prop · H3031d19 · 2015-09-21 00:00:00 — Anslaget får även användas för utgifter för forsknings- och ut- vecklingsinsatser. Tabell 3.27 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:7 Myndigheten för kulturanalys Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Regeringen föreslår att anvi- sas under anslaget 1:7 Myndigheten för kultur- analys . , 2018 och 2019 beräk- nas anslaget till , respektive . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 3.5.8Bidrag till kulturverksamhet från AB Regeringens förslag: godkänner att regeringen på AB Svenska 2016 verkar för att bolagsstämman beslutar om ett bidrag för konst, teater och andra kulturella ändamål som motsvarar 1/26 av bolagets över- skott 2015 från Nya Penninglotten samt att bidraget ska fördelas enligt de närmare anvis- ningar som beslutas av regeringen. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 4 Teater, dans och musik Avsnittet omfattar statens bidrag till , Kungliga Dramatiska teatern AB, , Stiftelsen , Stiftelsen och . Vidare omfattas det statliga stödet till den fria scenkonsten och . Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom Teater, dans och musik, utgiftsområde 17 2:1 Bidrag till Operan, , , Dan- sens Hus, och 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Summa Teater, dans och musik 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 I avsnitt 2.4 anges de mål för den nationella kulturpolitiken som beslutat. Bedömningen av resultatet inom teater, dans och musik utgår från –utbud, besökssiffror, antalet föreställningar, beläggning samt verksamhet riktad till barn och unga för statliga kulturinstitutioner, –fördelning av statliga bidrag till den fria scenkonsten bl.a. med avseende på olika verksamheter, barn och unga samt kön, och –fördelade bidrag och insatser kring interna- tionell och interkulturell verksamhet. Bedömningen görs vidare utifrån resultat relate- rade till relevanta bedömningsgrunder gemen- samma för kulturområdet (se avsnitt 3.4.1). och Kungliga Dramatiska teatern AB (Operan) hade 237 971 besökare . Stängningsperioden var längre än vanligt vilket innebar ett färre antal föreställningar och besökare. Bil- jettintäkterna blev också lägre i förhållande till . Antalet radiosändningar med Ope- rans verk mer än fördubblades och två produktioner sändes över det digitala bio- grafnätet vilket lockade ca 10 000 besökare. Operan erbjuder en varierad repertoar av opera, klassisk balett och modern dans. Både klassiska och nyskrivna verk uppförs. Operan arbetar aktivt för att nå nya publikgrupper. Barn- och ungdomsverksamheten är en viktig del i det ar- betet. Andel besökare barn och beslutade den dåvarande rege- ringen om ett uppdrag till om att i nära samarbete med genomföra en förstudie om en renovering och ombyggnad av i . Utgångspunkten för arbetet med förstudien var Kungliga Operan behov av bättre förutsättningar för den konstnärliga verk- samheten. i har också mycket stora renoveringsbehov, inte minst för att kunna möta de krav som ställs på en modern arbetsplats. En delrapport lämnades där konstnärliga, publika och byggnadsmässiga mål för projektet anges. redovisade sin förstudie om en reno- vering och ombyggnad av i . Av förstudien framgår att i princip samt- liga de behov som identifierats av Kungliga Ope- ran som nödvändiga för den konstärliga verk- samhetens utveckling kan tillfredsställas inom den ekonomiska ram om penningvärde som angetts av rege- ringen. konstaterar också att de behov som byggnaden har av upprustning också kan mötas inom denna ram. Statens fas- tighetsverk lämnar i förstudien ett förslag till tidsplan för arbetet. Kungliga Dramatiska teatern AB () uppvisar en uppgång på i princip samtliga områ- den . Antalet besökare och föreställ- ningar har ökat liksom beläggningen som upp- gick till i genomsnitt . Sammanlagt sändes fyra radioproduktioner och tre TV-pro- duktioner, sändningarna via webben ökade märkbart . Barn- och ungdomsverksamheten kommer att flytta över sin verksamhet till Dramatenhuset efter i . Verksamheten för barn- och unga fortsätter att stärkas efter en nedgång 2012 och antalet biljetter som säljs med barn- och ungdomsrabatt har ökat kraftigt. arbetar aktivt för att nå nya publik- grupper och den kompletterande verksamheten, exempelvis &, är en viktig del i det arbetet. Tabell 4.3 Prestationer Kungliga Dramatiska teatern AB Antal biljetter barn och Källa: Kungliga Dramatiska teatern AB ska främja utvecklingen av ett professionellt svenskt musikliv och bevara, ut- veckla och tillgängliggöra teaterns, dansens och musikens kulturarv. hålls stängt för ombyggnad . Antalet besökare ligger därför mycket lägre än föregående år, se tabell 4.4 nedan. Det nya mu- seet, Scenkonstmuseet, kommer även fortsätt- ningsvis att inrymmas i fastigheten riet i . Myndighetens mål är att museet ska vara ett jämställt, genusmedvetet och normkritiskt mu- seum. Tabell 4.4 Prestationer : Besökare till Musik- och 2012–2014 Antal besökare (avrundat) Antal visningar för barn och unga Den årliga bidragsgivningen på ca till samverkansprojekt inom främst det fria kulturlivet har fördelats till 105 projekt, se tabell 4.5. Vidare har samverkat med bl.a. Musik i Syd inför Arts, i . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 4.5 Prestationer : Statsbidrag till musiklivet 2012–2014 Sökta medel (mnkr) Andel beviljade ansökningar (%) Beviljade medel totalt (mnkr) har myndigheten även fördelat inom ramen för regeringens särskilda jämställdhetssatsning inom kulturlivet 2011–2014. Satsningen avslutades med en konfe- rens där kultur- och demokra- tiministern medverkade. har lämnat en rapport om uppdraget (Ku2015/00593) i vil- ken det framgår att jämställdheten går åt rätt håll men för långsamt. har även implemen- terat den handlingsplan för jämställdhetsintegre- ring som de fått särskilda statliga medel för. firade Elektromusikstudion, EMS, . Antalet nyttjade studiotimmar var rekordhögt. Andelen kvinnliga gästtonsättare uppgick till . är en gästspelsscen för såväl svenska som utländska dansensembler inom samtida dans. Det totala antalet besökare har – 2014 ökat . Antalet föreställ- ningsbesökare har däremot endast ökat med . Den genomsnittliga belägg- ningsgraden har sjunkit betydligt och uppgick endast till , se tabell 4.6. nedan. Tabell 4.6 Prestationer : Besökare och föreställningar 2012–2014 Snittbeläggning (procent) har erbjudit residens till 17 koreo- grafer. Av de 62 verk som visades var skapade av en kvinna. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 har en bred samverkan med aktörer på nationell och internationell nivå. Bland annat deltar i två europeiska nätverk, for Contempo- rary Performing Arts (IETM) och (). har vidareutvecklat , vars syfte är att bl.a. ge de unga autodidakterna egeninflytande. Genom bidrar till dansutbudet för målgruppen högstadie- och gymnasieelever. rymmer också kansliverksamhet för Dansnät som är ett nätverk för tur- néer och aktiviteter inom samtida dans. Dans- nätet har turnerat till 25 orter och haft en publik på 11 345 besökare, se tabell 4.7 nedan. Tabell 4.7 Prestationer Dansnät / Antal parter i nätverket Antal orter som tagit emot turnéer har erbjudit en mångfacetterad verksamhet genom att producera föreställningar, konserter, vis- ningsverksamhet och liknande arrangemang. Teatern har arbetat för att anknyta till scenkonstens historia, men också att främja dess förnyelse genom nya grepp i verksamheten. Teatern har satt upp två operaföreställningar och har även inom ramen för programverksamheten Esprit! genomfört ett antal föreställningar och evenemang riktade till en bredare publik. Be- läggningsgraden har ökat från 2014. Antalet besökare har dock sjunkit något för föreställningsverksamheten. Det totala publikantalet för före- ställningar och evenemang var 15 427 personer (16 431 föregående år) och för visningar 21 824 personer (21 966 föregående år). Årets föreställ- ningar bedöms ha mottagits väl av publik och recensenter. , som är en kurs- och konferens- anläggning i , är nationalgåva till . ska genom sin program- verksamhet stärka samhörigheten mellan svens- kar och norrmän samt öka den ömsesidiga kun- skapen om ländernas samhällsliv, språk och kultur samt spegla och engage- mang internationellt. Hotell- och konferensan- läggningen ska hävda sig väl i konkurrens med liknande anläggningar i med bi- behållen respekt för grundläggande syfte. Programverksamheten var varie- rad, vände sig till såväl ungdomar som vuxna och innehöll relevanta teman för båda länderna. Re- sultatet av den kommersiella verksamheten är övervägande gott vid jämförelser med de närm- aste konkurrenterna på marknaden. Belägg- ningen ökade något 2014. Den ideella föreningen med Cullberg- baletten verksamhet 2014 nådde en publik i hela landet som uppgick till ca 900 000 besökare, vilket är en viss minskning jämfört , se tabell 4.9 nedan. har bl.a. initierat en sär- skild satsning för unga vuxna och förstärkt lo- kala föreningars inflytande på repertoaren. Vi- dare har en proposition med inriktning för verk- samheten 2015–2019 antagits vid föreningens kongress som ägde rum . turnerade 2014 med 7 pro- duktioner och gav 55 föreställningar. Publiktill- strömningen på ca 17 000 var dock lägre än tidi- gare . har lämnat en redovisning om fortsatta ut- veckling. Arbetet har utförts i dialog med Sta- tens kulturråd och . turnerade Tyst teater med bl.a. vinterns stjärnor lyser här, i samarbete med teáhter, Norrbot- tensteatern och Tornedalsteatern. Under turnén arrangerades tillsammans med fem seminarier om språk och identitet. Tabell 4.9 Prestationer 2012–2014: Medlem- mar, produktioner och publik Publik totalt (tusental) är alla län utom med i kultursamverkansmodellen, se avsnitt 3.4.2. Till åtta regionala institutioner fördelade totalt nära 90 miljo- ner kronor i verksamhetsbidrag, varav 80 miljo- ner kronor till scenkonstinstitutioner. Därutöver fördelades ca i utveck- lingsbidrag. Nytt pensionssystem på scenkonstområdet Regeringen bedömde i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1, utg.omr. 17) att den tidigare statliga regleringen av tjänstepension- erna på scenkonstområdet skulle avvecklas fr.o.m. och ersättas med en kollektivavtalsreglerad pensionsordning. Inom ramen för ett reformerat pensionssystem lyfte regeringen fram att det bör finnas möjlighet till omställning och karriärväxling för yrkesgrupper som av konstnärliga och fysiska skäl inte kan arbeta inom sina konstnärliga yrken till . Regeringen beslutade därefter den 13 novem- ber om ändring i förordningen (2003:56) om tjänstepension och tjänstegrupplivförsäkring för vissa arbetstagare med icke-statlig anställning (den s.k. PISA-förordningen). Förordningsänd- ringen innebär att PISA-förordningen fr.o.m. inte längre reglerar villkoren för anställda vid scenkonstinstitutionerna. Sam- tidigt infördes övergångsbestämmelser till för- ordningen. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Övergången till ett nytt pensionssystem som motsvarar villkoren på den övriga arbetsmark- naden, och med möjlighet till karriärväxling och omställning, har inneburit att medel frigjorts för andra ändamål inom scenkonstområdet. har därför öronmärkts till kvalitetsförstärkande insatser inom scen- konstområdet inom berörda anslag. Arbetsmarknadens parter på området har träffat ett nytt pensionsavtal och ett avtal om omställning och karriärväxling som gäller retroaktivt fr.o.m. . Schablonavdrag från arbetsgivaravgifterna för musikers utgifter har sett över reglerna för det s.k. schablonavdraget från arbetsgivarav- gifterna för musikers utgifter. remitterade ett förslag om ändring av reglerna, vilket eventuellt kan inne- bära ekonomiska konsekvenser för de berörda arbetsgivarna. aviserades dock att en eventuell ändring av reglerna kommer att bli aktuell tidigast . Regeringen följer frågan. Den fria scenkonsten kännetecknas av en stark konstnärlig utveckling med tydliga inslag av experimentellt och undersökande arbete, inte minst genom ny teknikanvändning. Inom fältet syns en ökad mångfald av olika och blandade konstuttryck vilket resulterat i genre- och ut- trycksöverskridande produktioner. Det inter- nationella perspektivet är tydligt liksom arbetet med kritiska frågor om bl.a. genus, makt och normer. Danskonsten har en svagare infrastruktur än övrig scenkonst men befinner sig trots detta i ett starkt utvecklingsskede där olika uttrycksformer som t.ex. bildkonst, performance och teater samspelar. Detta framkommer bl.a. i den rapport som och redovisade till regeringen utifrån uppdrag i regleringsbrevet (dnr Ku2014/01906). Även cirkuskonsten ligger långt fram när det gäller nyskapande. Där är den internationella inriktningen tydlig liksom även verksamhet som riktar sig till barn och unga. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Det statliga stödet som fördelas av till den fria scenkonsten uppgick till . Därtill kan Statens musikverks bidragsgivning på ca till det fria musiklivet läggas till, se tabell 4.5 ovan. Även bidragsgivningen inom ramen för kultursamverkansmodellen, se avsnitt 3.4.2, kan fördelas till fria aktörer. Av tabell 4.10 nedan framgår hur det statliga stödet har fördelats av mellan olika verksamheter –2014. Tabell 4.10 Stöd till den fria scenkonsten 2012–2014 Vissa aktörer av kulturpolitiskt 2013 ingår arrangörsstöd till dans i bidragsomgångarna för fria dans- grupper 2Inklusive projektbidrag som även riktar sig till arrangörer Medelsökningen till fria teatergrupper härleds till att ändrat tidpunkten för bidrags- omgångar samt utnyttjat bemyndiganden inom vissa anslag. Unga har beviljats ett ökat verksamhetsbidrag på vilket är förklaringen till att det statliga stödet till aktörer av kulturpolitiskt intresse har ökat. I synnerhet inom teaterområdet har de fria grupperna stor betydelse för kvalitativ scenkonst för barn och unga. av bidragen gick 2014 till verksamhet riktad till den yngre målgruppen. Enligt tabellen nedan har andelen bidrag till barn- och ungdomsverksamhet inom dansen ökat markant jämfört . Tabell 4.11 Andel statligt bidrag till barn- och ungdomsverksamhet fördelat på teater, dans och musik Jämställdheten är fortfarande en utmaning inom många konst- och kulturområden, i synnerhet inom stora delar av musikområdet. Bättre balans är det inom teaterområdet där en nästan jämn könsfördelning råder bland de sökande. mål är att könsfördelningen to- talt sett ska ligga i intervallet 40–inom de stöd som beviljas. Enligt tabellen nedan uppfylls det målet endast för koreografer. Tabell 4.12 Andel medverkande kvinnor i verksamheter som beviljats bidrag 2011–2013 konstaterar i rapporten för alla – inget hinder (2014) att den fria sektorn har olika förutsättningar och resurser för att arbeta för ökad tillgänglighet. Enligt myndighetens enkätundersökning av de fria gruppernas till- gänglighetsarbete 2014 framgår bland annat att har åtgärdat enkelt avhjälpta hinder. Ytterligare uppgifter om arbete med tillgänglighetsfrågor finns i avsnitt 3.4.2. Inom den fria scenkonsten är det internationella perspektivet tydligt där flertalet aktörer bedriver ett omfattande internationellt arbete genom samverkan och turnéverksamhet. Mot bakgrund av detta beslutade att ytterligare integrera det internationella per- spektivet vid bidragsfördelning till aktörer inom den fria scenkonsten. En ökad internationalisering märks inte minst inom dansområdet, bild- och formkonstområdet och nycirkusområdet. Regeringens vision för den statligt stödda scen- konsten är att skapa goda förutsättningar för både institutioner och det fria kulturlivet i hela landet att kunna erbjuda scenkonst av hög kva- litet. Det ska finnas ett brett spektrum av berät- telser och bakgrunder på våra scener där scen- konsten bidrar till att öka den interkulturella förståelsen, både nationellt och internationellt. Scenkonsten har en självklar och viktig roll i samhällsutvecklingen där en mångfald av röster och en fri debatt är en grundläggande förutsätt- ning för en levande demokrati. har arbetat för att nå en bredare publik, men det finns fortfarande utvecklingsmöjligheter på det området. Rege- ringen bedömer att det är positivt att belägg- ningsgraden ökat på teatern och att föreställningar mottagits väl av publik och recen- senter. och Kungliga Drama- tiska teatern AB bedriver sin verksamhet i enlig- het med de riktlinjer som satts upp och båda nationalscenerna uppvisar bra resultat. Fastig- hetsfrågan är viktig för den konstnärliga ut- vecklingen när det gäller och för båda institutionerna är en långsiktig strävan mot större mångfald bland upphovsper- soner, utövare och publik en central fråga. byggnad vid i är i mycket dåligt skick och åtgärder behöver vidtas för att förbättra arbets- miljön och ge verksamheten bättre förutsätt- ningar att utvecklas konstnärligt. Även publika utrymmen behöver rustas upp och tillgänglig- heten till byggnaden behöver förbättras. konstaterade i sin redo- visning av uppdraget att ta fram en förstudie om en renovering och ombyggnad av att en ombyggnad och renovering som fyller i prin- cip samtliga de behov som verksamheten upp- ställt och som huset är i behov av kan tillfreds- ställas inom ramen för de som regeringen angivit. Frågan om hur rege- ringen avser att gå vidare i denna fråga bereds i . Den fria scenkonsten är viktig för hela kultur- livets utveckling och vitalisering. I syfte att nå nya grupper som inte har en självklar tillgång till scenkonsten bör samverkan mellan det fria kul- turlivet, institutionerna och det civila samhället utvecklas framöver. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Generellt når de statligt stödda verksamhet- erna en bred publik. Dock uppvisar några av aktörerna en viss nedgång i publiktillström- ningen 2014. Det är viktigt att utbudet av hög- kvalitativ scenkonst återspeglar, samt publikar- betet riktar sig till och attraherar, den mångfald av röster och uttryck som finns i vårt samhälle. Det är positivt att bl.a. ut- vecklat strategiska åtgärder för ökad jämställdhet inom scenkonstområdet. Det behövs dock fort- satt arbete för att jämställheten inom hela scen- konstområdet ska utvecklas. Som nämns ovan kommer regeringen att följa frågan om schablonavdraget från arbetsgivarav- gifterna för musikers utgifter. 4.5.12:1 Bidrag till Operan, , , , och 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 984 466 tkr prisnivå. 3Motsvarar 984 518 tkr prisnivå. 4Motsvarar 984 520 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till , Kungliga Dramatiska teatern AB, (ideell förening), Stiftel- sen , Stiftelsen och . Anslaget får även användas för kvalitetsstärkande insatser inom scenkonstområdet. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 4.14 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 2:1 Bidrag till Operan, , , , och Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Som aviserades i budgetpropositionen minskas anslaget med ca för att bidra till att finansiera prio- riterade satsningar. Tabell 4.15 Sammanställning av medelstilldelningen och 2016 till Operan, , , , och Regeringen beräknar att bidraget till Operan ökas med till följd av pris- och löneomräkning. Vidare minskas bidraget med för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. Sammantaget uppgår bidraget till Operan till . Regeringen beräknar att bidraget till ökas med till följd av pris- och Vidare minskas bidraget med för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. Sammantaget uppgår bidraget till till . Regeringen beräknar att bidraget till ökas med till följd av pris- och löneomräkning. Vidare minskas bidraget med för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. Sammantaget uppgår bidraget till till . Regeringen beräknar att bidraget till ökas med till följd av pris- och löneomräkning. Vidare minskas bidraget med för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. Sammanta- get uppgår bidraget till till . Regeringen beräknar att bidraget till Drottning- holms Slottsteater ökas med till följd av pris- och löneomräkning. Vidare mins- kas bidraget med för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. Sammantaget uppgår bidraget till Drottning- holms Slottsteater till . Regeringen beräknar att bidraget till ökas med till följd av pris- och löneomräkning. Vidare minskas bidraget med för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. Sammantaget uppgår bidraget till till . Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 2:1 Bidrag till Operan, Dra- maten, , , och . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . 4.5.22:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till det fria kulturlivet, arrangörer, fonogram- verksamhet och vissa andra aktörer av kulturpo- litiskt intresse inom teater, dans och musik. An- slaget får även användas för utgifter för admi- nistration och genomförande av verksamheten. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål besluta om bi- drag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018. Skälen för regeringens förslag: Inom ansla- get beviljas bidrag till den fria scenkonsten samt fonogramstöd. För att skapa goda planerings- förutsättningar för de fria grupperna bör beslut om bidrag kunna fattas som medför utfästelser om utgifter . Anslaget används huvudsakligen för bidrags- givning till fria scenkonstgrupper. Dessa grupper är oftast små och har små ekonomiska resurser. Statens andel av deras offentliga finansiering är betydande och en viktig förutsättning för dem att finna övrig finansiering. Grupperna bedriver omfattande turnéverksamhet, både i och i utlandet, vilket medför behov av goda plane- ringsförutsättningar. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför be- hov av framtida anslag på högst 2017 och 2018. Tabell 4.17 Beställningsbemyndigande för anslaget 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans-, och musikändamål Erhållet/föreslaget bemyndigande 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 4.18 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Som aviserades i budgetpropositionen minskas anslaget med ca för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respek- tive . 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 111 212 tkr prisnivå. 3Motsvarar 111 218 tkr prisnivå. 4Motsvarar 111 217 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Statens musikverks förvaltningsutgifter och för utgifter för statsbi- drag till musiklivet. Anslaget får även användas för utgifter som uppkommer till följd av att Stiftelsen avvecklas, så som pensionskostnader som regleras retroaktivt. Tabell 4.20 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 2:3 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet.