antagning via Universitets- och högskolerådet till . STATENS DIMENSIONERING AV LÄRARUTBILDNINGEN – UTBILDAS RÄTT ANTAL LÄRARE? GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET I granskningen har fem lärosätens arbete med dimensionering av lärarutbildning studerats närmare. Urvalet av lärosäten har skett utifrån principerna att täcka in lärosäten av olika storlek (universitet och mindre högskolor) och i olika delar av landet (norra, mellersta och södra delen av landet). Bland de lärosäten som besökts ﬁnns både universitet som fått universitetsstatus sent och sådana som haft det tillbaka. De lärosäten vi valde att besöka har också alla en bredd när det gäller examenstillstånd för lärarutbildning, det vill säga de erbjuder både grundlärarutbildning och ämneslärarutbildning. Ämneslärarutbildningen erbjuds inte heller endast inom t.ex. samhällskunskap eller humaniora eller endast inom naturvetenskapliga ämnen. Syftet med dessa fallstudier är dock inte att kunna generalisera på basis av urvalet, utan att kunna ge en djupare beskrivning av några fall. Skriftliga dokument som beskriver hur lärosätena fattar sina dimensioneringsbeslut begärdes in. På de fem lärosätena har vi intervjuat personer som är ansvariga för att ta fram underlag och lägga fram förslag på en lämplig dimensionering av de olika inriktningarna inom utbildningen. Intervjupersonerna har också kunnat beskriva vilka kontakter och vilken form av samarbete som lärosätet har med skolhuvudmän. För att få fördjupad information om lärosätenas samarbete och dialog med skolhuvudmän har vi besökt kommunala skolhuvudmän i lärosätenas omgivande regioner. Vid de två först genomförda fallstudierna intervjuade vi den kommunala skolhuvudmannen på den ort där lärosätet är beläget. Eftersom vi förstod av dessa två intervjuer att samarbetet kan påverkas av kommunens storlek och geograﬁska närhet till lärosätet utökade vi antalet huvudmän i de tre efterföljande fallstudierna. Då besökte vi förutom skolhuvudmannen på centralorten även en mindre och en mellanstor kommun i samma region. Av tidsskäl har huvudmän för fristående skolor inte inkluderats i fallstudierna. STATENS DIMENSIONERING AV LÄRARUTBILDNINGEN – UTBILDAS RÄTT ANTAL LÄRARE? Tabell B2.1 De kommuner som besökt i fallstudierna Kommun i tätbefolkad region Kommun i tätbefolkad region Enkät till lärosäten med lärarutbildning En webbenkät med maximalt 35 frågor riktades till de 28 statliga lärosäten som har examenstillstånd för åtminstone en inriktning inom lärarutbildningen. Även och ﬁck möjlighet att svara. Enkäten ställdes till lärosätet och inte till en speciﬁk funktion eller person, men distribuerades via ett mejl till kontaktperson på lärosätet. Undersökningen genomfördes mellan 2014, tre påminnelser skickades ut. Alla lärosäten har svarat på enkäten, men ett visst partiellt bortfall förekommer. En sammanställning av enkätsvaren ﬁnns i elektronisk bilaga. Enkät till kommunala och enskilda skolhuvudmän En webbenkät med maximalt 22 respektive 27 frågor riktades till kommunala respektive enskilda skolhuvudmän. Separata utskick gjordes till kommunala och till enskilda huvudmän. Det var nödvändigt att i viss utsträckning anpassa enkätformulär och missivbrev till de två grupperna. De fristående huvudmännen ﬁck svara på några ytterligare bakgrundsfrågor och ﬁck en ytterligare fråga angående hur de samverkar som var särskilt anpassade till deras situation. I övrigt var enkätformulären identiska för att kunna jämföra svaren mellan respondentgrupperna. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Enkäten till de kommunala skolhuvudmännen distribuerades via ett mejl till kommunens o ciella e-postadress för vidarebefordran till ansvarig för grundskola och gymnasium. En sammanställning över e-postadresser till samtliga kommuner hämtades från kommuner och landsting. Enkäten till fristående huvudmän skickades till huvudmäns e-postadresser, inte till enskilda skolor. I missivet gjordes tydligt att ansvarig hos huvudmannen skulle svara på frågorna, inte enskilda skolors rektorer. Aktuell information över vilka enskilda grund- och gymnasieskolor som var verksamma och adresser till dem hämtades från . När e-postadresserna i register var till fristående skolors rektorer sökte reda på e-postadresser till skolornas huvudman. Undersökningen genomfördes mellan och . Fyra påminnelser skickades ut och totalt inkom 203 svar från kommunala skolhuvudmän och 404 svar från enskilda huvudmän. Svarsfrekvensen uppgick till (203/291) bland de kommunala skolhuvudmännen respektive (404/813) bland de enskilda skolhuvudmännen. En sammanställning över enkätsvaren ﬁnns i elektronisk bilaga. Skälet till att enkäten riktats till 291 kommunala skolhuvudmän är att de förekommer att dessa frågor sköts av kommunalförbund. När det gäller bortfallet så har en kommun meddelat att de på grund av sjukskrivning inte kan besvara enkäten och en kommun har meddelat att de beslutat sig för att inte lämna något svar. I övrigt har ingen kunskap om skälen till varför de inte valt att lämna något svar. När det gäller enkäten till enskilda skolhuvudmän har följande justeringar av populationen gjorts: När en skolhuvudman svarat ﬂera gånger har det svar behållits som det framgår är lämnat av en huvudman och inte av en enskild skola. Två enskilda skolhuvudmän har meddelat att de inte anställer svenska lärare och har därför tagits bort från populationen. 48 enskilda skolhuvudmän har inte kunnat nås eftersom deras e-postadresser inte har varit giltiga. Det kan ﬁnnas olika anledningar till detta, en är att huvudmännen är verksam. Tjänstemän på har intervjuats angående regeringens styrning och tjänstemän på har intervjuats angående examenstillstånd för lärarutbildningen. Tjänstemän på intervjuades i ett tidigt skede av granskningen angående av uppgifter till registret över pedagogisk personal. STATENS DIMENSIONERING AV LÄRARUTBILDNINGEN – UTBILDAS RÄTT ANTAL LÄRARE? begärde in följande slags dokument från de lärosäten där fallstudie gjordes: Beskrivning av hur lärarutbildningen (utbildningarna) är organiserade vid lärosätet. Beslut och beslutsunderlag i samband med att lärosätet sökte examensrättigheter. Varför sökte lärosätet just dessa examensrätter? Eventuellt underlag som ﬁnns inför beslut om antal platser på lärarutbildningen. Statistik, prognoser, information , underlag lärosätet använder för att bestämma antal platser på utbildningarna. Lärosätets delegationsordning (för vår förståelse av lärosätets organisation). Dokument som beskriver samverkan med andra lärosäten. (Eventuella avtal, protokoll från möten, andra avtal/överenskommelser, etc). Dokument som beskriver samverkan med huvudmän avseende dimensionering. (Deltagande i programråd, underlag från huvudmän om lärarbehov, protokoll från möten, avtal, etc.). Det måste inte vara kommunala huvudmän, de fristående huvudmännen är också intressanta. Dokument som beskriver eventuella samarbeten med andra aktörer avseende dimensionering av lärarutbildningen. Om det ﬁnns projekt eller arbete med att särskilt försöka attrahera studenter till någon eller alla inriktningar på lärarutbildningen så är intresserade av dokumentation från sådant arbete. Regeringens styrning i frågan – dokument som visar på eventuell påverkan från regeringen i arbetet med dimensionering. (Det ﬁnns ett återrapporteringskrav för årsredovisningen, men ﬁnns det också annat och har lärosätet i så fall dokumentation) Har det skett några förändringar i arbetet med dimensionering sedan den nya lärarutbildningen införts? Har lärosätet förändrat processer, beslutsunderlag eller sådant? När det gäller protokoll och dylikt från möten räckte det med att lärosätet gick . GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Alla tidigare utgivna rapporter ﬁnns tillgängliga på Svensk rymdverksamhet – en strategisk tillgång? Statliga myndigheters skydd mot korruption Staten på elmarknaden – insatser för en fungerande elöverföring Mer patientperspektiv i vården – är nationella riktlinjer en metod? Ungdomars väg till arbete – individuellt stöd och matchning mot Bostadstillägget och äldreförsörjningsstödet till pensionärer – når förmånerna fram? EnergieŠektivisering inom industrin – eŠekter av statens insatser i – eŠektivt utbyte av medlemsskapet På väg ut i världen – statens främjandeinsatser för export Statens kunskapsspridning till skolan Skattekontroll – en fråga om förtroendet för oŠentlig förvaltning Landsbygdsprogrammet – från jordbruksstöd till landsbygdsstöd? Sjunde AP-fonden – svarar förvaltningen av premiepensionen mot Kränkt eller diskriminerad i skolan – är det någon skillnad? Statens tillsyn över skolan – bidrar den till förbättrade Ett steg in och en ny start – hur fungerar subventionerade anställningar för nyanlända? Tågförseningar – orsaker, ansvar och åtgärder Klimat för pengarna? Granskningar inom klimatområdet 2009–2013 Statens satsningar på – leder de i rätt Statens hantering av riksintressen – ett hinder för bostadsbyggande Försvarsmaktens förmåga till uthålliga insatser Transparensen i budgetpropositionen – tillämpningen av det STATENS DIMENSIONERING AV LÄRARUTBILDNINGEN – UTBILDAS RÄTT ANTAL LÄRARE? Statens insatser för riskkapitalförsörjning – i senaste laget Bostäder för äldre i avfolkningsorter Staten och det civila samhället i integrationsarbetet E•ekter av förändrade regler för deltidsarbetslösa Att överklaga till förvaltningsrätten – Handläggningstider och Ekonomiska förutsättningar för en fortsatt omställning av försvaret Försvaret – en utmaning för staten. försvarsområdet 2010–2014 Stödet till anhöriga omsorgsgivare Förvaltningen av regionala projektmedel – delat ansvar, Att tillvarata och utveckla nyanländas kompetens – rätt insats i rätt tid? Livsmedelskontrollen – tar staten sitt ansvar? Att gå i pension – varför så krångligt? Etableringslotsar – fungerar länken mellan individen och Nyanländ i – e•ektiva insatser för ett snabbt mottagande? – Är ﬁnansieringen av bolaget e•ektiv Det allmänna pensionssystemet – en granskning av granskningen STATENS DIMENSIONERING AV LÄRARUTBILDNINGEN – UTBILDAS RÄTT ANTAL LÄRARE? har granskat om systemet för dimensionering av lärarutbildning leder till att rätt antal lärare med rätt kompetens utbildas. Lärarutbildningen är en samhällskritisk utbildning och det råder brist på vissa typer av lärare. Situationen riskerar att förvärras då antalet studenter på de lärarutbildningar där behoven är som störst är särskilt litet. Granskningen visar att regeringen är återhållsam i sin styrning av lärosätena och inte aktivt mildrar målkonﬂikter i systemet för dimensionering av lärarutbildningen. Målkonﬂikterna kan bidra till att det utbildas för få lärare inom vissa ämnen och för många i andra. Vidare framkommer att de beﬁntliga lärarresurserna tillsammans med antalet sökande studenter har störst betydelse för vilka ämnesinriktningar och vilket antal platser lärosätena erbjuder. rekommenderar regeringen att bland annat justera resurstilldelningssystemet för att stärka lärosätenas förutsättningar att ge utbildningar inom bristämnen även när få studenter söker dem. Regeringen bör också ytterligare stimulera och underlätta för lärosätena att samverka för att uppnå ökad specialisering bland lärosätena. rekommenderas lärosätena bland annat att arbeta mer för att den undervisande personalens kompetens bättre ska matcha lärarbehoven på arbetsmarknaden. 55, 114 90 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , M , Y , M , I Baylan, K , S-E Bucht, P , H Hellmark , Å , M , A Ygeman, A , P , M , A Bah Kuhnke, A Shekarabi, G , G , A Hadzialic Regeringen beslutar skrivelse 2014/15:47 om statens dimensionering av lärarutbildningen