prop · H3031d2 · 2015-09-21 00:00:00 — Regeringen ser därför ett behov av att utveckla arbetet med att stärka den demokratiska medvetenheten. Stärka det demokratiska samtalet Regeringen arbetar på flera sätt för att stärka demokratin genom att öka den demokratiska medvetenheten och främja det demokratiska samtalet. Det allmänna biblioteksväsendet utgör en viktig källa till information och kunskap som är en nödvändig utgångspunkt för saklig debatt. har fått i uppdrag att ta fram en nationell biblioteksstrategi. I uppdraget ingår bl.a. att belysa bibliotekens roll för att främja det demokratiska samtalet, den fria åsiktsbildningen samt förmågan till kritisk analys och källkritik (dnr Ku2015/00747/KI). Rege- ringen ser biblioteken som en viktig resurs i arbetet med att främja och förankra demokratin och avser att stärka denna del av bibliotekens arbete. Det demokratiska samtalet behöver även värnas på internet. fattade därför regeringen beslut om att ge i uppdrag att utveckla och förlänga till att också omfatta insatser för att värna demokratin mot våldsbe- jakande extremism genom att stärka barns och ungdomars medie- och informationskunnighet (dnr Ku2015/01869/D). Regeringen förlänger därmed kampanjen . Det är av stor vikt att det finns fria och självständiga medier som ger plats för en öppen och kritisk diskussion om samhällsfrågor och att denna även når ut till och berör den regionala och lokala nivån. Med utgångspunkt i de demokratiska utmaningar som följer av den förändrade medieanvändningen och den snabba utvecklingen på medieområdet har en särskild utredare fått i uppdrag att analysera behovet av nya mediepolitiska insatser (dir. 2015:26). All- mänhetens behov av allsidig information och individens möjlighet att vara demokratiskt del- aktig oberoende av bostadsort står bl.a. i fokus för utredningen som lämnar sitt betänkande . stöd till trossamfund (SST) har i uppdrag att föra en dialog med trossamfunden i syfte att stimulera arbete som rör demokrati och demokratisk medvetenhet (dnr S2014/08833/PBB, S2014/09035/). SST ska utveckla dialogen till att inkludera ett brett spektrum av samfund och grupperingar inom samfunden, särskilt med fokus på kvinnor och ungdomar. Regeringen avser att fortsatt föra en dialog med trossamfunden i frågor som rör demokrati och mänskliga rättigheter. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Att lära av nutiden och historien Regeringen genomför insatser för att öka den demokratiska medvetenheten som tar sin utgångspunkt både och i historien. Forum för levande historia har i uppdrag att –2017 genomföra en utbildnings- insats om olika former av rasism och intolerans i historien och (dnr Ku2015/00319/KA). Syftet är att satsningen ska bidra till att skapa ett jämlikt samhälle präglat av respekt för alla människors lika värde och rättigheter och till att främja demokratin. Som kontaktpunkt för EU-programmet för medborgarna stimulerar Myndig- heten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) myndigheter och organisationer i det civila samhället att söka stöd för projekt som stimulerar debatt och reflektion om EU:s historia och framtid i ett demokrati- och mänskliga rättighetsperspektiv. Genom att dra lärdomar av historia kan demokratins betydelse i dagens samhälle understrykas och belysas. Regeringen anser att en förankring i kunskap om dåtid och nutid är nödvändig för att förstå de utmaningar demokratin står inför . Därför avser regeringen att fortsätta arbetet för en stärkt demokratiskt medvetenhet genom insatser som stimulerar till diskussion, reflektion och som kopplar samman nutid och dåtid. Utifrån demokratiska principer och mänskliga rättigheter skapas ett demokratiskt samhälle och individerna kan enas om och acceptera fattade beslut samt ta ansvar för varandra och det gemensamma samhällets utveckling. Ett demo- kratiskt samhälle förutsätter att var och en respekterar andras rättigheter och att motsätt- ningar löses enligt demokratins spelregler. I det demokratiska samhället spelar en mångfald av politiska ideologier och idéer en viktig roll för det politiska samtalet. Ideologier och politik är starka demokratiska drivkrafter som används i arbetet med samhällsförändring. finns det individer och grupper som anammar politiska ideologier som rättfärdigar antidemokratiska metoder och som legitimerar våld för att åstadkomma förändringar i sam- hället. Ideologiskt motiverat våld som individer P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 och grupper riktar mot samhällets institutioner, dess representanter eller mot enskilda individer på grundval av t.ex. deras politiska eller religiösa övertygelse, etniska tillhörighet, sexuella lägg- ning, könsidentitet eller könsuttryck, är en utmaning för demokratin och den sociala sammanhållningen i ett samhälle. Detta står i strid med demokratins grundläggande principer och principen om alla människors lika värde och rättigheter. Regeringen avser att fortsätta att prioritera arbete med att värna demokratin. Hot mot det demokratiska samtalet Det öppna samtalet är en grund för demokratin. Det är genom det fria ordet, den kritiska samhällsdebatten och mångfalden av perspektiv som demokratin byggs. I detta samtal spelar förtroendevalda, journalister, kulturskapare och kultursektorn i stort samt andra opinionsbildare en central roll. Regeringen bedömer att samtals- tonen i de offentliga rummen hårdnar och att det förekommer hot, trakasserier och ibland även våld i syfte att tysta vissa åsikter. I Brottsförebyggande rådets studie Hot och våld (Brå rapport 2015:12) framgår det att politiker och journalister är grupper som möter gemensamma problem vad gäller hot och våld, vilket får dem att framstå som särskilt utsatta. En av fem politiker anger att de utsatts för hot och våld . Bland journalister anger en av tre att de utsatts för hot . Vidare framgår att ungefär en sjättedel av de utsatta politikerna tvekat inför olika uppgifter till följd av hot och våld. När det gäller journalister gällde det nästan en av tre. Detta leder till självcensur vilket riskerar att hota demokratin. Det är också oroande att få i dessa grupper, enligt rapporten, väljer att polisanmäla de upplevda brotten och att få utsatta politiker och journalister får det stöd de upplever att de behöver. Regeringen anser därför att det förebyggande arbetet för att värna det demokratiska samtalet behöver förstärkas och förbättras. Målsättningen är ett offentligt samtalsklimat där alla, oavsett åsikter, kan delta utan risk för hot eller trakas- serier. Om någon utsätts ska det finnas riktlinjer för hur detta hanteras av såväl de berörda, deras arbetsgivare och rättsväsendets myndigheter. Regeringen avser att återkomma med en handlingsplan för att förebygga hot mot det demokratiska samtalet. demokratin mot våldsbejakande extremism Samhället måste bli mer motståndskraftigt mot radikalisering till våldsbejakande extremism. I finns aktiva högerextremistiska och vänsterextremistiska grupper. I EU:s närområde och i världen pågår ett antal väpnade konflikter som alstrar våldsbejakande extremism och terrorism både inom dessa länder och utanför dem. Den pågående rekryteringen av svenskar till Islamiska staten i och Levanten (Isil) är mycket oroande. I flera länder pågår också en ökad polarisering där rasistiska och främlings- fientliga partier har fått starkare stöd. Den våldsbejakande extremismen i består i huvudsak av tre identifierade grupper: högerextremism, vänsterextremism och islamis- tisk extremism. Våldsbejakande extremism är ett allvarligt problem för demokratin. Våldet som extremistiska grupper använder och legitimerar som en politisk metod utmanar och hotar det demokratiska samhället. Trots stora ideologiska olikheter grupperna emellan finns ett gemensamt drag som förenar dessa grupper: underkännandet av demokratiska principer och spelregler. Detta utgör ett hot mot grundläggande demokratiska värden. Våldet som dessa grupper riktar mot individer på grund av t.ex. deras politiska eller religiösa övertygelse, etniska tillhörighet, sexuella lägg- ning, könsuttryck eller könsidentitet utgör vidare ett angrepp mot principen om alla människors lika värde. Det är därför angeläget att med gemensamma krafter värna grund- läggande demokratiska värderingar och respek- ten för mänskliga rättigheter. Detta är de vikti- gaste utgångspunkterna i arbetet med att minska grogrunden för våldsbejakande extremism. Regeringen bedömer att utvecklingen av våldsbejakande extremism och terrorism kräver ökad medvetenhet, kunskap och konkreta förebyggande insatser. Regeringen beslutade därför skrivelsen Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism (skr. 2014/15:144). I skrivelsen presenteras 21 pågående åtgärder mot våldsbejakande extremism. Skrivelsens syfte är att tydliggöra ansvarsområden, samverkan och målgrupper samt att utveckla myndigheternas beredskap som den nationella samordnarens uppdrag pågår. De åtgärder som genomförs 2015–2016 omfattar fem områden: –nationell samordning för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism, –åtgärder för att värna demokratin och alla människors lika värde och rättigheter, –åtgärder mot identifierade risker, –åtgärder för att individer ska lämna vålds- bejakande extremistiska rörelser, och –stärkt nordiskt och internationellt kunskaps- och erfarenhetsutbyte. Den nationella samordnaren för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism (dir. 2014:103) är den mest omfattande insatsen som pågår. Samordnaren har uppdraget att utveckla och stärka arbetet på lokal nivå och säkerställa samverkan mellan myndigheter, kommuner och organisationer, inklusive tros- samfund. Efter att den nationella samordnarens arbete avslutas avser regeringen att återkomma i syfte att omhänderta de förslag och den strategi som samordnaren har i uppdrag att ta fram. Regeringen avser att följa upp samtliga åtgärder i skrivelsen i syfte att bedöma effekterna av dessa och behovet av nya åtgärder. Förstärkt stöd till det civila samhällets organisationer för verksamhet som värnar demokratin mot våldbejakande extremism Regeringens bedömning är att det civila sam- hällets organisationer med sina olika verksam- heter kan nå individer och grupper som har ett lågt förtroende för samhällets myndigheter. De kan också på ett annat sätt än myndigheter och kommunala verksamheter erbjuda flexibla och situationsanpassade lösningar. Regeringen har av dessa skäl gett Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor i uppdrag att –2018 fördela medel till organi- sationer inom det civila samhället som bedriver en verksamhet som värnar demokratin mot våldsbejakande extremism. Eftersom det civila samhällets verksamheter utgör en viktig del av det förebyggande arbetet bör det finnas ett starkt och säkerställt statligt P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 stöd till de verksamheter som det civila sam- hällets organisationer vill bidra med. Stärkt nordiskt och internationellt erfarenhets- och kunskapsutbyte De våldsbejakande extremistmiljöerna finns och verkar i en global kontext. Detta gäller inte minst problematiken med utländska terroriststridande. Flera länder i och de nordiska länderna står inför liknande ut- maningar när det gäller utvecklingen av våldsbejakande högerextremistiska grupper. Av dessa skäl är det viktigt att beakta det före- byggande arbete som sker i andra länder och det förebyggande arbetets centrala roll i relation till lagstiftning och brottsbekämpning. Det är också viktigt att stärka det nordiska samarbetet i det förebyggande arbetet då de nordiska länderna också gemensamt kan driva frågor och förslag i relation till EU och FN. har ett nordiskt nätverk etablerats som ska främja samarbete mellan , , och i syfte att utbyta kunskap och erfarenheter om det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism. En ge- mensam icke-bindande avsiktsförklaring antogs av ministrarna i (dnr Ku2015/00352/D). avser regeringen även att arrangera ett nordiskt ministermöte inom detta område. är representerat i Policy Planners’ Network on Countering Polarisation and Radicalisation (PPN) för erfarenhetsutbyte mellan tjänstemän från , , , , , , , , och . Nät- verket träffas två–under olika teman. Regeringen avser att fortsatt vara engagerad i arbetet i PPN samt i andra relevanta internationella forum. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 9.11Resultatredovisning för Justitiekanslern och Datainspektionen 9.11.1Mål för Justitiekanslern och Datainspektionen Justitiekanslern har som mål att vaka över tryck- och yttrandefriheten samt värna integriteten och rättssäkerheten i den offentliga verksamheten. Myndigheten ska med hög kvalitet och effektivitet bevaka statens rätt. Justitiekanslern ska medverka till att rättstillämpningen är effektiv och av hög kvalitet. Datainspektionen har som mål att upptäcka och förebygga hot mot den personliga integri- teten. Verksamheten ska främst inriktas på områden som bedöms vara särskilt känsliga ur ett integritetsperspektiv, nya företeelser och användningsområden av teknik samt områden där risken för missbruk eller felaktig användning bedöms vara särskilt stor. En samlad resultatbedömning görs för Justitiekanslern respektive Datainspektionen utifrån hur väl de har uppfyllt de uppgifter som åligger dem. Antalet inkomna ärenden till Justitiekanslern översteg 2014 10 000, vilket kan jämföras med ca 8 200 inkomna ärenden . En orsak till ökningen av antalet ärenden kan förklaras av de närmare 2 900 er- sättningsanspråk som inkom från personer som varit registrerade i Skånepolisens s.k. Kring- resanderegister, men också av de över 300 förtalsanmälningar som inkommit med anled- ning av publiceringarna på webbplatsen . Trots det ökande ärendeinflödet har Justitiekanslerns ärendebalans minskat års ärendebalans har arbetats av. har myndigheten utvecklat nya arbetsrutiner och effektiviserat sitt arbetssätt. De mål för handläggningstider som myndigheten har satt upp för olika typer av ärenden har i allt väsentligt uppnåtts. hanterade myndigheten ca 1 300 tillsynsärenden. Antalet inkomna tillsynsärenden ökade jämfört med . Tillsynsverksamheten har främst bedrivits ge- nom klagomålshantering och genomgång av myndigheternas ärendeförteckningar. Därutöver har myndigheten genomfört inspektioner vid , Kriminalvården och Sjöfarts- verket och då särskilt granskat den frivilliga skaderegleringsverksamheten hos dessa myndig- heter. Det allmänna intrycket är att verksam- heten fungerar väl och krävde inte något särskilt uttalande. Arbetet med att värna tryck- och yttrande- friheten har främst skett genom att pröva inkomna anmälningar om brott mot tryckfri- hetsförordningen (TF) och yttrandefrihets- grundlagen (YGL). har en stor del av anmälningarna avsett publiceringar som inte omfattas av grundlags- skydd. Det gäller ofta uttalanden på hemsidor och bloggar där webbplatsen inte omfattats av den s.k. databasregeln i 1 kap. 9 § YGL. Ärendena ska då hanteras av allmän åklagare och inte av Justitiekanslern. Många av de publice- ringar som omfattas av grundlagsskydd har avsett anmälningar om förtal, där allmänt åtal mycket sällan anses påkallat. inkom ca 5 700 skadestånds- ärenden till Justitiekanslern, vilket är en ökning med jämfört med . Ök- ningen beror på de ersättningsanspråk som in- kommit med anledning av det s.k. Kringresande- registret. Totalt avsåg cirka två tredjedelar ersättningsanspråk enligt lagen (1998:714) om ersättning vid frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder. Myndigheten avgjorde drygt 2 100 sådana ärenden , vilket är en ökning . Ersättning beviljades i av fallen. Även antalet inkomna ärenden om rättshjälp ökade något och uppgick till drygt 2 500 ärenden. Justitiekanslern har överklagat beslut i närmare 40 rättshjälps- ärenden. Datainspektionen har arbetat för att säkra individens rätt till integritet genom sin tillsyn över behandlingen av personuppgifter samt tillsyn och tillståndsgivning inom kredit- upplysnings- och inkassoverksamhet. Tillsyn över behandlingen av personuppgifter har myndigheten riktat in verk- samheten mot nya företeelser samt områden där risken för integritetskränkning är särskilt stor. Granskningarna har bl.a. rört be- handling av personuppgifter, polisens allmänna spaningsregister, kommunernas hantering av personuppgifter inom hälso- och sjukvården samt upphandling av molntjänster i skolan. Myndigheten fick även ett särskilt uppdrag att granska hur personuppgiftslagen och andra registerförfattningar följs inom och på bostadsmarknaden med avseende på känsliga personuppgifter som rör etniskt ursprung. Inspektionerna utformas som skriv- bordsinspektioner, fältinspektioner och enkät- inspektioner. Antalet inledda tillsynsärenden uppgick till 85 vilket är en minskning i jämförelse med 2013. Antalet avslutade ärenden uppgick till 164, vilket är en minskning jämfört med . Datainspektionens arbete att värna den personliga integriteten i samband med utveck- lingen av e-förvaltning inom stat, kommun och landsting har fortsatt . Arbetet bestod i inspektioner, remissyttranden, samverkan och information. Datainspektionen har 2014 bedrivit en aktiv informations- verksamhet i syfte att synliggöra integritets- frågorna i samhället. har antalet artiklar i media minskat något medan det är fler som prenumererar på myndighetens tidning. Myndigheten har medvetet styrt över fler frågor av enklare karaktär till webbplatsen vilket har medfört att förfrågningar per mejl och telefon från allmänheten har minskat. I likhet har myndigheten fortsatt att arrangera utbildningar för bl.a. personuppgiftsombud, genomfört informa- tionsinsatser vid seminarier och konferenser samt besvarat frågor genom myndighetens upplysningstjänst. Därutöver har Datainspek- tionen utgjort en viktig remissinstans. Vidare är efterfrågan på myndighetens medverkan i kommittéarbete fortsatt stor. Myndighetens arbete med remisser och i kommittéer har mot denna bakgrund ökat kraftigt . Datainspektionen har bedrivit en aktiv samverkan med andra myndigheter och organisationer. Detta är viktigt inte minst för att öka effektiviteten i myndighetens verksamhet. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Syftet med samverkan har varit att åstadkomma samsyn i integritetsfrågor, att utbyta informa- tion om handläggning av ärenden och att klar- göra gränser mellan myndigheternas tillsyns- ansvar. har samverkan skett med bl.a. Statens servicecenter, , , och . Datainspektionen bedriver även en aktiv internationell samverkan. Detta arbete har ökat . Bland annat medverkar myndig- heten i EU:s tillsyn över och utveckling av dataskyddsdirektivet med syfte att direktivet ska tillämpas enhetligt i medlemsstaterna. Myndig- heten deltar därutöver bl.a. i tillsynen över den centrala stödfunktionen i Schengens informa- tionssystem (SIS) samt den EU-gemensamma tillsynsmyndigheten för Europol (Joint Supervisory Body of Europol, JSB). Tillsyn och tillståndsgivning inom kreditupplysnings- och inkassoverksamhet avslutade Datainspektionen åtta tillsynsärenden enligt kreditupplysningslagen. Tillsynsverksamheten på kreditupplysnings- området har bl.a. inriktats på att upprätthålla de förelägganden som Datainspek- tionen meddelade kreditupplysningsföretag . Vad gäller Datainspektionens arbete med tillsyn och tillstånd enligt inkassolagen har antalet diarieförda tillsynsärenden minskat från 64 till 38. Antalet diarieförda avslutade ärenden minskade från 63 till 41. Minskningen är ett resultat av att myndigheten har ändrat sin strategi på området. Ändringen innebär att fokus flyttats från nya tillståndshavare till färre aktörer som bedriver verksamhet av betydande omfattning och verksamhet där det finns anledning att misstänkta brister i rutiner. Genom kameraövervakningslagen som trädde i kraft har Datainspektionen ett centralt tillsynsansvar för all kameraövervakning i samhället. Myndigheten har också i uppgift att överklaga länsstyrelsernas beslut om kamera- övervakning för att tillvarata allmänna intressen. Det projekt som startade för att bygga upp kompetens och ta fram rutiner med anledning av de nya uppgifterna har införlivats i den ordinarie verksamheten. tog Data- inspektionen emot drygt 800 beslut från läns- styrelserna i ärenden om tillstånd till kamera- P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 tog myndig- heten emot ca 100 beslut från länsstyrelserna i andra ärenden gällande kameraövervakning. Datainspektionen har överklagat 96 av läns- styrelsernas beslut om tillstånd till kamera- övervakning till förvaltningsrätt. 9.11.3 Analys och slutsatser Regeringen bedömer att Justitiekanslern har uppfyllt de mål och uppgifter som regeringen har satt upp för verksamheten. Det är av vikt att myndigheten fortsätter med det utvecklings- arbete som bedrivs för att vidareutveckla och effektivisera verksamheten. Regeringen bedömer att Datainspektionen har uppfyllt de mål och uppgifter som regeringen har satt upp för verksamheten. Med utgångs- punkt i ett omfattande uppdrag och ett föränderligt och växande arbetsfält har Datain- spektionen gjort väl avvägda prioriteringar i sin verksamhet . Enligt såväl regeringens första som andra nationella handlingsplan för de mänskliga rättig- heterna (skr. 2001/02:83 och skr. 2005/06:95) är regeringens långsiktiga mål att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna i . Delegationen för mänskliga rättigheter i föreslår att regeringen utvecklar tydliga nationella mål och indikatorer för de mänskliga rättigheterna (SOU 2010:70). Även utvärderaren av den andra handlingsplanen för mänskliga rättigheter föreslår att regeringen ska utarbeta uppföljningsbara mål och delmål som så långt möjligt formuleras i termer av den effekt som arbetet för mänskliga rättigheter syftar till att uppnå (SOU 2011:29). Regeringen föreslår att fastställer följande övergripande mål: Målet för politiken för mänskliga rättigheter är att säkerställa full respekt för interna- åtaganden om mänskliga rättigheter. Utgångspunkten är att den svenska rätts- ordningen ska stå i överensstämmelse med de konventioner som har anslutit sig till och att konventionsåtagandena ska beaktas vid tillämpningen av svensk rätt inom hela den offentliga verksamheten, såväl inom stat som inom kommuner och landsting. Det är i första hand varje lands regering som har skyldighet att säkerställa att respekten för de mänskliga rättigheterna upprätthålls, i praktiken genom ett fungerande rättsväsende, effektiv lagstiftning, reglering, utbildning, socialt stöd och andra 9.12Mål för mänskliga rättigheter åtgärder. Staten är även skyldig att avhålla sig Regeringens förslag: Målet för politiken för mänskliga rättigheter är att säkerställa full respekt för internationella åtaganden om mänskliga rättigheter. Skälen för regeringens förslag: Det nuvaran- de målet för mänskliga rättigheter ingår som en del av målet för demokratipolitiken som lyder ”en levande demokrati där individens möjlig- heter till inflytande förstärks och de mänskliga rättigheterna respekteras” (prop. 2008/09:1 utg.omr. 1, bet. 2008/09:KU1, rskr. 2008/09:83). I skrivelsen En politik för en levande demokrati (skr. 2013/14:61) beskrivs inriktningen och handlingslinjen för det framtida arbetet inom demokratipolitiken. Skrivelsen berör dock inte specifikt arbetet för de mänskliga rättigheterna. från åtgärder som kan kränka de mänskliga rättigheterna och har ett ansvar för att skydda befolkningen mot övergrepp av icke-statliga aktörer. Den formulering av målet som föreslås ovan är avsedd att inbegripa alla slags för- pliktelser som de internationella åtagandena medför för som konventionsstat. I detta avsnitt redovisas resultaten av de åtgärder som avser samordning och utveckling av frågor om mänskliga rättigheter på nationell nivå och som har bidragit till den nuvarande målsätt- ningen om att de mänskliga rättigheterna ska respekteras i . Insatser som rör specifika rättighetsområden såsom barn, hbtq-personer, personer tillhörande nationella minoriteter och personer med funktionsnedsättning redovisas under respektive utgiftsområde.