prop · H3031 · 2015-09-21 00:00:00 — För att öka utflödet till arbete och utbildning av långtidsarbetslösa anser regeringen att syssel- sättningsplaceringar ska ersättas med insatser som utgår från varje individs behov och förutsättningar. Exempel på sådana insatser är extratjänster, subventionerade anställningar, utbildning och praktik, vilka bidrar till att fas 3 avvecklas successivt. Bra arbetsvillkor är grundläggande. En orolig omvärld kräver förmåga att försvara och förmåga att ta vår del av ansvaret för dem som drabbas av förtryck och väpnad konflikt. Oroligheter i länder som och har lett till att många människor tvingas fly. Antalet människor som är på flykt har inte varit så många sedan . har i ett europeiskt perspektiv tagit ett jämförelsevis mycket stort ansvar i denna flyktingsituation. Fler länder i Europeiska unionen behöver ta sitt ansvar. Regeringen är väl medveten om den stora ansträngning som dagens situation innebär för många kommuner. Alla kommuner behöver ta ansvar och kommunernas möjlighet att ta det ansvaret behöver förbättras. Att förkorta etable- ringstiden och förbättra möjligheterna för människor att komma i arbete är den bästa lång- siktigt hållbara politiken. Därför satsar reger- ingen på åtgärder för att förbättra etableringen, bl.a. i form av en valideringssatsning och s.k. snabbspår in på arbetsmarknaden. Regeringen anser att alla kommuner ska bidra till mottagan- det och föreslår en höjning av schablonersätt- ningen till kommunerna för mottagandet av nyanlända. En jämlik kunskapsskola med tid för varje elev Regeringens mål med skolpolitiken är en jämlik kunskapsskola med tid för varje elev. Kunskaps- resultaten i den svenska skolan har fallit år för år. har den svenska blivit allt mer ojämlik, och segregationen och kunskaps- skillnaderna mellan skolor har ökat . Skillnaderna mellan flickor och pojkar i – där pojkar generellt presterar sämre än flickor och flickor i högre grad upp- lever stress och mår dåligt – är inte acceptabla. Stereotypa könsnormer, kränkande behand- ling och diskriminering ska aktivt motarbetas. En utgångspunkt för förskolan och skolan är att barn och elever ska ges möjlighet att pröva och utveckla sin förmåga och sina intressen. Varje elev ska ges förutsättningar att uppnå de natio- nella målen för utbildningen, oavsett könstillhö- righet eller könsidentitet. Alla ska få chansen att göra sitt allra bästa. Skolans viktigaste resurs är lärarna. Genom att vi satsar för att rekrytera, behålla och utveckla fler duktiga lärare kan resultaten vändas . För detta krävs högre lärarlöner och bättre förutsättningar för lärare att kunna möta varje elev. Staten behöver vidare ta ett större ansvar för att stödja skolor med låga kunskaps- resultat. Genom investeringar i tidiga insatser, för ökad attraktivitet i läraryrket och de nation- ella utvecklingsprogrammen ska kunskapsresul- taten lyftas och segregationen brytas. Fler ska anställas i svensk grundskola så att lärare får mer tid för sitt arbete och så att klasserna kan bli mindre i lågstadiet. Alla skolor ska vara bra skolor. Klimatfrågan är vår tids stora ödesfråga. Klimatförändringarnas konsekvenser på havs- nivå, väderförutsättningar och lokala livsmiljöer har stora konsekvenser för såväl människor som växt- och djurliv. I ett globalt perspektiv drabbas kvinnor ofta särskilt hårt av klimatförändringar. Att begränsa världens utsläpp av växthusgaser så att temperaturökningen håller sig så långt under två grader som möjligt förbättrar möjligheten till ett långsiktigt välstånd. ska vara en ledande kraft i klimatomställningen. Med högt ställda mål ska vara drivande i de inter- nationella förhandlingarna om ett nytt klimat- avtal. Bara så tar vi vårt moraliska ansvar för framtida generationer, som vi tar vara på de jobb- och innovationsmöjligheter som följer med den gröna omställningen. Ska klara sina åtaganden krävs att vi ökar takten i omställningen – genom ökade investeringar i miljövänlig och resurseffektiv teknik, men också genom klimatfinansiering i utvecklingsländer. Även takten i arbetet med att nå miljökvalitets- målen ska ökas. Ökad välfärd, jämlikhet och trygghet Gemensamt finansierade välfärdstjänster ska komma alla till del, oavsett bakgrund och betalningsförmåga. En utbyggd välfärd bidrar också till att öka antalet arbetade timmar bl.a. genom att ge såväl kvinnor som män möjlighet att arbeta heltid. Därför är fortsatta investeringar i välfärden nödvändiga. Alltför många männi- skor, främst kvinnor, har gått ned i arbetstid eller helt slutat arbeta för att ta hand om någon närstående. En bättre äldreomsorg och högre kvalitet i fritidshemmen är således inte bara en fråga om en trygg ålderdom respektive barndom, det är också en fråga om människors möjlighet till arbete och en förutsättning för att förbättra kvinnors livsvillkor. är en feministisk regering. Folkhälsan i är god, men ojämnt fördelad. För att sluta de påverkbara hälsoklyf- torna krävs offensiva reformer, inte minst vad gäller kvinnors hälsa och ungas psykiska hälsa. Därför görs satsningar på avgiftsfri mammografi, ungdomsmottagningar och avgiftsfri tandvård. Tidiga insatser kan bidra till minskade sjukskriv- ningar. Satsningar genomförs också för att stärka de professioner som bär svensk hälso- och sjukvård. Arbetslöshet eller långvarig sjukdom ska inte leda till fattigdom. Människor vill arbeta och bidra efter förmåga. höjdes därför både den högsta dagpenningen och grundbeloppet i arbetslöshetsförsäkringen. Den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen avskaffas. Vidare görs satsningar på sommarlovsstöd, på i syfte att förstärka arbetet med barnärenden samt en höjning av riksnormen för försörjningsstöd för att förstärka de mest ekonomiskt utsatta barnfamiljernas ekonomi. Med växande klyftor minskar de gemen- samma erfarenheterna och beröringspunkterna. Därmed urholkas förståelsen för andra männi- skors livssituation. Det gör det svårare för som nation att gemensamt ta sig an de stora framtidsutmaningarna. När avståndet mellan människor blir för stort minskar friheten. I stället ökar oro och misstänksamhet. De växande klyftorna är även ett hot mot den ekonomiska utvecklingen. Politiken ska därför användas för att öka den ekonomiska jämlik- heten – ett jämlikt är ett framgångsrikt . Detta är viktigt inte minst för att möta den växande rasismen och främlingsfientlig- heten. De flesta pensionärer har ett långt yrkesliv bakom sig. De har bidragit till att bygga vår välfärd. Pensionärer förtjänar trygghet i vardagen och välfärdstjänster som finns tillgängliga när de behövs. Att lön och pension beskattas olika är principiellt fel och dålig fördelningspolitik. Därför tar regeringen nu det första steget för att sluta klyftan i beskattning. För pensionärer med de lägsta inkomsterna sluts klyftan helt. Detta gynnar framförallt kvinnor eftersom de har de lägsta pensionerna. Regeringen stärker resurs- erna och tar flera initiativ för att kommuner och landsting ska klara bemanningen av de tjänster våra äldre behöver. Oavsett om man har familj eller ett annat stort nätverk omkring sig eller inte ska man kunna känna sig trygg. Nya investeringar läggs till tidigare satsningar I denna proposition, som bygger på en överens- kommelse mellan regeringspartierna och , tar vi oss an de stora framtids- utmaningarna. Totalt föreslår vi nu investeringar och andra satsningar på . Dessa tillskott läggs till de som regeringen aviserade ekonomiska vårproposition (2014/15:100), se tabell 1.1. Den unika situation som uppstod vid behandling av budgetpropositionen ledde till att vårpropositionen innehöll mer omfattande förslag och aviseringar än under normala förhållanden. Vi löser inte arbetslösheten och matchnings- problemen på arbetsmarknaden, de låga skol- resultaten eller klimatutmaningen med ytterli- gare nedskärningar och kortsiktiga skattesänk- ningar. För att möta dessa utmaningar behöver vi investera i . I bostäder, klimatomställ- ning och infrastruktur, i kunskap och konkur- renskraft och i välfärd och jämställdhet. Tabell 1.1 Reformer ekonomiska vårproposition och i budgetpropositionen ekonomiska vårproposition (VÅP15) Fler jobb och stärkt med tid för varje elev Ökad välfärd och trygghet Budgetpropositionen (BP16) Reformer för ökad välfärd Tabell 1.2 Reformer och finansiering i budgetpropositionen Effekt på finansiellt sparande i offentlig sektor Investeringar för fler bostäder Investeringar i kunskap och kompetens Aktivt stöd till långtidsarbetslösa m.fl. Jobb i hela landet Höjd skolschablon för asylsökande barn Investeringar i klimatomställning och energi Reformer för ökad välfärd och trygghet Jämlik, jämställd och tillgänglig hälso- och sjukvård Bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen avskaffas Trygghet och möjligheter för alla barn Ökade stöd till kulturen Stöd till ideella organisationer Höjd föräldrapenning på grundnivå Bättre mottagande och snabbare etablering Tabell 1.2 Reformer och finansiering i budgetpropositionen (forts.) Effekt på finansiellt sparande i offentlig sektor Ingen uppräkning av nedre skiktgränsen för statlig inkomstskatt och begränsad uppräkning Slopad skattereduktion för gåvor RUT-avdrag (halverat tak för personer + slopad Särskild löneskatt för äldre (6,) Tidigarelagd slopad nedsättning av socialavgifter för unga Höjd beskattning av sparande på investeringssparkonto och Slopad avdragsrätt för förvaltningsutgifter Höjd energiskatt på bensin och dieselbränsle samt förändrad skattebefrielse för vissa biodrivmedel Förändrat undantag från skatteplikt för elektrisk kraft Avskaffa samordnings- och tillgänglighetsmiljarden Höjt tak högkostnadsskydd äldreomsorg Ändrad uppräkning av assistansersättning Ändrade ersättningar för kommunmottagande Summa finansiering och budgetförstärkningar Beräkningsteknisk överföring till hushållen 1.1Utsikter för svensk ekonomi förväntas ett förbättrat konjunkturläge i svensk ekonomi. En gradvis starkare utveckling i omvärlden ökar efterfrågan på svensk export, vilket i sin tur förväntas bidra till ökade investeringar i näringslivet, lägre arbetslöshet och ett stigande resursutnyttjande. Prognosen är dock osäker och risken för en svagare utveckling är fortsatt stor. En fortsatt återhämtning i omvärlden ger förut- sättningar för en förbättrad konjunkturutveck- ling i svensk ekonomi . I euroområdet, som är viktigaste exportmarknad, förväntas återhämtningen gå långsamt, även om utsikterna för den ekono- miska utvecklingen har ljusnat . Indikatorer visar att hushållens och företagens förtroende för den ekonomiska utvecklingen har förbättrats. Europeiska () expansiva penningpolitik har bidragit till en försvagning av euron mot flertalet valutor, vilket stimulerar exporten. En hög skuldsättning, arbetslöshet och fattigdom i många länder håller tillbaka efterfrågan. Den ekonomiska utvecklingen i förvän- tas vara stark . En fort- satt hög sysselsättningstillväxt bedöms tillsam- mans med låga räntor och ett lågt oljepris öka hushållens konsumtion. Investeringar stimuleras av höga vinster och ett högt förtroende bland företagen för den ekonomiska utvecklingen. Tillväxten i var svag under inledningen av 2015. I den kinesiska ekonomin pågår en omställning från en tillväxt som till stor del är beroende av investeringar till en tillväxt som i större utsträckning är driven av inhemsk konsumtion. leder detta av allt att döma till en mer balanserad och lägre BNP-tillväxt jämfört med utvecklingen – 2014. har de finansiella marknaderna i präglats av omfattande turbulens . Denna utveckling gör tillväxt- utsikterna mer osäkra. Tillväxten har hållits tillbaka av en svag efterfrågan från omvärlden, medan hushål- lens konsumtion har lämnat ett förhållandevis stort bidrag. Efterfrågan på svensk export förväntas dock öka 2016 och i större utsträck- ning bidra till BNP-tillväxten än . Till följd av bl.a. beslutade och föreslagna refor- mer bedöms den offentliga konsumtionen lämna ett förhållandevis stort bidrag till BNP-tillväxten både 2015 och 2016. Arbetslösheten har länge legat på en hög nivå, kring (se tabell 1.3). Även långtids- arbetslösheten är hög. Sysselsättningstillväxten har, i ljuset av den höga arbetskraftstillväxten, varit för låg för att kunna pressa tillbaka arbets- lösheten, inte minst långtidsarbetslösheten. Tabell 1.3 Makroekonomiska nyckeltal Procentuell förändring om inte annat anges. Utfall 2014, prognos –2019 -1,8 -1,1 -0,6 -0,2 -0,1 1Fasta priser, referensår 2014. 3Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. Potentiell BNP kan inte observeras och utfall saknas således. 4I åldern 15–. 5Förädlingsvärde till baspris per arbetad timme. 6I procent av arbetskraften, 15–. 7Mätt enligt konjunkturlönestatistiken. Källor: , och egna beräkningar. I takt med att konjunkturen förbättras 2015 och 2016 bedöms efterfrågan på arbetskraft öka, vilket leder till att sysselsättningen ökar. bedöms minska till nära och sysselsättningen öka till ca 5 025 000 personer 2018, vilket är en ökning med ca 250 000 personer jämfört med . De reformer som regeringen föreslår och aviserar i denna proposition bidrar till sysselsättnings- ökningen och den lägre arbetslösheten. Regeringen avser att i kommande budgetpropositioner återkomma till med ytterligare förslag som kan bidra till en positiv sysselsättningsökning och en minskad arbetslöshet. Flera år av svag produktivitetstillväxt har bidragit till en svag utveckling av BNP per capita, som varit oförändrad 2007–2014. Detta förklaras delvis av det låga resursutnyttjandet under den utdragna lågkonjunkturen. En återhämtning i produktivitetstillväxten förväntas äga rum allt eftersom konjunkturläget förbättras och resursutnyttjan- det ökar. Det leder till att BNP per capita växer, om än i en långsammare takt än den genom- snittliga utvecklingen . Resursutnyttjandet steg i den svenska ekonomin 2014. Det finns dock fortfarande lediga resurser på arbetsmarknaden. Det avspeglas bl.a. i hög arbetslöshet och lågt inflationstryck. Den konjunkturåterhämtning som förväntas i prognosen innebär att ekonomin är i konjunkturell balans 2017. Inflationen har varit låg och klart under inflationsmål , men förväntas stiga något framöver. För att under- stödja en uppgång i inflationen har sänkt reporäntan, från till -0,. Dessutom genomför ett program för köp av statsobligationer. De offentliga finanserna konsolideras redovisade den offentliga sektorn ett finansiellt sparande på -eller -1,av BNP. Underskottet beräknas minska (se tabell 1.4). Det finansiella sparandet beräknas 2015 uppgå till -0,av BNP och förväntas vändas till överskott 2019. Staten och kommunsektorn beräknas uppvisa underskott 2015, medan ålderspensionssystemet väntas vara i balans. Det är framför allt ett ökat statligt sparande som gör att den offentliga sektorns finansiella sparande bedöms öka . Det finansiella sparandet i ålderspensions- systemet bedöms minska gradvis under hela prognosperioden, både till följd av att utgående pensioner bedöms indexeras i en högre takt än avgiftsinkomstens tillväxt och även att antalet Den kommunala sektorn bedöms redovisa ett svagt negativt finansiellt sparande, medan sektorns ekonomiska resultat är positivt . Som andel av BNP bedöms bruttoskulden gradvis minska. Tabell 1.4 Den konsoliderade offentliga sektorns finanser Miljarder kronor om annat inte anges. Utfall 2014, prognos 2015– 2019 -1,9 -0,9 -0,9 -0,5 -1,5 -0,7 -0,7 -0,2 -0,1 -0,2 -0,2 -0,5 -0,3 -0,2 -0,2 -0,3 -0,3 -1,2 -0,4 -0,4 -0,3 Anm.: Strukturellt sparande som andel av potentiell BNP. Källor: och egna beräkningar. Den ekonomiska utvecklingen är osäker Prognoser över den ekonomiska utvecklingen är osäkra. Osäkerheten ökar dessutom med prognoshorisontens längd. För att belysa denna osäkerhet redogörs i detta avsnitt för några av riskerna i prognosen. Riskerna för en svagare utveckling är alltjämt stora och bedöms överstiga riskerna på uppåtsidan. Även om konjunkturutvecklingen i euro- området förstärkts under inledningen av 2015 finns det fortfarande en betydande risk för att den ekonomiska utvecklingen ska bli svagare än väntat. Skuldsättningen är fortsatt hög i hushållssektorn, i den offentliga sektorn och bland de finansiella företagen i många länder. I dessa länder finns det därmed även fortsätt- ningsvis ett betydande behov av ett högt sparande. Därutöver behövs en utjämning av konkurrensförhållandena i euro-området. Det finns också fortsatt stora risker för bakslag när det gäller återhämtningen i de länder som har haft stödprogram för att komma tillrätta med sina offentliga finanser. En överenskommelse om ett nytt stödprogram för finns nu på plats, men det råder ännu osäkerhet om genomförandet av programmet. Även om en negativ utveckling i väntas ha begränsade spridningseffekter kan det ändå skapa turbulens på de finansiella marknaderna. Om de geopolitiska konflikterna i omvärlden, t.ex. i delar av , allvarligt förvärras kan effekterna på världsekonomin och för svensk del bli betydande. En annan risk är att tillväxten i , som drivs av en stark kredit- expansion, bromsar in ytterligare. Detta kan exempelvis ske om bostadspriserna i hastigt faller och följden kan bli en svag realekonomisk utveckling. Under inledningen av 2015 har denna risk kommit i förgrunden som en följd av den oväntat stora inbromsningen i tillväxten och de fallande börskurserna i . Därutöver tyder mycket på att finansiella tillgångar, som t.ex. aktier och statsobligationer, på många håll i världsekonomin är förhållandevis högt värderade. Detta ökar risken för en hastig priskorrektion med finansiell turbulens som följd. Till detta bidrar den osäkerhet som omgärdar penningpolitiken i och euro- området. Om politiken oväntat stramas åt kan kapitalmarknaderna destabiliseras, framför allt i framväxande ekonomier. Översvämningar, onormala vintertemperatu- rer och torka är exempel på extrema väderför- hållanden som påverkar den makroekonomiska utvecklingen. stora finansiella sektor, med nära sammankopplade banker som i hög grad är beroende av marknadsfinansiering, medför att det finansiella systemet är känsligt för finansiella störningar. Ansvariga myndigheter bedömer att motståndskraften i det svenska finansiella systemet är god. Konkurrensen på bankmark- naden är viktig eftersom den kan bidra till att konsumenternas ställning stärks i förhållande till bankerna. Det finns ett stort antal banker på den svenska bankmarknaden som är mindre och verksamma på regionala eller lokala marknader. För mindre institut kan de omfattande regelverken innebära stora administrativa bördor. Eftersom reglerna ofta är EU-baserade är det för svensk del svårt att göra undantag eller lätta på regelbördan för sådana aktörer. Ytterligare en utmaning för mindre aktörer kan vara tillgången till kapital. I syfte att stimulera ökad konkurrens avser regeringen därför att se över möjligheterna att underlätta kapital- anskaffning för mindre, icke-vinstdrivande aktörer. Bostadsprisernas snabba utveckling i , sett över en längre tidsperiod, gör att risken för en plötslig priskorrigering ökar. Ett stort prisfall på bostäder i kombination med höga skulder hos hushållen riskerar att få tydligt negativa konsekvenser för tillväxten och arbetslösheten genom en lägre efterfrågan. bedöms inte ett prisfall hota stabilite- ten i det finansiella systemet. En rad åtgärder för att stärka motståndskraften i det finansiella systemet och begränsa hushållens skuldsättning har vidtagits . Regeringen bedömer att en högre amorteringsgrad skulle öka hushållens motståndskraft mot störningar. Regeringen har därför remitterat en promemoria med ett förslag om att ge Finans- inspektionen mandat att utfärda föreskrifter avseende amorteringskrav på nya bolån i syfte att motverka makroekonomiska stabilitetsrisker. Regeringen fortsätter att genomlysa riskerna med hushållens skuldsättning och att analysera vilka ytterligare åtgärder som kan behöva vidtas. Regeringen har även gett två uppdrag till ; dels att redovisa bankernas riktlinjer för kreditgivning till företag utifrån ett miljö- och hållbarhetsperspektiv, dels att redovisa hur miljö- och klimatförändringar på lång sikt kan påverka den finansiella stabiliteten. Den ekonomiska utvecklingen kan också bli starkare än vad som antagits i prognosen. Effekterna av ett lägre oljepris kan ha under- skattats, penningpolitiken kan bli mer expansiv i vissa länder jämfört med vad som förutsatts i prognosen och det finns en möjlighet att förtroendet bland företag och hushåll, framför allt i framväxande ekonomier, utvecklas starkare än vad som förväntas. Ett lågt oljepris ger positiva konjunktureffekter på kort sikt men har negativa effekter på klimatet, vilket kan ha negativa ekonomiska återverkningar. En inhemsk faktor som kan stärka konjunk- turuppgången är de svenska hushållens konsumtion. Regeringen bedömer att spar- kvoten förblir hög över hela prognosperioden. Givet den höga nivån på sparandet i utgångsläget finns det ett utrymme för en högre konsumtionstillväxt än den i prognosen. BNP-måttet ger inte hela bilden När regeringen gör bedömningar av den svenska ekonomins utveckling används genomgående BNP-måttet. BNP mäter värdet av produk- tionen av varor och tjänster i en ekonomi och BNP per capita, produktionen per invånare, används ofta som en indikator på välståndsnivån i landet. Som mått på välfärd är dock BNP per capita ofullständigt. Det tar inte hänsyn till ojämlikhet eller fördelningen av välståndet och innefattar endast sådant som ingår i national- räkenskaperna. Det tar inte heller hänsyn till eventuella negativa externa effekter såsom miljöförstöring eller brottslighet. Det kan därför kompletteras med andra mått. Exempel på sådana mått är Better Life Index och FN:s Inclusive Wealth Index. Under mandat- perioden kommer nya mått för samhälls- utvecklingen att utvecklas, som utöver BNP även tar hänsyn till miljöpåverkan, livskvalitet och sociala faktorer. En särskild utredare har haft i uppdrag att kartlägga och föreslå mått på utvecklingen av livskvaliteten i . Utredaren överlämnade betänkandet Får vi det bättre? Om mått på livskvalitet (SOU 2015:56). Betänkandet bereds inom . Regeringen avser att ekonomiska vårproposition återkomma i fråga om vilka mått för samhällsutvecklingen som ska utvecklas och redovisas. Såväl det finansiella sparandet som det struktur- ella sparandet har försämrats . När finanskrisen inleddes fanns det ett betydande överskott i den offentliga sektorn. I detta läge var en expansiv finanspolitik motive- rad för att dämpa finanskrisens negativa effekter på tillväxten och arbetslösheten. Den förra regeringen genomförde framför allt omfattande skattesänkningar, vilket har sämre effekter på arbetslöshet och tillväxt än en motsvarande ökning av de offentliga investeringarna eller en förbättrad service i den offentliga sektorn. Dessa har, tillsammans med den utdragna ekonomiska återhämtningen, bidragit till ett betydande underskott i de offentliga finanserna. Den offentliga sektorn uppvisade 2014 ett underskott på , vilket var det största underskottet sedan 1990-talskrisen. Sedan regeringen tillträdde har finanspolitiken lagts om i en mer ansvarsfull riktning. I de ekonomiska propositioner som regeringen lagt fram har samtliga reformer varit finansierade fullt ut. Detta bidrar till att underskottet halve- ras, som det strukturella sparandet förbättras. Sparandet är dock fortfarande långt under den målsatta nivån. Det offentliga sparandet behöver fortsatt stärkas. Regeringen har tillsatt en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att göra en översyn av målet för den offentliga sektorns finansiella sparande (dir. 2015:63).1 I vilken takt som det finansiella sparandet ska stärkas bör i enlighet med det finanspolitiska ramverket baseras på en samlad bedömning utifrån stabiliserings-, fördelnings- och struktur- politiska utgångspunkter.