prop · H3031d4 · 2015-09-21 00:00:00 — Minskat antal revisioner förklaras av en förskjutning från revisioner till skrivbordskontroller. Kontrollverksamheten innefattar andra utredningsformer än revisioner och eftersträvar att använda den mest effektiva formen i det enskilda ärendet. Kontrollerna ska ske mot områden där risken för skattefel är högst. arbetet mot fel och fusk i företag varit prioriterat i kontrollverksamheten. En kontrollinsats har riktats mot nya företag i syfte att tidigt åtgärda fel hos nya företag och informera om vad som krävs för en fullgod bokföring. Andra kontrollinsatser har genomförts inom områden där risken för att många företag gör fel är stor. bedömer att effektiviteten i kontrollen och möjligheten att förebygga fel är större om arbetet sker utifrån ett helhetsperspektiv. Arbetssättet har därför utvecklats till att granska alla skatter som rör företaget snarare än enskilda skatteslag. Insatser har också skett mot mer avancerat skattefusk och annat skatteundandragande. Särskilt fokus har legat på handel med svart arbetskraft, falska kontrolluppgifter och avancerat mervärdesskattefusk. Det avancerade mervärdesskattefusket har krävt omfattande internationellt samarbete. Internationellt samarbete har även varit viktigt för att identifiera och utreda internationellt avancerat skattefusk och hitta inkomster som dolts i utlandet. använder informationsutbytesavtal och samarbetar nära med flera länder för att spåra tillgångar utomlands. Rättsliga ställningstaganden är ett verktyg som använder för att säkerställa att ärendehantering, kontroller och rättstillämpning utförs korrekt och enhetligt så att alla behandlas lika. Fram har ca 1 400 rättsliga ställningstaganden publicerats. Några ställningstaganden som publicerades har haft stor genomslagskraft på grund av att det berör många medborgare och företag. Detta gäller exempelvis kontrolluppgiftsskyldighet för schablonintäkt och överföring till investeringssparkonto som bidrar till att de finansiella instituten lämnar kontrolluppgifter på ett enhetligt sätt. Förebygga och motverka brottslighet inom skatteområdet Tabell 3.2 Förebygga och motverka brottslighet inom skatteområdet Antal beslag i avslutade varav projekt och särskilt 1Mindre omfattande bokföringsbrott och okomplicerade skattebrott. 2Projektärenden avser medelsvåra ärenden, särskilt krävande ärenden avser kvalificerad brottslighet, juridiskt komplicerade ärenden och ärenden av stor omfattning. Skattebrottsenheternas verksamhet består i huvudsak av att biträda åklagare vid i förundersökningar om misstanke om brott enligt skattebrottslagen (1971:69) och bokföringsbrott. I en enkät som genomfördes uppgav åklagare på en skala 1–5 i genomsnitt betyget 4,1 till brottsutredningarnas stöd för ställningstaganden i åtalsfrågan. Antalet inkomna ärenden (brottsutredningar) till skattebrottsenheterna har fortsatt att minska. Andelen av utredningarna som grundar sig på en anmälan från var . Även antalet avslutande brottsutredningar och beslag har minskat. Det huvudsakliga arbetet är medelsvåra och särskilt krävande utredningar som avser kvalificerad brottslighet, är juridiskt komplicerade eller av stor omfattning. Inom den brottsbekämpande verksamheten har 217 underrättelserapporter levererats , vilket är fler än . Underrättelserapporterna bidrar till ökad träffsäkerhet i beskattningsverksamheten och en mer effektiv brottsbekämpning. är en av flera myndigheter som kraftsamlar gemensamt inom ramen för samarbetet mot grov organiserad brottslighet (GOB) för att förhindra och bekämpa den organiserade och storskaliga brottsligheten. deltagande i förundersökningar och underrättelseärenden samt skattekontroller och revisioner av företag kopplat till grov organiserad brottslighet har resursmässigt minskat något , minskningen är dock inom normala variationer som kan uppstå mellan 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 är fortsatt den myndighet som, utöver Polisen, har redovisat mest arbetad tid inom de insatser som Operativa rådet har beslutat om. deltar även i regeringsuppdraget med att förbättra rättsväsendets informationsförsörjning (RIF). För del innebär det t.ex. att utveckla it-stöd för elektroniskt utbyte av information framför allt i samarbete med och . har funktionalitet utvecklats som gör det möjligt för flera utredare att arbeta i samma ärende och ge direktåtkomst till misstanke- och belastningsregistret direkt i brottsutredningsstödet. Av totala kostnader avser brottsbekämpning. Nedlagda resurser har minskat men inte i den omfattning som ärendemängden har förändrats. Resurser har inte kunnat ställas om eller disponeras för andra uppgifter. I syfte att åtgärda detta och öka produktiviteten i verksamheten beslutade att koncentrera skattebrottsenheterna från 15 orter till åtta orter fr.o.m. årsskiftet. Förändringen innebär en samlad ledning för skattebrottsenheterna från och bedömningen är att resurser därmed kan användas mer effektivt. Som har nämnts ska göra det så enkelt som möjligt för företag och medborgare att göra rätt från början. Information och service ska därför vara behovsanpassad och lättillgänglig. Ett sätt är via elektroniska tjänster, ett annat är service via telefon och e-post. I en rapport som Inspektionen för socialförsäkringen publicerade 2014 har s.k. onödig efterfrågan studerats.1 Med onödig efterfrågan avses ärenden som kommer in till myndigheten efter att medborgares tidigare kontakter eller informationssökning inte har lett till önskat resultat. Av studien framgår att av de inkommande samtalen om beskattning och folkbokföring till Skatteupplysningen skulle ha 1 Rapport 2014:10 Onödig efterfrågan inom och (Inspektionen för socialförsäkringen 2014). 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Tabell 3.3 Förtroende för verksamhet Förebygga och möjliggöra rätt från början Skatteupplysningen (antal telefonsamtal och e-post) Andel medborgare som instämmer i att det är lätt att få information av (%) som instämmer i att det är lätt att få information av (%) Svenskt kvalitetsindex (indexvärde) Andel medborgare som instämmer med att de har förtroende för sätt att sköta sin uppgift (%) som instämmer med att de har förtroende för sätt att sköta sin uppgift *Skillnaden mellan året och ett viktat jämförelsetal av data från de två föregående åren är statistiskt säkerställd. Källa: och Svenskt kvalitetsindex. kunnat förekommas om information och blanketter haft en bättre utformning. har arbetat särskilt för att förbättra språket och inom ramen för det arbetet tagit fram en rutin för att säkra att informationsbrev blir tydligare samt förbättrat brev och blanketter som skapat många frågor till Skatteupplysningen. undersökningar visar att medborgarna i större utsträckning än tidigare upplever att det är lätt att få information av . Andelen medborgare som instämmer i påståendet har ökat och andelen företag som instämmer har ökat jämfört med . När det gäller bemötandet uppger 93–att detta är bra vid kontakt med Skatteupplysningen via telefon och e-post. Detsamma gäller bemötandet vid servicekontoren som medborgare och företag kan besöka för att få hjälp i ärenden som rör , och . Inom ramen för regeringsuppdraget jämställdhetsintegrering (dnr Fi2015/01645/S3) genomförde bl.a. en kartläggning av bemötandet utifrån ett jämställdhetsperspektiv. I analysen konstaterades att förbättringar kunde ses mot ett mer jämställt bemötande jämfört med den kartläggning som genomfördes . Viss skillnad mellan kvinnor och män finns dock fortfarande i bemötandet till mäns fördel. I studien identifierades att följdfrågor oftare ställdes till män och att män fick mer extra information i samtal med Skatteupplysningen och vid besök på Servicekontoren. har utifrån kartläggningen utvecklat myndighetens bemötandeutbildning och publicerat stöd till cheferna för att kunna leda diskussion om jämställdhet och jämlikhet med medarbetarna. Medborgarnas och företagens förtroende för påverkar viljan att göra rätt för sig och efterlevnaden av skattereglerna positivt. Det är därför viktigt att ärendehantering, kontroller och rättstillämpning utförs korrekt och enhetligt så att alla behandlas lika. betyg i svenskt kvalitetsindex har ökat och ligger på en stabilt hög nivå. Ett indexvärde över genomsnittet (index 63,2) visar att förtroendet för är högt. Den undersökning avseende medborgare som genomförts visar att förtroendet för ökar. En större andel av medborgare och företagen uppgav att de har förtroende för sätt att sköta sin uppgift. – andel kvinnor (%) – andel män (%) Sjukfrånvaro (%) 1 Utöver detta disponerar anslaget 9:2 ap.2 Stöd till trossamfund under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, anslaget 1:11 ap.2 Trängselskatt i och anslaget 1:14 ap.3 Trängselskatt i under utgiftsområde 22 Kommunikationer. Verksamheten finansieras i huvudsak via anslag om . Bidrag och avgifter uppgick till . av utgifterna utgörs av personalkostnader. Diagram 3.2 Totala utgifter fördelat på verksamhet Brotts- 10,2, bekämpning Boupp- 3,teckning, , äktenskapsregistret 2, ansvarar för den förvaltningsgemensamma tjänsten Mina meddelanden. har ca 260 000 medborgare och företag anslutit sig till tjänsten som innebär att de kan ta emot sin myndighetspost elektroniskt på ett säkert sätt. Vid utgången av 2014 använde sju myndigheter tjänsten för att skicka meddelanden till medborgare och företag. Sjukfrånvaron har ökat och är högre än genomsnittlig sjukfrånvaro i de statliga myndigheterna (3,). 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 frånvaron som har ökat och kvinnors sjukfrånvaro är högre än männens. har granskat årsredovisning och denna har bedömts som i allt väsentligt rättvisande. Regeringens samlade bedömning är att måluppfyllelse är god och att myndigheten i hög grad bidrar till att uppfylla målet för utgiftsområdet. Regeringen delar bedömning att de åtgärder som vidtagits har bidragit till att minska skattefelet jämfört med hur stort det skulle ha varit utan åtgärderna. Regeringen behöver dock mer precision i uttalanden om skattefelets utveckling och har som led i detta förtydligat skrivningar i regleringsbrev. Genom att följer skattefelets utveckling kan brister och områden med hög risk identifieras och lämpliga åtgärder vidtas. Regeringen följer det pågående arbetet med att utveckla möjligheterna att med större precision bedöma skattefelets utveckling. Det är viktigt att skattereglerna följs och att resurserna i kontrollverksamheten koncentreras till områden med högst risk för fel och fusk. Att åtta av tio genomförda kontroller leder till ändring tyder på att urvalet har hög precision. Regeringen noterar dock att kontrollresurserna har minskat . Att upprätthålla kontrollnivåerna är av vikt för den upplevda risken för att bli upptäckt vid skattefusk. Användningen av de elektroniska tjänsterna har fortsatt att öka. Regeringen instämmer med i att en ökad användning av elektroniska tjänster bidrar till förenklingar för medborgare och företag i att fullfölja sina skyldigheter. Att riktad och behovsanpassad information samt medborgarnas och företagens uppgiftslämnande i första hand ska ske genom elektroniska lösningar bidrar till ökad rättssäkerhet, kvalitet och effektivitet. Regeringen anser att registerkvalitet i huvudsak är bra, men den kan bli ännu bättre för att säkerställa ett korrekt underlag för beslut och åtgärder. Ökad automatisering kan möjliggöra omfördelning av resurser från ärendehantering till kontrollverksamhet. Regeringen gör bedömningen att bedriver ett positivt och långsiktigt arbete med 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 att stärka medborgarnas och företagens förtroende för myndigheten. De öppna gränserna och en alltmer globaliserad ekonomi gör att hoten mot skattebasen ökar. Det finns ett ökat behov av att skydda den svenska skattebasen och säkerställa effektivt användande av automatiskt informationsutbyte. Regeringen förstärker därför anslag 1:1 för att myndigheten successivt ska kunna bygga upp kompetens och öka resurserna för internationell kontroll av skattefusk och skatteupplägg. I detta sammanhang är samverkan med andra myndigheter, såväl svenska som utländska, fortsatt viktigt. Det är angeläget att använder den information som erhålls via informationsutbyten på ett effektivt sätt. För detta behöver myndigheten dels förstärka ärendehandläggningen, dels utveckla it-system för informationsutbyte inom EU, och med de nordiska länderna samt utbyte enligt The US Foreign Account Tax Compliance Act (FATCA). Regeringen understryker vikten av att prioriterar utveckling av systemstöd och kompetensutveckling. antog riktlinjer för skattepolitiken (prop. 2014/15:100, avsnitt 5.5, bet. 2014/15:FiU20, rskr. 2014/15:254). En vägledande princip för skattepolitiken är att medborgarna och företagen ska ha ett högt förtroende för skattesystemet. Skatter ska tas ut på ett rättssäkert sätt. ska därför fortsätta att prioritera insatser för att säkerställa enhetlighet och rättsäkerhet. Det gäller t.ex. handläggningstider, rättstillämpning och kontrollnivåer. har omfattande kontakter med medborgare och företag. Kvinnor och män ska ges samma möjligheter och villkor. Därför är det viktigt att fortsätta arbetet med jämställdhetsintegrering och att använda kunskapen om hur olika företeelser. t.ex. skattefusk, fördelar sig avseende kön. Arbetet omfattar även att vidareutveckla den individbaserade verksamhetsstatistiken och de slutsatser myndigheten kan dra utifrån denna. Regeringen avser att följa arbetet noga. Ett högt förtroende för skattesystemet kräver också åtgärder för att bekämpa skattebrott, skattefusk och skatteundandraganden. Skattefusk och aggressiv skatteplanering är problematisk ur flera perspektiv bl.a. genom att de skapar illojal konkurrens, underminerar skattemoralen och är samhällsekonomiskt kostsam då andra måste betala för dem som inte betalar. Att motverka skattefusk och aggressiv skatteplanering är en hög politisk prioritering. En minskning av skattefelet kan bredda skattebaserna. I detta sammanhang betonar regeringen därför även behovet av att kontinuerligt kunna följa skattefelets utveckling . Regeringen har tydliggjort detta i regleringsbrev och kommer fortsatt att följa insatser på området som t.ex. metodutveckling avseende slumpvisa kontroller. Syftet med kontroll och sanktioner är att förstärka och upprätthålla normer. För att öka de allmänpreventiva effekterna ska sådana områden prioriteras där risken för allvarliga fel är hög och där fusk är särskilt förtroendeskadligt. För att öka den individualpreventiva effekten ska kontrollen ske tidigt och följas upp genom återkommande kontroller. Kontroller ska i huvudsak riktas mot att upptäcka och åtgärda avsiktliga fel och träffsäkerheten måste därför vara hög. Arbetet med urvals- och riskanalyser liksom uppföljningssystem ska fortsätta att utvecklas. är en viktig samarbetspart i myndigheternas gemensamma arbete för att samhällssystemen inte utnyttjas på icke avsett sätt. Samverkan mellan myndigheter är centralt eftersom frågorna är komplexa och berör flera myndigheter. ska fortsatt bidra och utveckla samverkan inom ramen för arbetet med att bekämpa den grova organiserade brottsligheten. Vidare avser regeringen att lämna ett uppdrag till berörda myndigheter för att förstärka det gemensamma arbetet att förhindra den illegala införseln av alkohol. Inom folkbokföringsområdet är det viktigt att pågående samarbete med andra myndigheter för att t.ex. förbättra etableringsprocessen för enskilda fortsätter. Medborgarnas och företagens uppgiftslämnande ska i första hand ske genom elektroniska lösningar eftersom det bidrar till ökad rättssäkerhet, kvalitet och effektivitet. Det är centralt att utvecklingen av elektroniska lösningar fortsätter såväl inom myndigheten som gemensamt med andra inom den statliga förvaltningen. Det är viktigt att arbete med att bl.a. utveckla de elektroniska tjänsterna för företagen fortsätter utifrån förhållningssättet att uppgiftslämnandet måste anpassas till olika företags behov och förutsättningar. måste vidta åtgärder för att minska sjukfrånvaron. Det är särskilt angeläget att kvinnors sjukfrånvaro inte fortsätter att öka. Regeringen avser att följa frågan noga. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.6 Offentligrättslig verksamhet (som inte får 1Avser intäkter av avgifter för förhandsbesked samt ansökningsavgift för äktenskapsregistret och gåvomottagare. 2Avser ansökningsavgift för prissättningsbesked, intäkter av aviseringssystemet, avgifter för och avgifter för kopior av allmänna handlingar. Tabell 3.5 Anslagsutveckling 1:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 7 209 400 tkr prisnivå. 3Motsvarar 7 214 710 tkr prisnivå. 4Motsvarar 7 214 709 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter inklusive vissa nämnder och bidrag till vissa internationella organisationer inom skatteområdet samt maximalt i ersättningsbelopp enligt vissa lagar. (varav tjänsteexport) (23 365) (23 690) (-425) (varav tjänsteexport) (16 000) (16 000) (varav tjänsteexport) (16 000) (16 000) 1 Avser pensionsadministration för AP-fonderna och premiepensionssystemet, resurssamordning med verksamhetsstöd till och Statens servicecenter, servicekontosamverkan med och , tjänsteexport, SPAR, försäljning av uppgifter ur dataregister samt offentlig inköps- och resurssamordning. Tabell 3.8 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. De öppna gränserna och en alltmer globaliserad ekonomi gör att det finns ett ökat behov av att 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 skydda den svenska skattebasen och säkerställa effektivt användande av automatiskt informationsutbyte. Regeringen föreslår därför en förstärkning av anslaget för att myndigheten successivt ska kunna bygga upp kompetens. Enligt lag (2015:417) om arv i internationella 2015 behörig myndighet för utfärdande av europeiska arvsintyg. har rätt att ta ut avgift vid ansökan om ett europeiskt arvsintyg, men disponerar inte dessa intäkter. För denna ärendehandläggning föreslår regeringen att anslaget ökas varaktigt med . I syfte att bidra med finansiering till regeringens prioriterade satsningar föreslås att Med anledning av införandet av ersättning för höga sjuklönekostnader ökades anslag tillfälligt med . Regeringen föreslår att kvarstår varaktigt . får ökade kostnader för hantering av skattetillägg i enlighet med det som föreslås i prop. 2014/15:131 Skattetillägg: Dubbelprövningsförbudet och andra rättssäkerhetsfrågor. Därför föreslås att överförs engångsvis 2016 och varaktigt till utgiftsområde 4 Rättsväsendet anslag 1:4 . införs s.k. redovisningscentraler för taxitrafik. Taxiföretagen blir skyldiga att överföra taxameteruppgifter till redovisningscentralerna som i sin tur blir skyldiga att lämna ut dessa uppgifter till för användning i skattekontrollverksamheten. Transportstyrelsen får, efter att ha gett tillfälle att yttra sig, meddela föreskrifter. För detta ändamål föreslår utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning anslag 1:13 med anledning av ny lagstiftning på bokföringsområdet. Regeringen föreslår att 7 anvisas under anslaget 1:1 . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till 7 , 7 respektive 7 . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 För ska målet för utgiftsområdet uppnås genom att –eftersträvade tull-, skatte- och avgiftsintäkter, liksom efterlevnaden av in- och utförselrestriktioner säkerställs rättssäkert och på ett för samhället ekonomiskt effektivt sätt samt på ett sätt som är kostnadseffektivt och enkelt för medborgare och företag med beaktande av behovet av enkla tullförfaranden, –säkerhet i leveranskedjan främjas, –brottslighet inom tullområdet förebyggs och bekämpas, och –medborgare och företagare har förtroende för verksamhet och att kvinnor och män ges samma möjligheter och villkor vid kontakter med myndigheten. Resultatbedömning av delområde tull görs i huvudsak utifrån målet för delområdet. Till stöd för regeringen att bedöma resultatet finns bl.a. årsredovisning, rapporter och iakttagelser. 4.2.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Ett urval av indikatorer har använts i syfte att ge en övergripande bild av delområdet och beskriva hur det har utvecklats . indikatorerna har även använts för den samlade analysen för utgiftsområdets utveckling i avsnitt 2 Skatt tull och exekution. Dessa har markerats inom parentes (UO). De övriga indikatorerna används specifikt för att belysa och fördjupa redovisningen vad gäller utvecklingen inom delområde tull. Resultatindikatorer och bedömningsgrunder för verksamheten som syftar till att eftersträvade tull-, skatte- och avgiftsintäkter säkerställs rättssäkert och kostnadseffektivt är –total uppbörd (UO), –uppbördsfelets storlek (UO), –skattefelets utveckling (UO), –antal klareringar, –antal kontroller vid klarering, och –antal kontroller i efterhand. Resultatindikatorer och bedömningsgrunder för verksamheten som syftar till att förebygga och motverka brottslighet inom tullområdet är –samhällsnyttovärde narkotika (UO), –samhällsnyttovärde alkohol och tobak (UO), –antal utslagna eller allvarligt störda kriminella nätverk, –antal inledda förundersökningar avseende tullrelaterad ekonomisk brottslighet, och –antal fysiska kontroller. Resultatindikatorer och bedömningsgrunder för verksamheten som syftar till att medborgare och företag ska ha förtroende för verksamhet är 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 –svenskt kvalitetsindex ranking (UO), –antal kontakter via telefon och e-post (UO), och –antal kurser och informationsträffar. Resultatindikatorer och bedömningsgrunder som syftar till god resursanvändning är –total resursförbrukning, –antal anställda, –andel sjukfrånvaro, –uttalande från (). Eftersträvade tull-, skatte- och avgiftsintäkter säkerställs Tabell 4.1 Eftersträvade tull-, skatte- och avgiftsintäkter säkerställs Uppbörd (mdkr) Uppbördsfelet (%) Klarering (antal) Kontroller i efterhand (antal) fastställer och tar ut tullar, skatter och avgifter i samband med import och export. säkerställde myndigheten ca , vilket är en ökning jämfört med . Mervärdesskatt utgör av den uppbörd tagit in, följt av tullmedel som Jämfört med föregående år har tullmedel ökat och detta förklaras främst av att värdet på importen av vissa varor har ökat. Tullar utgör s.k. traditionella egna medel och ingår i systemet för finansiering av EU-budgeten. Fastställda belopp ska betalas i sin helhet och inom utsatt tid och skillnaden, dvs. den icke influtna uppbörden av den debiterade uppbörden, är det som benämns som uppbördsfelet. Uppbördsfelet ligger på samma nivå som 2013 och det bedöms vara inom normala variationer som kan uppstå mellan enskilda år. Skattefelet är skillnaden mellan de fastställda och de teoretiskt riktiga beloppen. Det är angeläget att följa skattefelet för att fånga upp brister av olika slag och för att kunna vidta korrigerande åtgärder. påbörjade ett arbete med att utveckla en ny modell för att bedöma förändringen. Arbetet har ännu inte slutförts varför en helhetsbedömning av skattefelets utveckling inte kan göras. Mätningen av kvaliteten på lämnade handelsstatistiska uppgifter visar dock att andelen deklarationer som är riktiga och fullständiga är i nivå och andelen deklarationer utan allvarliga fel ligger på en fortsatt hög nivå. De vanligaste felen i deklarationerna gäller statistiskt värde och varukod. Klareringsvolymerna har fortsatt att öka. En orsak till ökningen är att fler importdeklarationer lämnas enligt normalförfarandet i stället för det förenklade förfarandet. bedömer att utvecklingen framför allt beror på de nya reglerna med utökade krav för att ha tillstånd till förenklade förfaranden.