prop · H3031d16 · 2015-09-21 00:00:00 — Arbetsmarknad och 14 arbetsliv 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Förslag till statens budget Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Arbetsmarknad och arbetsliv............................................................................... Mål för utgiftsområdet .................................................................... Mål för området ............................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder ...................... Analys och slutsatser ....................................................................... 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader ........................... 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd.............. 3.6.31:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och 1:4 Lönebidrag och m.m.................................................... 1:5 Rådet för Europeiska socialfonden i ............................ 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 ......... 1:8 Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen ............................ 1:9 Bidrag till administrationen av grundbeloppet......................... 1:10 Bidrag till Stiftelsen ...................... 1:11 Bidrag till lönegarantiersättning.............................................. 3.6.121:12 Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktions- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Mål för arbetslivspolitiken ............................................................... Resultatredovisning – Arbetsmiljö.................................................. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder....................... Analys och slutsatser........................................................................ Resultatredovisning – Arbetsrätt .................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder....................... Analys och slutsatser........................................................................ Resultatredovisning – Lönebildning ............................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder....................... Analys och slutsatser........................................................................ 2:3 Internationella arbetsorganisationen ()............................. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv .. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2016–2019. Tabell 2.3 Ramnivå 2016 realekonomiskt fördelad. Tabell 2.4 Skatteutgifter inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv ........ Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom område Arbetsmarknad......................................... Tabell 3.2 Årsgenomsnitt av antalet kvarstående deltagare i konjunkturberoende Tabell 3.3 Andelen i arbete eller reguljär utbildning efter avslutat Tabell 3.4 Särskilda insatser för sökande med funktionsnedsättning som medför Tabell 3.5 Övergång till arbete utan stöd. Särskilda insatser för sökande med funktionsnedsättningar som medför nedsatt arbetsförmåga............................. Tabell 3.6 Övriga insatser för sökande med funktionsnedsättning som medför Tabell 3.7 Utgifter för reformer i budgetpropositionen ................................ Tabell 3.8 Utgifter för aviserade reformer ekonomiska vårproposition..... Tabell 3.9 Anslagsutveckling 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader.......... Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:1 Arbetsförmedlingens Anslagsutveckling 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd.......................................................... Anslagsutveckling 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program Beställningsbemyndigande för anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser .................................................. Personer och utgifter för arbetsmarknadspolitiska program.. Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser .................................................. Anslagsutveckling 1:4 Lönebidrag och m.m. ............................... Beställningsbemyndigande för anslaget 1:4 Lönebidrag och Program för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga (och lönebidrag m.m.) ............................................ Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:4 Lönebidrag och 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 3.22 Anslagsutveckling 1:5 Rådet för Europeiska socialfonden i ......... Tabell 3.23 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:5 Rådet för Europeiska Tabell 3.24 Anslagsutveckling 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 2014–2020.............................................................................................................. Tabell 3.25 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 .............................................................................. Tabell 3.26 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020........................................................................................ Tabell 3.27 Anslagsutveckling 1:7 och Tabell 3.28 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:7 Institutet för arbetsmarknads- och utbildningspolitisk utvärdering........................................ Tabell 3.29 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:7 Institutet för arbetsmarknads- och utbildningspolitisk utvärdering........................................ Tabell 3.30 Anslagsutveckling 1:8 Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen ......... Tabell 3.31 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:8 Inspektionen för Tabell 3.32 Anslagsutveckling 1:9 Bidrag till administrationen av grundbeloppet ..... Tabell 3.33 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:9 Bidrag till administration Tabell 3.34 Anslagsutveckling 1:10 Bidrag till Stiftelsen ... Tabell 3.35 Anslagsutveckling 1:11 Bidrag till lönegarantiersättning........................... Tabell 3.36 Nettoutgifter m.m. för anslaget 1:11 Bidrag till lönegarantiersättning Tabell 3.37 Företagskonkurser m.m. budgetåret 2012-första halvåret 2015................ Tabell 3.38 Antal personer med lönegarantiersättning m.m. 2012–/...................................................................................... Tabell 3.39 Antalet personer med lönegarantiersättning uppdelat på företagskonkurs och företagsrekonstruktion 2014 och –................................. Tabell 3.40 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:11 Bidrag till Tabell 3.41 Anslagsutveckling 1:12 Nystartsjobb och stöd för Tabell 3.42 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:12 Nystartsjobb och stöd Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde Arbetsliv......................................... Tabell 4.2 Antal förrättningar och inspektioner 2012–2014......................................... Tabell 4.3 Deltidsarbete (15–), 2011–2014 ............................................................ Tabell 4.4 Tidsbegränsad anställning (15–), 2011–2014........................................ Tabell 4.5 Målstatistik för Arbetsdomstolen 2012–2014 .............................................. Tabell 4.6 Genomströmningstider för mål vid Arbetsdomstolen 2012–2014 ............. Tabell 4.7 Antal medlingsärenden i riksavtalsförhandlingar där har förordnat medlare 2010–2014........................................................................ Tabell 4.8 Antal förlorade arbetsdagar på grund av konflikt 2010–2014 ..................... Tabell 4.9 Löneutveckling för hela arbetsmarknaden –2014................................. Tabell 4.10 Anslagsutveckling 2:1 ................................................... Tabell 4.11 Uppdragsverksamhet ................................................................................... Tabell 4.12 Beställningsbemyndigande för anslaget 2:1 ................. Tabell 4.13 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 2:1 ........... Tabell 4.14 Anslagsutveckling 2:2 Arbetsdomstolen .................................................... 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 4.15 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 2:2 Arbetsdomstolen............ Tabell 4.16 Anslagsutveckling 2:3 Internationella arbetsorganisationen ()......... Tabell 4.17 Anslagsutveckling 2:4 .................................................. Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 2:4 .......... Anslagsutveckling 2:5 Arbetslivspolitik..................................................... Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 2:5 Arbetslivspolitik............. Tabell 4.20 Beställningsbemyndigande för anslaget 2:5 Arbetslivspolitik .................. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Arbetskraftsdeltagande och sysselsättningsgrad ..................................... Arbetslöshet bland ungdomar och vuxna ................................................. Inskrivna arbetslösa personer på Arbetsförmedlingen 24 månader eller Inskrivna arbetslösa personer på Arbetsförmedlingen med svag förankring ...........................................................................................och övriga Antal dödsfall i arbetsolyckor 1999–2014 Antal anmälda arbetsolyckor med frånvaro 1999–2014 Antal anmälda arbetssjukdomar 1999–2014 Anställda och ohälsa, upplevda besvär hos kvinnor 1999–2013 Anställda och ohälsa, upplevda besvär hos män 1999–2013 Veckoarbetstid (15–) 2014 2010–2014.............................................................................................................. Nominell och real löneutveckling i procent 1998–2014 Kvinnors lön i procent av mäns lön sektorsvis efter standardvägning 2011–2014.............................................................................................................. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 7 2017–2026 (avsnitt 3.6.3), 2.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:4 Lönebidrag och m.m. ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 13 2017−2020 (avsnitt 3.6.4), 3.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 3 2017–2022 (avsnitt 3.6.6), 4.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:7 utvärdering ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018 (avsnitt 3.6.7), 5.bemyndigar regeringen att för anslaget 2:1 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 (avsnitt 4.8.1), 6.bemyndigar regeringen att för anslaget 2:5 Arbetslivspolitik ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018 (avsnitt 4.8.5), 7.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt följande uppställning: 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Rådet för Europeiska socialfonden i Europeiska socialfonden m.m. för Bidrag till administration av grundbeloppet Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar Internationella arbetsorganisationen () 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 2 Arbetsmarknad och arbetsliv Utgiftsområdet omfattar områdena Arbetsmarknad och Arbetsliv. Området Arbetsmarknad består i huvudsak av matchning av arbetssökande och lediga jobb, arbetsmarknadspolitiska program, arbetslöshetsförsäkringen, lönegarantiersättning, Europeiska socialfonden samt myndigheterna Arbetsförmedlingen, Rådet för Europeiska socialfonden i , Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen och utvärdering. Området Arbetsliv omfattar arbetsmiljö, arbetsrätt och lönebildning samt myndigheterna , , och . Utgifterna inom utgiftsområdet blev lägre än anvisade medel, vilket förklaras av lägre utbetalningar för arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd, arbetsmarknadspolitiska program och insatser samt för lönegarantiersättning. Dessutom blev Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader lägre än budgeterat. beräknas utgifterna inom området bli lägre än budget varav nära hälften förklaras av lägre utgifter för arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd. Därutöver väntas även utgifterna för arbetsmarknadspolitiska program och insatser, Lönebidrag och samt lönegarantiersättning bli lägre. föreslår regeringen att totalt ca anvisas inom utgiftsområdet. Den högre nivån jämfört med beror till största del på att redovisningen av två skatteutgifter, stöd för nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktion, flyttas till utgiftssidan av statens budget . Därutöver beräknas högre utgifter för främst arbetsmarknadspolitiska program och insatser samt för Lönebidrag och . beräknas utgifterna uppgå till ca och till ca respektive år. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Totalt för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Avser äldreanslaget 1:12 Europeiska socialfonden m.m. för . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2016–2019. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Tabell 2.3 Ramnivå 2016 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde Arbetsmarknad och arbetsliv Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Samhällets stöd till företag och hushåll inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv redovisas normalt i huvudsak på budgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en enhetlig beskattning, s.k. skatteutgifter. En skatteutgift uppstår om skatteuttaget för en viss grupp eller en viss kategori av skattebetalare är lägre än vad som är förenligt med inom skatteslaget. Många av skatteutgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika områden som t.ex. konjunktur-, bostads-, miljö- eller Dessa skatteutgifter påverkar budgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av redovisningen av skatteutgifterna har redovisats i regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2014/15:98). Av tabell 2.4 framgår de skatteutgifter som är att hänföra till utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Utgifter för personalvård hör till området Arbetsliv och övriga till området Arbetsmarknad. De sistnämnda ska dock inte ses som specifika medel inom arbetsmarknadspolitiken, eftersom det handlar om generella efterfrågestimulerande åtgärder och rörlighetsstimulanser för anställda. Jämfört med Redovisningen av skatteutgifter är några skatteutgifter ändrade. Nedsättningen av socialavgifterna för unga innebar vid ingången av 2015 att arbetsgivar- och egenavgifterna, med undantag för ålderspensionsavgiften, beräknades till en fjärdedel av ordinarie avgifter. förändrades nedsättningen genom att avgifterna sänktes ytterligare för personer som vid årets ingång inte fyllt som nedsättningen slopades för personer som vid årets ingång fyllt . reducerades nedsättningen av socialavgifterna för unga som ett första steg inför ett fullt slopande. I denna proposition föreslås att nedsättningen slopas helt . Dessa reformer påverkar skatteutgifterna nedsättning av arbetsgivaravgifter för unga och nedsättning av egenavgifter för unga. I samband med propositionen Vårändringsbudget slopades skattereduktionen för hjälp med läxor och annat skolarbete . I denna proposition föreslås att matlagning och vissa städ- och rengöringsarbeten inte längre ska omfattas av RUT-avdraget fr.o.m. . Dessutom föreslås att taket för RUT- avdraget sänks från till för personer som inte fyllt vid årets ingång. Samtliga dessa förändringar påverkar skatteutgiften skattereduktion för RUT-tjänster. I denna proposition föreslås också att subventionsgraden för ROT-arbeten sänks från till . Denna reform påverkar skatteutgiften skattereduktion för ROT-arbeten. Utöver detta flyttas redovisningen av två skatteutgifter, stöd för nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktion, till utgiftssidan av statens budget . Tabell 2.4 Skatteutgifter inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Avdrag för ökade levnadskostnader vid tillfälligt arbete, dubbel bosättning och Avdrag för resor till och från arbetet1 Förmån av resa vid anställningsintervju Förmån av utbildning vid omstrukturering Avdrag för resor till och från arbetet2 Nedsättning av egenavgifter för unga Generell nedsättning av egenavgifter personer som arbetar med forskning eller Anm.: Ett ”-” innebär att skatteutgiften inte kan kvantifieras. Ett ”f” innebär att redovisningen flyttats till utgiftssidan av statens budget. 1Skatteutgiften avser kostnader i tjänst. 2Skatteutgiften avser kostnader i näringsverksamhet. 3Skatteutgiften är beräknad utifrån förslag i denna proposition. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 De av beslutade målen inom utgiftsområdet är följande: –Insatserna ska bidra till en väl fungerande arbetsmarknad –Goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet för både kvinnor och (För beslut om målen se prop. 2011/12:1 utgiftsområde 14 avsnitten 3.3 och 4.3, bet. 2011/12:AU2, rskr. 2011/12:88.) Resultatredovisningar lämnas under respektive avsnitt. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Området Arbetsmarknad består i huvudsak av matchning av arbetssökande och lediga jobb, arbetsmarknadspolitiska program, arbetslöshetsförsäkringen, lönegarantiersättningen, Europeiska socialfonden samt myndigheterna Arbetsförmedlingen, Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ), Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) och utvärdering (IFAU). Utgifterna 2014 var 2 814 miljoner lägre än 2013. Detta gäller främst anslagen 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd och 1:11 Bidrag till lönegarantiersättning. Förklaringen är att färre arbetslösa fått arbetslöshetsersättning trots en oförändrad arbetslöshet på . Vidare har antalet deltagare i program med aktivitetsstöd minskat liksom antalet företagskonkurser och personer som berördes av konkurserna. beräknas dock utgifterna bli högre jämfört med på grund av beslutade och föreslagna reformer. Jämfört med beräknade anslag i den ursprungligt beslutade budgeten prognostiseras utgifterna minska med 2015 men ökar därefter med 2016, 2017 och 2018. I samband med propositionen Vårändringsbudget anvisades 2015 för bl.a. införande av extratjänster, utbildningskontrakt och traineejobb. Därefter bedöms reformerna innebära att utgifterna ökar med 2016, 2017 och 2018. Reformerna i denna proposition beräknas öka utgifterna med ytterligare 2016, 2017, 2018 och 2019 jämfört med ekonomiska vårproposition (se avsnitt 3.5, tab. 3.7). Huvuddelen av ökningen beror på regeringens förslag att i enlighet med vad som aviserats i 2015 års yrkesintroduktionsanställningar under anslag (se avsnitt 3.6.12). Utifrån ovanstående och antaganden om den makroekonomiska utvecklingen beräknas utgifterna jämfört med ekonomiska vårproposition sammantaget minska med 2015 för att därefter öka med 2016, 2017, 2018 och 2019. Utöver förslaget om att ett anslag bör uppföras för nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar berör ökningen främst anslaget 1:4 Lönebidrag och m.m. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom område Arbetsmarknad 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och 1:4 Lönebidrag och m.m. 1:5 Rådet för Europeiska socialfonden i 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 1:8 Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen 1:9 Bidrag till administration av grundbeloppet 1:10 Bidrag till Stiftelsen 1:11 Bidrag till lönegarantiersättning 1:12 Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktions- 2015 1:12 Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2013 Totalt för område Arbetsmarknad 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Målet för arbetsmarknadspolitiken är att insatserna ska bidra till en väl fungerande arbetsmarknad. Arbetsmarknadspolitiken ska bidra till en förbättrad matchning mellan dem som söker arbete och dem som söker arbetskraft. Arbetsmarknadspolitiken ska också främja mångfald och jämställdhet samt motverka diskriminering i arbetslivet och en könsuppdelning på arbetsmarknaden. 3.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder En rad olika faktorer påverkar utvecklingen på arbetsmarknaden. bidrag är ofta svårt att mäta och avgränsa från effekterna av andra offentliga insatser. Vidare påverkar konjunkturutvecklingen resultatet. Grunden för analysen kring måluppfyllelsen utgörs därför av en rad olika indikatorer som t.ex. övergången till arbete eller utbildning. I en del fall är indikatorerna överlappande med de som används vid regeringens uppföljning av sysselsättningspolitiken som redovisas i regeringens ekonomiska vårproposition. IFAU och IAF lämnar viktiga underlag för bedömningen av arbetsmarknadspolitikens måluppfyllelse. Huvuddelen av resultatinformationen utgörs av återrapporteringar från i första hand Arbetsförmedlingen men även andra myndigheter som t.ex. Statskontoret och . Målet för arbetsmarknadspolitiken är att insatserna ska bidra till en väl fungerande arbetsmarknad. Följande resultatredovisning utgår i huvudsak ifrån den förra regeringens mål och prioriteringar. Svensk ekonomi befinner sig i en konjunkturåterhämtning. Både arbetskraften och sysselsättningen har ökat . Antalet sysselsatta minskade i samband med finanskrisen, men har ökat och är nu högre än i början av finanskrisen. ökade antalet sysselsatta med 68 000 personer och det är främst bland utrikes födda som sysselsättningen har ökat. Jämfört med andra europeiska länder är den svenska arbetsmarknaden, i vissa avseenden, relativt stark. Sysselsättningsgraden och arbetskraftsdeltagandet är bland de högsta i EU, främst till följd av de höga nivåerna bland kvinnor. Sysselsättningsgraden ökade från 2014. Den genomsnittliga sysselsättningsgraden i EU uppgick till . Även arbetskraftsdeltagandet har ökat något , från till . Det genomsnittliga arbetskraftsdeltagandet i EU uppgick till . Skillnaderna mellan män och kvinnor kvarstår, både vad gäller deltagande i arbetskraften och andelen sysselsatta. Diagram 3.1 Arbetskraftsdeltagande och sysselsättningsgrad Anm.: , säsongsrensade och utjämnade data. Källa: SCB. Återhämtningen på arbetsmarknaden har dock inte varit tillräckligt stark och sysselsättningen har inte ökat tillräckligt mycket för att andelen arbetslösa ska minska. Arbetslösheten minskade något efter 2009, men har därefter legat på en hög nivå.