prop · H203147 · 2015-09-14 00:00:00 — Det är kommunala riktlinjer som anger hur länge kommunen kan bevilja vårdnadsbidrag, vilken uppsägningstid som ska gälla, för hur föräldrarna kan ansöka om bidraget m.m. Av hänsyn till den enskildes trygghet och behov av att kunna inrätta sig efter ett fattat beslut bör perioder med vårdnadsbidrag som beviljats före ikraftträdandetidpunkten få löpa ut. Möjligheterna att förlänga ett sådant beslut med en ny ansökan bör dock upphöra . Även i det fall en framställning har gjorts om vårdnadsbidrag före och förutsättningarna i lagen för att bevilja vårdnadsbidrag är uppfyllda för tid före det att lagen upphävts bör vårdnadsbidrag få betalas ut även för tid efter . I de fall föräldern har haft möjlighet att ansöka om vårdnadsbidrag tills vidare, och kommunen har beviljat ett sådant, bör det beslutet få löpa på till dess att rätten till vårdnadsbidrag upphör eller föräldern själv väljer att avbryta tiden med vårdnadsbidrag. Därför kan övergångsbestämmelserna innebära att ett litet antal föräldrar kommer att kunna fortsätta ha vårdnadsbidrag ändå fram . Det gäller de föräldrar som får vårdnadsbidrag beviljat tills vidare för barn som är gamla och väljer att ha kvar bidraget till treårsdagen när rätten till bidraget upphör. Hur stor denna grupp är går inte att säga eftersom det saknas information om hur många kommuner som beviljar bidrag tills vidare. var det cirka 700 föräldrar som hade vårdnadsbidrag . Av barn födda var det vars föräldrar hade vårdnadsbidrag . Som en följd av att kommunalt vårdnadsbidrag genom den föreslagna övergångsbestämmelsen ska kunna betalas ut även efter , bör även övergångsbestämmelser införas till de följdändringar som föreslås i socialförsäkringsbalken, inkomstskattelagen (1999:1229), lagen (1982:80) om anställningsskydd och föräldraledighetslagen (1995:584). Innebörden av dessa övergångsbestämmelser föreslås vara att de äldre bestämmelserna fortfarande ska gälla när kommunalt vårdnadsbidrag lämnas eller har lämnats efter enligt övergångsbestämmelserna till den upphävda lagen. En övergångsbestämmelse bör även införas i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, som innebär att det tredje året med vård av barn ska vara överhoppningsbart enligt de tidigare reglerna för fastställande av ramtid inom arbetslöshetsförsäkringen, om ledigheten har påbörjats före . Ett fåtal remissinstanser som har yttrat sig över förslaget är kritiska till tidpunkten för upphävandet av lagen (2008:307) om kommunalt vårdnadsbidrag samt ikraftträdandet av de föreslagna följdändringarna. Det är regeringens uppfattning att de övergångsregler som föreslås är tillräckliga och ger kommunerna och deras invånare tid för både information om lagändringen och förändringen av den faktiska barnomsorgen. Övergångsbestämmelserna är flexibla och kommunerna ges lång omställningstid i och med att tidigare beviljade vårdnadsbidrag liksom ärenden anhängiggjorda före fortsatt får betalas ut. Sammantaget gör regeringen bedömningen att de föreslagna tidpunkterna för lagens upphävande och följdändringarnas ikraftträdande samt övergångsbestämmelsernas utformning är tillräckligt väl tilltagna för att kunna ut- föras av kommunerna på bästa sätt mot bakgrund av att det är angeläget Prop. 2014/15:147 att ändringen görs . 5 Konsekvenser av förslagen Kvinnor och mäns lika möjligheter inom alla sfärer av samhället främjas när strukturer som gynnar en mer jämn fördelning av hem- och omsorgsarbetet stöds samt arbetsmarknadsdeltagande på lika villkor uppmuntras. kan sådana åtgärder, där slopandet av det kommunala vårdnadsbidraget är en av flera, bidra till att nå de jämställdhetspolitiska målen. Eftersom det främst är kvinnor som använder vårdnadsbidraget är det främst kvinnors arbetsmarknadsanknytning som kan komma att förbättras med förslaget. Särskilt viktig är åtgärden för de grupper som står långt från arbetsmarknaden så som kvinnor med relativt sett låg utbildningsnivå eller begränsat tidigare deltagande på arbetsmarknaden. Då kvinnor födda utomlands är mottagare av vårdnadsbidrag i större utsträckning än kvinnor födda i förväntas förslaget också bidra till att förbättra förutsättningarna för utrikes födda kvinnors etablering på arbetsmarknaden. Både kvinnor och män påverkas av en ny fördelning av ansvaret för hem- och omsorgsarbetet. Flexibiliteten och valfriheten minskar för föräldrarna som en följd av förslaget, men vårdnadsbidraget har haft begränsad användning vilket indikerar att de flesta föräldrar ser att behoven av föräldraledighet och flexibilitet täcks av andra stödsystem. De föräldrar som planerat sin ledighet efter möjligheten att ansöka om vårdnadsbidrag kan drabbas negativt av ett avskaffande. Det är därför av vikt att vårdnadsbidrag får fortsätta att betalas ut för den tid som redan har beviljats. Barns behov skiftar, och föräldrarna har därför olika behov av föräldraledighet och av t.ex. förskola eller pedagogisk omsorg. Vårdnadsbidraget har medfört en möjlighet att förlänga ledigheten med barnet och för föräldrarna att ge extra stöd till barn som behöver det. För de barn som har behov av ytterligare tid med föräldrarna i form av ledighet med vårdnadsbidrag kan ett avskaffande av vårdnadsbidraget vara negativt. Enligt skollagen (2010:800) ska dock barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl har behov av särskilt stöd i sin utveckling i form av förskola skyndsamt erbjudas sådan och barn ska även få möjlighet till särskilt stöd i förskolan om de så behöver. För de barn vars föräldrar inte längre får möjlighet att få vårdnadsbidrag finns också fortsatt möjlighet till ett flexibelt användande av exempelvis föräldrapenning, möjlighet att enligt föräldraledighetslagen förkorta den normala arbetstiden och även av andra stödsystem inom till exempel kommunen. Ett slopande av vårdnadsbidraget kan även innebära att vissa barn börjar i förskola tidigare än om barnet i stället hade varit hemma. Förskolan kan stimulera barns språkutveckling, utveckla deras sociala kompetens och innebära en god förberedelse för fortsatt utbildning. 2014/15:147 Mottagare av vårdnadsbidrag har ofta lägre löneinkomster än de som väljer att inte nyttja bidraget. Det förekommer också att vissa av hushållen har ekonomiskt bistånd. Detta indikerar att hushållet kan leva med en låg ekonomisk standard, ibland , vilket kan inverka negativt på barnen. Det är genom förvärvsarbete och delaktighet i arbetslivet som förutsättningarna för goda ekonomiska och även sociala levnadsvillkor för barn och föräldrar skapas. Längre perioder med vårdnadsbidrag kan komma att innebära lägre inkomster för hushållet både på kort och på lång sikt om en längre frånvaro från arbetsmarknaden leder till framtida sämre löneutveckling och en högre risk för deltidsarbete. Ett slopande av vårdnadsbidraget kan därför innebära att de ekonomiska förutsättningarna förbättras för hushållet, vilket i sin tur gynnar barnet. Sammantaget bedöms förslaget gynna jämställdheten och barns levnadsvillkor i allmänhet. 5.2Administrativa och ekonomiska konsekvenser Ett avskaffande av möjligheten för kommunerna att betala ut kommunalt vårdnadsbidrag innebär att ett frivilligt åtagande för kommunerna upphör. Den administration som vårdnadsbidraget ger upphov till på t.ex. upphör också. kvarstår kostnader för administrationen eftersom vårdnadsbidrag som anhängiggjorts hos en kommun före och som till någon del avser tid före detta datum ska kunna fortsätta att betalas ut. Vid införandet av möjligheten för kommuner att utge ett kommunalt vårdnadsbidrag innebar detta en utvidgning av den kom- Förslaget att avskaffa bidraget utgör en återgång till den situation som rådde innan införandet av lagen, dvs. ning av den kommunala kompetensen som lagen (2008:307) om kom- munalt vårdnadsbidrag innebär nu tas bort. Förslaget får som konsekvens att kommunerna inte längre kommer att kunna välja om de ska erbjuda sina invånare möjligheten till kommunalt vårdnadsbidrag eller inte. Ett syfte med förslaget är att förstärka jämställdheten avseende dels ekonomisk jämställdhet med lika möjligheter till förvärvsarbete och egenförsörjning och dels en jämn fördelning av det obetalda hem- och På så sätt bidrar förslaget till att uppfylla de nationellt beslutade jämställdhetsmålen och att utveckla jämställdhetspolitiken inom samtliga sektorer. Ett annat syfte med förslaget är att bidra till en ökning av arbetskraftdeltagandet för föräldrar som har svag anknytning När även andra hinder finns för arbetskraftsdeltag- ande kan vårdnadsbidraget förstärka inlåsningseffekter och därmed för- sena insatser som kan föra gruppen närmare arbetsmarknaden. skaffande av det kommunala vårdnadsbidraget bidrar till att nå dessa Sammantaget bedöms intresset av förstärkt jämställdhet arbetskraftsdeltagande väga över den inskränkning som för- slaget innebär för den kommunala självstyrelsen. Inskränkningen bedöms Prop. 2014/15:147 således vara proportionerlig i förhållande till syftet med förslaget. När möjligheten att bevilja kommunalt vårdnadsbidrag upphör kan föräldrar i stället komma att efterfråga förskola eller pedagogisk omsorg för barn mellan 1–. En plats i förskola kostar mer än utbetalning av vårdnadsbidrag. Det är emellertid inte så enkelt att mellanskillnaden mellan fullt vårdnadsbidrag och en förskoleplats blir en tillkommande kostnad för kommunen eftersom vissa typer av kostnader, t.ex. för lokaler och för personal, inte minskar om ett barn inte går i förskoleverksamhet. Fler platser i förskolan kommer dock sannolikt att behöva skapas i de kommuner och stadsdelar där vårdnadsbidraget har varit mer vanligt förekommande vilket också har påtalats av ett flertal remissinstanser som t.ex. På kort sikt kan detta tillfälligt innebära planeringssvårigheter och ökade kostnader för kommunen. Enligt skollagen (2010:800) ska barn från och med erbjudas förskola i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller om barnet har ett eget behov på grund av familjens situation i övrigt. Barn, vars föräldrar är arbetslösa eller föräldralediga enligt föräldraledighetslagen (1995:584) för vård av annat barn, ska från och med erbjudas förskola under minst eller . Barn ska även erbjudas förskola, om de av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling i form av förskola. Enligt skollagen ansvarar hemkommunen för att utbildning i förskola kommer till stånd för alla barn i kommunen som ska erbjudas förskola och vars vårdnadshavare önskar det. Om vårdnadshavaren anmält önskemål om förskola med offentlig huvudman ska kommunen erbjuda barnet förskola . Hemkommunen får fullgöra sina skyldigheter genom att erbjuda barnet motsvarande utbildning i fristående förskola. För de föräldrar som önskar och har rätt till förskoleplats och inte på kort sikt erbjuds en sådan kan väntan bli problematisk. Det är dock inte så att alla föräldrar som uppbär bidraget kommer att vilja ha en förskoleplats efter perioden med vårdnadsbidrag har löpt ut. Möjligheten kan kvarstå att använda föräldrapenning eller andra lösningar för barnets omsorg. Det bör betonas att det är av stor vikt att berörda kommuner skyndsamt informerar om slopandet av vårdnadsbidraget. Föräldrar som har bidraget och som överväger om de vill förlänga ledigheten genom en ny ansökan behöver få information om de nya förutsättningarna. För att öka möjligheterna för både kommunen och föräldrarna att planera för alternativa omsorgsformer föreslås övergångsbestämmelser som innebär att redan beviljade perioder med vårdnadsbidrag får fortsätta att löpa samt att ärenden om vårdnadsbidrag som anhängiggjorts hos kommunen före ikraftträdandet och som till någon del avser tid före ikraftträdandet ska kunna betalas ut även för tid efter . 2014/15:147 Övriga ekonomiska effekter Vårdnadsbidraget bedömdes vid införandet påverka skatteunderlag, skatteinkomster och andra faktorer som ligger till grund för den kommunalekonomiska utjämningen. Förändringarna uppkommer med förskjutning vilket innebär att ett avskaffande 2016 får effekter på utfallet . Om de som mottar vårdnadsbidrag och är lediga på hel- eller deltid efter avskaffandet ökar sin förvärvsfrekvens, ökar den disponibla inkomsten för hushållet. Det kan i sin tur innebära högre skatteintäkter för kommunen och påverka kommunens skattekraftsandel. Eftersom vårdnadsbidraget inte har utnyttjats i så hög utsträckning kommer effekterna att vara små. Effekterna på statsbidragen till de kommuner som tillämpar maxtaxa förväntas också vara små. Den administration som är förknippad med ansökan, administration, beslut, utbetalning och kontroll av kommunalt vårdnadsbidrag upphör vilket innebär en besparing för berörda kommuner. Mot bakgrund av att vårdnadsbidraget har varit frivilligt för kommunerna att införa är inte finansieringsprincipen tillämplig. 5.2.2 Effekter på transfereringssystemen Vårdnadsbidraget kan inte kombineras med en rad andra ersätt- ningar inom socialförsäkringssystemet som exempelvis arbetslöshets- ersättning och etableringsersättning. De vårdnadshavare som uppbär så- dan ersättning har därför inte kunnat få vårdnadsbidrag beviljat. nadshavaren kan ha avstått möjlighet att uppbära sådan ersättning för att möjliggöra en period med vårdnadsbidrag. När möjligheten att bevilja vårdnadsbidrag upphör kan därför efterfrågan på sådan ersättning komma Arbetslöshetsförsäkringen har bl.a. som syfte att ge ekonomisk trygg- het i händelse av arbetslöshet och skapa förutsättningar för en effektiv matchning mellan arbetssökande och lediga arbeten. insatserna och etableringsersättningen har som syfte att underlätta och påskynda etablering i arbetslivet. Ett ökat arbetssökande eller deltagande i arbetsförberedande aktiviteter är därför positiva effekter av ett slopat statistik visar att en majoritet av de som uppburit vårdnadsbidrag har en löneinkomst året efter (Välfärd 4/2014, ). Mot denna bakgrund görs bedömningen att enbart en mindre andel av de som uppbär vårdnadsbidrag kommer att ansöka om ersättningar som t.ex. arbetslöshetsersättning, aktivitetsstöd eller etableringsersättning och att effekterna på dessa trans- fereringar därmed bedöms som små. Det saknas statistik över hur många personer som berörs av bestämmelsen om överhoppningsbar tid i arbets- löshetsförsäkringen men regeringen bedömer att det rör sig om ett be- gränsat antal ärenden. Förslaget om att den förlängda överhoppningsbara tiden återställs till samma överhoppningsbara tid som gällde innan inför- andet av vårdnadsbidraget bedöms därmed innebära marginellt minskade utgifter för staten. Vårdnadsbidraget räknas som bidragsgrundande inkomst vid prövning av rätt till bostadbidrag och bostadstillägg. För hushåll som bi- behåller samma nivå på övriga inkomster och inte längre uppbär vård- nadsbidrag kan utgifterna för bostadsbidrag och bostadstillägg komma att Prop. 2014/15:147 öka något. Även denna ökning bedöms som marginell. Om vårdnadshavare som tidigare vårdat barnet hemma återgår eller inträder på arbetsmarknaden kan även behovet av ersättning i form av tillfällig föräldrapenning komma att öka något. Även här bedöms effekterna som små. 5.2.3Effekter för domstolarna, statliga myndigheter samt arbetslöshetskassorna De föreslagna författningsändringarna är av sådan beskaffenhet att de inte bedöms medföra några ökade kostnader för de allmänna förvaltningsdomstolarna. För bedöms administrationskostnaderna minska som en följd av förslaget. Behovet av att ge information till kommunerna, utfärdande av intyg om uttagen föräldrapenning och för att ge och inhämta information i ärenden om t.ex. bostadsbidrag bidrar till kostnadsminskningen. Den administration som är förknippad med samordning av så kallade familjeförmåner för migrerande arbetstagare inom EU minskar också, se närmare nedan. De samlade administrativa effekterna på förväntas vara små med hänsyn till att antalet ärenden med vårdnadsbidrag inte har varit betydande. Administrationen för arbetslöshetskassorna kan komma att minska något när behovet av informationsöverföring och bedömning av exempelvis överhoppningsbar tid minskar. 5.2.4EU-rättsliga aspekter och administration av familjeförmåner För att främja fri rörlighet av personer finns EU-gemensamma regler om rätten till och samordning av ländernas olika sociala förmåner. Vårdnadsbidrag som enskilda kommuner kan tillhandahålla bedömdes vid införandet 2008 utgöra en familjeförmån i den mening som avsågs i rådets förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen. Sedan införandet av det kommunala vårdnadsbidraget har förordning nr 1408/71 ersatts av förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen. Samordningen med andra medlemsländers förmåner kan bli aktuell när arbetstagare rör sig över gränserna. När möjligheten att bevilja vårdnadsbidrag upphör innebär det därför att behovet av samordning mellan medlemsländerna minskar vilket i sin tur innebär att administrationen för sådan samordning minskar på kommunerna och för . 6.1Förslaget till lag om upphävande av lagen (2008:307) om kommunalt vårdnadsbidrag Lagen om kommunalt vårdnadsbidrag upphör att gälla vid utgången av . Övergångsbestämmelsen innebär att den upphävda lagen fortfarande gäller för ärenden om vårdnadsbidrag som har anhängiggjorts hos en kommun före och som till någon del avser vårdnadsbidrag före detta datum. Detta gäller naturligtvis också för vårdnadsbidrag som har beviljats före eller tills vidare och som sträcker sig över detta datum. Om en framställning om vårdnadsbidrag har getts in till kommunen före men kommunen av någon anledning inte har hunnit fatta beslut om bidrag, ska kommunen kunna bevilja och betala ut vårdnadsbidrag även för tid efter det att lagen upphävts. En förutsättning för att kommunen ska få fatta ett sådant beslut är givetvis att alla villkor som anges i den upphävda lagen ska vara uppfyllda såväl för tiden före som efter . Överväganden finns i avsnitt 4.1 och 4.3. 6.2Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Eftersom det kommunala vårdnadsbidraget avskaffas ska tredje stycket i paragrafen tas bort. Överväganden finns i avsnitt 4.2. Eftersom det kommunala vårdnadsbidraget avskaffas ska denna paragraf upphöra att gälla. Överväganden finns i avsnitt 4.2. Eftersom det kommunala vårdnadsbidraget avskaffas ska bestämmelsen om vårdnadsbidrag i punkten 5 i första stycket utmönstras. Nuvarande punkten 6 om etableringsersättning flyttas till en ny punkt 5. Överväganden finns i avsnitt 4.2. 102 kap. Prop. Eftersom det kommunala vårdnadsbidraget avskaffas ändras paragrafen på så sätt att hänvisningen till bestämmelserna i 97 kap. 13 § första stycket anpassas till ändringen som gjorts där. Se kommentaren till den paragrafen. Överväganden finns i avsnitt 4.2. Eftersom det kommunala vårdnadsbidraget avskaffas ska punkten 5 i paragrafen tas bort. Överväganden finns i avsnitt 4.2. Eftersom det kommunala vårdnadsbidraget avskaffas ska denna paragraf upphöra att gälla. Överväganden finns i avsnitt 4.2. I punkten 2 anges att äldre föreskrifter fortfarande gäller när kommunalt vårdnadsbidrag har lämnats enligt den upphävda lagen om kommunalt vårdnadsbidrag. Överväganden finns i avsnitt 4.3. 6.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd Ändringen är en följd av att lagen (2008:307) om kommunalt vårdnadsbidrag upphävs. Överväganden finns i avsnitt 4.2. I punkten 2 anges att äldre föreskrifter fortfarande gäller när uppsägning sker under tid då kommunalt vårdnadsbidrag lämnas enligt den upphävda lagen om kommunalt vårdnadsbidrag. Överväganden finns i avsnitt 4.3. 6.4 Förslaget till lag om ändring i föräldraledighetslagen (1995:584) 3, 9 och 13 §§ Ändringarna är en följd av att lagen (2008:307) om kommunalt vårdnadsbidrag upphävs. Överväganden finns i avsnitt 4.2. 2014/15:147 Övergångsbestämmelsen I punkten 2 anges att äldre föreskrifter fortfarande gäller när kommunalt vårdnadsbidrag lämnas enligt den upphävda lagen om kommunalt vårdnadsbidrag. Överväganden finns i avsnitt 4.3. 6.5Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring Ändringen är en följd av att lagen (2008:307) om kommunalt vårdnadsbidrag upphävs. Överväganden finns i avsnitt 4.2. I punkten 2 anges att äldre föreskrifter fortfarande gäller för bestämmande av ramtid för en sökande som före har påbörjat ledighet på grund av vård av barn. Bestämmelsen innebär att ledighet med vård av barn som inte har fyllt är överhoppningsbar tid om en sökande har påbörjat sådan ledighet före lagens ikraftträdande och han eller hon före ledigheten förvärvsarbetat i sådan omfattning som motsvarar minst ett arbetsvillkor. Överväganden finns i avsnitt 4.3. 6.6Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Ändringen är en följd av att lagen (2008:307) om kommunalt vårdnadsbidrag upphävs. Överväganden finns i avsnitt 4.2. I punkten 2 anges att äldre föreskrifter fortfarande gäller när kommunalt vårdnadsbidrag har lämnats enligt den upphävda lagen om kommunalt vårdnadsbidrag. Överväganden finns i avsnitt 4.3. Sammanfattning av promemorian Det kommunala vårdnadsbidraget avskaffas (Ds 2015:19) Promemorian innehåller förslag om att upphäva lagen (2008:307) om kommunalt vårdnadsbidrag. Ett upphävande av lagen medför att följdändringar måste göras i socialförsäkringsbalken, lagen (1982:80) om anställningsskydd, föräldraledighetslagen (1995:584), lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, samt inkomstskattelagen (1999:1229). Förslaget innebär att lagen om kommunalt vårdnadsbidrag ska upphöra att gälla vid utgången av . Äldre föreskrifter föreslås fortsätta att gälla i fråga om ärenden om kommunalt vårdnadsbidrag som har anhängiggjorts hos en kommun före , och som till någon del avser vårdnadsbidrag för tid före upphävandet. Förteckning över remissinstanser avseende Ds 2015:19 Ombudsmän (), Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , Arbetsdomstolen, , , , , , Myndigheten för internationella adoptionsfrågor (), , Inspektionen för Socialförsäkringen (ISF), , , , (), Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF), Statskontoret, , , utvärdering (IFAU), kommun, , , , , , , kommun, , , kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , Arbetslöshetskassornas samorganisation, Barnen framför allt, Barnens rätt i samhället (), Företagarna, i (LO), och familjejour, Män för jämställdhet, , bisexuellas och transpersoners rättigheter (RFSL), för kvinnojourer och tjejjourer i (ROKS), för valfrihet, jämställdhet och föräldraskap (HARO), , , akademikers centralorganisation (), Kommuner och Landsting (SKL), Kvinnolobby, Makalösa Föräldrar, () och Unizon. Inkomna yttranden utöver remisslistan kommun och kommun. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , M , Y , M , I Baylan, K , P , H Hellmark , I , Å , M , A Ygeman, A , P , M , A Bah Kuhnke, A Strandhäll, A Shekarabi, G , A Hadzialic Regeringen beslutar proposition Det kommunala vårdnadsbidraget avskaffas