prop · H3031 · 2015-09-21 00:00:00 — I förhållande till bedömningen eko- nomiska vårproposition har prognosen för de totala skatteintäkterna revide- rats upp med 6 respektive . Även –2019 har prognosen reviderats upp i förhållande till vårpropositionen med 9– (se tabell 7.2). Revideringarna beror framför allt på de reformer som regeringen föreslår i denna proposition. I avsnitt 7.3 ges en utförlig beskrivning av orsakerna till revideringarna. Tabell 7.2 Totala skatteintäkter 2014–2019 jämfört med prognosen ekonomiska vårproposition Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Källor: , och egna beräkningar. Tabell 7.3 Offentliga sektorns skatteintäkter och inkomster i statens budget 2011–2019 -80,4 -83,6 -85,8 -100,0 -103,4 -103,7 -107,0 -110,6 -114,2 -15,0 -15,9 -17,5 -19,1 -20,5 -15,3 -15,9 -16,6 -17,5 -0,1 -0,4 -0,4 -0,5 -0,5 -0,3 -0,3 -0,3 -0,3 -21,8 -22,7 -23,1 -25,9 -20,0 -7,7 -4,6 -4,8 -4,9 -28,9 -30,0 -31,0 -31,9 -33,7 -35,2 -37,0 -38,7 -40,2 Skatt på kapital, hushåll Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på vin m.m. Övriga skatter på energi och miljö Restförda och övriga skatter -6,3 -6,3 -6,6 -5,9 -5,9 -5,9 -5,9 -5,9 -5,9 Avgående poster, EU-medel -5,7 -5,3 -5,2 -5,8 -6,1 -6,5 -6,8 -7,2 -7,7 Avgående poster till andra sektorer -747,9 -777,8 -805,0 -830,9 -873,5 -917,5 -964,4 -552,7 -576,2 -597,4 -617,4 -650,7 -684,7 -719,8 -753,9 -783,3 -195,2 -201,6 -207,5 -213,4 -222,8 -232,9 -244,6 -255,8 -265,7 Tabell 7.3 Offentliga sektorns skatteintäkter och inkomster i statens budget 2011–2019 forts. -21,2 -19,6 -1,5 -2,4 -8,4 -1,7 -16,1 -34,6 -17,2 -0,2 -14,8 -8,7 -0,2 -0,7 -16,9 -17,2 -20,2 -7,9 -0,1 -1,3 -0,4 -0,7 -1,1 -14,6 -25,0 -25,2 -28,3 -31,5 -32,7 -33,3 Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom Bidrag m.m. från EU Avräkningar m.m. i anslutning till -72,3 -76,6 -78,7 -81,6 -85,0 -88,7 -92,0 -95,1 -96,8 Utgifter som ges som -8,0 -8,0 -7,6 -8,0 -8,0 Inkomster i statens budget Anm.: –2015 är redovisade enligt statsbudgetsystem, medan perioden –2019 är redovisade enligt statsbudgetsystem. Källor: , och egna beräkningar. Skatt på arbete kan delas in i direkta och indi- rekta skatter. De direkta skatterna består i huvudsak av och statlig inkomst- skatt. Dessutom finns ett antal skatte- reduktioner som minskar den direkta skatten. De indirekta skatterna på arbete består huvudsakligen av arbetsgivaravgifter och egenavgifter. Intäkterna från skatt på arbete beräknas uppgå till av de totala skatteintäkterna 2015 och till av BNP i löpande priser (se tabell 7.4). Intäkterna från skatt på arbete fastställs i den årliga taxeringen av hushållens inkomster, som är klar i november året efter inkomståret. Det in- nebär att intäkter från skatt på arbete ännu inte är fastställda och att endast en prognos för skatteintäkterna finns tillgänglig . Regeringen föreslår sänkt skatt för pension- ärer genom att det förhöjda grundavdraget för personer som fyllt förstärks. Detta beräk- nas minska de kommunala och statliga skattein- täkterna med totalt ca . Tabell 7.4 Skatt på arbete 2013–2019 -2,7 -3,1 -3,0 -2,8 -2,8 -2,7 -2,7 Anm.: Reduktioner som andel av BNP är beräknade exklusive skattereduktionen för allmän pensionsavgift. Beloppen är avrundade och summerar därför . Källor: och egna beräkningar. Lönesumman, dvs. utbetalda löner, utgör av underlaget för skatt på arbete. Det innebär att förändringen av antalet arbetade timmar och timlönen är av stor betydelse för utvecklingen av skatteintäkterna. av skatteunderlaget för skatt på arbete består av skattepliktiga transfereringar till hushållen. växte lönesumman (se diagram 7.2), vilket var en högre ökningstakt än 2013. Den högre ökningstakten förklaras av att antalet arbetade timmar ökade i högre takt 2014 än 2013. Lönesumman beräknas fortsätta att öka i allt högre takt 2015–2017. be- räknas lönesumman växa och därefter med i genomsnitt 2016 och 2017. Timlönens ökningstakt stiger något . Även antalet arbetade timmar växer, men i avtagande takt i slutet av prognos- perioden. Detta medför att lönesumman växer något långsammare . Diagram 7.2 Arbetade timmar, timlön och lönesumma 2000–2019 Anm.: Den redovisade timlönen är beräknad enligt Nationalräkenskapernas (NR) Källor: och egna beräkningar. Relativt stabil utveckling av andelen transfereringar till hushållen Prognosen för de skattepliktiga transferering- arna till hushållen baseras dels på utvecklingen av antalet pensionärer, sjukskrivna och arbetslösa, dels på löne- och prisutvecklingen. Den del av skatteunderlaget som utgörs av transfereringar till hushållen 2015 är i princip oförändrad jämfört med (se diagram 7.3). beräknas transfereringar till hushållen som andel av skatteunderlaget öka något. Det beror på att såväl pensionsutbetalningar som ohälsorelaterade ersättningar beräknas växa snabbare än lönesumman. Under resten av pro- gnosperioden beräknas den andel av skatteun- derlaget som utgörs av transfereringar vara rela- tivt . Diagram 7.3 Transfereringsinkomster som andel av underlaget för skatt på arbete 2000–2019 00 01 02 03 04 05 06 07 Källor: och egna beräkningar. Intäkterna från inkomstskatt beräk- nas uppgå till 2015 (se tabell 7.3), vilket motsvarar av BNP. Intäkterna från den kommunala inkomst- skatten beräknas ligga stabilt runt av BNP (se tabell 7.4). Tabell 7.5 Faktisk och underliggande utveckling av kommunernas skatteunderlag Anm.: Den underliggande utvecklingen av skatteunderlaget är utvecklingen justerad för regeländringar. Källor: och egna beräkningar. Den underliggande utvecklingen av skatteun- derlaget, dvs. utvecklingen justerad för regeländ- ringar, bedöms 2015 och 2016 uppgå till 4,6 re- spektive (se tabell 7.5). – 2019 ökar både det faktiska och det underlig- gande skatteunderlaget med i genomsnitt . Intäkterna från den statliga inkomstskatten be- räknas ha uppgått till 2014, vilket innebär en ökning på i förhållande till 2013. Intäkterna beräk- nas fortsätta att öka 2015. Ökningen av intäkterna från statlig inkomst- skatt 2014 och 2015 beror främst på att antalet personer som betalar statlig inkomstskatt be- döms öka (se diagram 7.4). Detta förklaras i sin tur av att timlönen i ekonomin ökar snabbare än det jämförelsetal med vilket skiktgränserna för statlig inkomstskatt räknas upp. Diagram 7.4 Antal personer som betalar statlig inkomstskatt 2000–2019 Källor: och egna beräkningar. ökar intäkterna från den statliga in- komstskatten med och antalet personer som betalar statlig inkomstskatt väntas öka med knappt 150 000. Ökningen av såväl intäkter som antal personer som betalar statlig inkomstskatt förklaras delvis av att rege- ringen i denna proposition föreslår att uppräk- ningen av den nedre skiktgränsen ska utebli . Den uteblivna uppräkningen beräknas öka intäkterna med och öka antalet personer som betalar statlig inkomst- skatt med ca 60 000 personer. beräknas antalet personer som betalar statlig inkomstskatt minska något, vilket beror på att inflationen beräknas ta fart, vilket i sin tur påverkar uppräkningen av skikt- gränsen. Skattereduktionerna uppgår till sammanlagt 232–2015–2019 (se tabell 7.6) Regeringen föreslår i denna proposition förändringar av jobbskatteavdraget och husav- draget. Dessutom föreslås att skattereduktionen för gåvor till ideell verksamhet slopas. Begräns- ningen av jobbskatteavdraget, som innebär att det trappas av för personer med inkomster som överstiger , bedöms öka skatteintäkterna med 2016–2019. Tabell 7.6 Skattereduktioner 2013–2019 -104 -108 -113 -119 -124 -129 -100 -103 -104 -107 -111 -114 Gåvor till ideell verksamhet Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Beloppen för Fastighetsavgift, Sjöinkomst och Gåvor till ideell verksamhet uppgår till Källor: och egna beräkningar. Förändringarna av husavdraget innebär att taket för avdrag för RUT-tjänster halveras från till för personer som inte har fyllt . Förslaget innebär även att matlagning och vissa städ- och rengörings- tjänster undantas från RUT-avdraget. För ROT- tjänster föreslår regeringen en sänkning av avdraget från till av arbetskostnaden. Förändringarna av husavdraget väntas sammantaget öka skatteintäkterna med ca . Intäkterna från indirekta skatter på arbete be- döms ha uppgått till 2014. Arbetsgivar- och egenavgifter utgör den huvud- sakliga delen av intäkterna. Av störst betydelse för intäkterna från arbetsgivar- och egenavgif- terna är utvecklingen på arbetsmarknaden. In- täkterna från de indirekta skatterna på arbete förväntas öka varje enskilt år under prognos- perioden och uppgå till 2019 (se tabell 7.3). Regeringen föreslår att den särskilda löne- skatten för äldre delvis återinförs . Förslaget beräknas öka skatteintäkterna med ca 2016. Regeringen föreslår också att reformen om slopad nedsättning av arbetsgivaravgiften för ungdomar ska tidigareläggas, från till . Det beräknas öka skatte- intäkterna med 2016. Intäkterna från skatt på hushållens kapitalinkomster Hushållens kapitalinkomster fastställs i den år- liga beskattningen av deras inkomster, som är klar i november året efter inkomståret. Det in- nebär att kapitalinkomster ännu inte är fastställda, och att endast en prognos för skat- teintäkterna finns tillgänglig . Underla- get för hushållens skatt på kapital är nettot av kapitalinkomsterna och kapitalutgifterna. Den största delen kommer från realiserade kapital- vinster. Intäkterna från hushållens skatt på kapitalin- komster beräknas ha uppgått till 2014. Det är högre än året innan. Ökningen beror till stor del på en gynnsam utveckling av hushållens kapitalvinster (se diagram 7.5), till följd av en god utveckling av bostadspriserna och på börsen, men också på den lägre räntenivån i förhållande till 2013, som minskade hushållens ränteavdrag. Hushållens kapitalvinster bedöms ligga på en historiskt sett hög nivå även 2015. Diagram 7.5 Kapitalvinster, aktieprisindex och fastighetspriser 1989–2019 Index 2000 = 100 Taxerade kapitalvinster (vänster axel) Aktieprisindex (höger axel) Fastighetsprisindex (höger axel) Källor: , , Affärsvärlden och egna beräkningar. med en utveckling långt över den genomsnittliga nivån 1989–2013 antas kapital- vinsterna minska kraftigt och återgå till den genomsnittliga nivån. Ränteinkomsterna och ränteutgifterna för- väntas 2016–2019 följa ränteutvecklingen. När det gäller kapitalvinster och direktavkastning antas utvecklingen hållas tillbaka något av att en ökande andel av hushållens tillgångar väntas vara placerade på investeringssparkonton. Regeringen föreslår att beskattningen på spa- rande i investeringssparkonto och kapitalförsäk- ring höjs . Förslaget om höjd be- skattning på sparande i investeringssparkonto beräknas ge i ökade skatte- intäkter. Sammanlagt förväntas intäkterna från skatt på hushållens kapitalinkomster uppgå till 2015 och till 47–2016–2019. Det motsvarar av BNP under hela prognosperioden. Intäkterna från skatt på företagsvinster ökar Intäkterna från skatt på företagsvinster uppgick till ca . Det är samma nivå som 2012. växte produktionen inom näringslivet i en måttlig takt, som resursutnyttjandet var lågt. Lönsamhets- utvecklingen för företagen bedöms därför ha blivit måttlig. Detta beräknas ha lett till att intäkterna från skatt på företagsvinster ökade marginellt till 2014. Diagram 7.6 Skatt på företagsvinster –2019 Källor: , och egna beräkningar. bedöms tillväxttakten för näringslivets produktion öka och företagens resursut- nyttjande och driftsöverskott stiga. Detta medför att intäkterna från skatt på företags- vinster ökar 2015–2019. Intäktsökningen bedöms i absoluta termer bli som starkast 2015. förväntas intäkterna från skatt på företagsvinster uppgå till , vilket motsvarar av BNP (se diagram 7.6). Avkastningsskatten ger avsevärt högre intäkter under slutet av prognosperioden Intäkterna från avkastningsskatten, som tas ut på sparande i pensions- och kapitalförsäkringar, beräknas ha ökat 2014, efter att ha minskat 2012 och 2013. Intäkterna från avkastningsskatten påverkas i hög grad av hur statslåneräntan utvecklas. bedöms avkast- ningsskatten åter sjunka, som ett resultat av fallande statslåneräntor. bedöms de årliga intäkterna från avkastnings- skatten öka kraftigt, från 2017 till 2019 (se tabell 7.3). Detta förklaras främst av att statslåneräntan förväntas stiga till mer normala nivåer. En annan bidragande faktor till utveckl- ingen av intäkterna från avkastningsskatten är regeringens förslag om en höjd beskattning av sparande i kapitalförsäkring . Försla- get beräknas öka avkastningsskatteinstäkterna med . Oförändrad syn på intäkter från fastighetsbeskattning Intäkterna från fastighetsskatten och den kom- munala fastighetsavgiften beräknas ha uppgått till 2014, vilket är en marginell ökning jämfört med . Tabell 7.7 Fastighetsskatt och fastighetsavgift 2013–2019 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Källor: och egna beräkningar. –2019 beräknas intäkterna från fastig- hetsskatten och den kommunala fastighetsav- giften stegvis öka, för att 2019 uppgå till . Det är framför allt intäk- terna från den kommunala fastighetsavgiften på småhus som bidrar till ökningen. BNP minskar dock intäkterna från fastighets- beskattningen något 2014–2019 (se tabell 7.7). Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på konsumtion och insatsvaror består av mervärdesskatt och punktskatter. be- räknas intäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror ha uppgått till (se tabell 7.8). Intäkterna utgjorde därmed av den offentliga sektorns totala skatteintäkter och av BNP. Tabell 7.8 Skatt på konsumtion och insatsvaror 2013–2019 Miljarder kronor och årlig procentuell förändring Utvecklingstakt (%) Utvecklingstakt (%) Utvecklingstakt (%) -0,2 -1,6 1 I Skatt på konsumtion och insatsvaror ingår inte skatt på import. Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Källor: , och egna beräkningar. Intäkterna från mervärdesskatten ökar Intäkterna från mervärdesskatt kommer till stor del från hushållens konsumtion. Eftersom mer- värdesskatten är differentierad mellan olika varu- och tjänstegrupper påverkas intäkterna också av konsumtionens sammansättning (se diagram 7.7). Skattebasen för mervärdesskatten består också av investeringar och förbrukning i verksamheter som saknar skatteplikt, och som därmed inte kan dra av ingående mervärdesskatt. skedde en viss återhämtning i hushållens konsumtion och intäkterna från mervärdesskatten beräknas ha ökat med . Regeringen föreslår i denna propo- sition att mervärdesskattesatsen på biobiljetter höjs , vilket förväntas öka intäkterna från mervärdesskatt med . Därutöver bedömer regeringen att den s.k. slussningsregeln i mervärdesskattelagen bör slopas, vilket förväntas öka intäkterna från mer- värdesskatt med . Regeringen bedömer också att vissa posttjänster och frimärken bör undantas från mervärdesskatteplikt . Det förväntas minska intäkterna från mervärdesskatt med ca . Sammantaget väntas intäkterna från mervärdesskatten öka med . Diagram 7.7 Hushållens konsumtion och underliggande intäkter från mervärdesskatt 2000–2019 Årlig procentuell förändring, löpande priser Källor: , , och egna Kraftig ökning av intäkterna från punktskatter Punktskatterna skiljer sig från mervärdesskatten genom att de oftast är baserade på konsumerad kvantitet i stället för på marknadspriset. I likhet med vad som gäller för övriga skatter är det på kort sikt konjunkturen som, bortsett från regel- ändringar, främst påverkar utvecklingen av punktskatteintäkterna. –2019 väntas en förhållandevis kraftig ökning av intäkterna från punktskatterna, i snitt . De väntas 2019 uppgå till (se tabell 7.8). Ökningen beror främst på de höjningar av drivmedelsskatterna som regeringen föreslår i denna proposition, som sammantaget ökar intäkterna från punktskatterna med ca 4– . Skattekvoten visar förhållandet mellan de totala skatteintäkterna och BNP. Skattekvoten påver- kas normalt främst av regelförändringar i skatte- systemet. Förändringarna av skattekvoten är förhållandevis små (se tabell 7.9) och förklaras av tidigare beslutade och i denna proposition föreslagna reformer. Minskningen beror främst på införandet av det femte steget av jobbskatte- avdraget, medan ökningen framför allt förklaras av den halverade nedsättningen av socialavgifter för unga. förklaras ökningen av skattekvoten av de reformer regeringen föreslår i denna proposition. Förändringarna av skattekvoten övriga år (2017–2019) beror huvudsakligen på förändringar i sammansätt- ningen av BNP, samt förändringar av relationen mellan pris- och löneutveckling. Tabell 7.9 Skattekvot 2013–2019 Anm.: Beloppen avseende Skatt på konsumtion inkluderar skatt på import, vilket förklarar varför beloppen skiljer sig från de som redovisas i tabell 7.8. Källor: , och egna beräkningar. 7.2Inkomster i statens budget I budgetpropositionen tillämpas en periodiserad redovisning av den offentliga sektorns skattein- täkter. Det innebär att skatteintäkterna i avsnitt 7.1 redovisas under det inkomstår då den skatte- pliktiga händelsen ägde rum. Inkomsterna i statens budget ska enligt bud- getlagen (2011:203) redovisas kassamässigt, dvs. när de faktiska in- och utbetalningarna av skat- terna sker. Av denna anledning tillämpas även en kassamässig redovisning av statens skatteintäk- ter. De kassamässiga skatteinkomsterna består av betalningar som kan avse skatter för olika inkomstår. Skillnaden mellan skatteintäkter och skatte- inkomster utgörs av periodiseringar. Periodise- ringarna består i sin tur av uppbörds- och betal- ningsförskjutningar samt anstånd. Utfall och prognoser för de inkomster som redovisas under posten Övriga inkomster i statens budget framgår av tabell 7.3. Posten innefattar inkomsttyperna 2000–8000. beräknas dessa inkomster uppgå till samman- lagt -25,. Inkomsterna av försåld egendom beräknas bli 4,8 miljarder högre än 2014. Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet beräknas öka med som bidrag m.m. från EU minskar med . Sammantaget med övriga mindre förändringar innebär det att posten Övriga inkomster minskar med jämfört med . Prognosen för posten Övriga inkomster – 2019 uppgår till mellan -28 och -. Tabell 7.10 föreslagna och aviserade förändringar av från EU:s jordbruksfond1,5 från EU:s regionalfond1,6 till utgiftssidan2,8 1Förändringar som inte ingår i tabell 1.2. 2Förändringar som motsvaras av en lika stor utgiftshöjning och som är neutrala för det finansiella sparandet. 3Upplösning sjömansfond, inleverans på inkomsttitel Inlevererat överskott övriga myndigheter. 4Elsäkerhetsavgifter, undertitel till 2551 Offentligrättsliga avgifter. 5Tidigareläggning av medel från (se utg.omr. 6Tidigareläggning av medel från (se utg.omr. 7CSN-avgifter, ny inkomsttitel CSN-avgifter (se utg.omr. 8Flytt av skattekrediteringar till utgiftssidan (se kap. 12.5 samt för Sjöfartsstöd utg.omr. 22, Nystartsjobb utg.omr. 14, Stöd till yrkesintroduktionsanställning utg.omr. 14 och Ersättning för höga sjuklöneskostnader utg.omr. Källa: Egna beräkningar. ska utgifter som ges som krediteringar på skattekonto i stället redovisas på budgetens utgiftssida. Förändringen syns i tabell 7.3 där inga belopp är redovisade under inkomsttypen 2016 och framåt. De flyttade beloppen återfinns i tabell 7.10 under posten Flytt av skattekrediteringar till utgifts- sidan. Trots att detta ökar inkomsterna med 9– beräknas de övriga inkomsterna bli lägre 2016–2019 än 2015. Detta förklaras av minskade inkomster av statens aktier och minskade övriga inkomster av statens verk- samhet. Att posten Övriga inkomster minskar beror även på utvecklingen för posten Avräkningar m.m. i anslutning till skatte- systemet. I tabell 7.10 redogörs för de effekter som förslagen i denna proposition har på posten Övriga inkomster. Inkomster av statens verksamhet Inkomsttypen Inkomster av statens verksamhet består av utdelningar från statens aktieinnehav, affärsverkens och inlevererade överskott, ränteinkomster samt inkomster från offentligrättsliga avgifter. beräknas inkomsterna av detta slag uppgå till (se tabell 7.3). –2019 beräknas inkomsterna av statens verksamhet uppgå till 30,7–33,. Den lägre nivån beror framför allt på att utdelningar från de statliga bolagen samt det inlevererade överskottet från beräknas minska. minskar inlevererade överskott och efterföljande år bedöms överskottet försvinna helt. bruttoredovisas Centrala () avgiftsintäkter. Detta innebär att avgiftsintäkter motsvarande redovisas på inkomsttypen Inkomster av statens verksamhet som förvaltningsanslaget för myndig- heten förstärks med samma belopp. Inkomster av försåld egendom Under inkomsttypen Inkomster av försåld egendom redovisas försäljningar av olika slags statlig egendom. Inkomster från försäljningar av aktier i statligt ägda bolag utgör vanligtvis den största delen av dessa inkomster. –2019 antas försäljningsinkomsterna beräkningstekniskt uppgå till . Under inkomsttypen Återbetalning av lån redo- visas bl.a. återbetalning av studiemedel (avser lån upptagna ) och av övriga lån. beräknas inkomsterna av denna typ uppgå till , varav återbetalningar av studiemedel utgör den största delen. –2019 beräknas inkomsterna från stu- diemedelsavgifter minska eftersom antalet åter- betalare blir färre. Studiemedelsavgiften är den årliga återbetalningspliktiga delen (amorte- ringen) av studiemedel tagna . Under inkomsttypen Kalkylmässiga inkomster redovisas vissa avskrivningar och amorteringar samt statliga pensionsavgifter, som utgör mer- parten av inkomsterna. beräknas inkomsterna uppgå till , varav utgörs av inkomster från statliga pensionsavgif- ter. –2019 ökar inkomsterna under inkomsttypen och förväntas 2019 uppgå till . Hela ökningen förklaras i princip av ökade inkomster från statliga pensionsavgifter. Bidrag m.m. från EU Under inkomsttypen Bidrag m.m. från EU re- dovisas bidrag från olika EU-fonder. De största enskilda bidragen erhålls från Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska social- fonden och Europeiska jordbruksfonden. Bidragen är främst kopplade till utgifter på anslag under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, utgiftsområde 19 Regional tillväxt, utgiftsområde 22 Kommunikationer samt utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Inkomsterna beräknas sammantaget uppgå till . –2019 beräknas inkomsterna variera mellan 11,7 och . Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet Inkomsttypen Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet består av två delar, tillkommande inkomster och avräkningar i anslutning till skattesystemet. Tillkommande inkomster består av inkomster som bruttoredovisas i statens budget. Motsva- rande poster avräknas på andra inkomsttitlar eller förekommer med samma belopp på budge- tens utgiftssida. Det gäller skatter som tillfaller EU som tullmedel, jordbrukstullar och socker- Under tillkommande inkomster redovi- sas också kommunala utjämningsavgifter enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. De tillkommande inkoms- terna beräknas uppgå till 9–2015–2019. Den största delen av avräkningarna utgörs av statliga och kommunala myndigheters kompen- sation för betald mervärdesskatt. Som avräk- ningar redovisas dessutom avgiftsintäkter på myndigheters in- och utlåning till Riksgälds- kontoret, t.ex. insättningsgarantin och stabili- tetsavgifter. Avräkningarna beräknas uppgå till 95–2015–2019. Utvecklingen över tiden förklaras i huvudsak av att kompensationen för mervärdesskatt följer den statliga respektive kommunala kon- sumtionen. Sammantaget beräknas inkomsttypen Avräk- ningar m.m. i anslutning till skattesystemet uppgå till 85–2015– 2019. Utgifter som ges som krediteringar på skattekonto Under inkomsttypen Utgifter som ges som krediteringar på skattekonto redovisas stöd som enligt nationalräkenskaperna är att likställa med utgifter. redovisas och budgeteras dessa utgifter under anslag på budgetens utgiftssida. Ändrad redovisning av inkomsttitlar I statens budget görs vissa förändringar av inkomsttitelstrukturen. Följande inkomsttitel läggs till: Följande inkomsttitlar tas bort: 1380 Arvsskatt 8126 Stöd till yrkesintroduktionsanställning 8128 Ersättning för höga sjuklönekostnader