prop · H3031 · 2015-09-21 00:00:00 — Det innebär vidare att alla de bidrag för investeringar som staten lämnar till andra sektorer i huvudsak inte omfattas av denna redovisning, exempelvis bidrag till kommunsektorn för bostads- byggande. Samlad investeringsplan med vissa begränsningar har i samarbete med bedrivit ett utvecklingsarbete som syftar till att förbättra redovisningen, styrningen och kontrol- len av statens investeringar. Detta gör det möjligt för regeringen att för presentera en sammanställning av statens samtliga planerade investeringar. De underlag som myndigheterna ska ta fram enligt det nya regelverket, som träder i kraft , kommer att vara tillgängliga inför arbetet med budgetpropositionen (se även avsnitt 12.5). Redan i denna proposition presenteras dock, med vissa begränsningar, en samman- ställning av de statliga investeringarna. Sammanställningen i tabell 11.1 bygger på investeringsplaner upprättade enligt gällande ordning. Det innebär bl.a. att uppgifter saknas i vissa investeringsplaner. För att sammanställningen ska omfatta den tidshorisont som huvudsakligen tillämpas i budget- propositionen i övrigt har uppgifterna uppskattats eller inhämtats från berörda myndigheter. Det innebär att investerings- beloppen är osäkra. Investeringarna som används i statens verksamhet avser de investeringar som finansieras med den låneram som beslutar om samlat för alla myndigheter (se avsnitt 11.2). Beloppen –2018 motsvarar i de flesta fall den nyupplåning som myndigheterna redovisat i de budgetunderlag som lämnades till regeringen . Beloppet är hämtat från utfallet i statsredovisningen. Beloppet har satts till samma belopp som . Vissa budgetunderlag är ofullständiga, vilket innebär osäkerheter i de redovisade siffrorna. Beloppen bedöms dock generellt som rimliga baserat på en genomgång av historiska utfall, men sannolikt är beloppen som ligger längre fram i tiden underskattade. Det nya regelverket kommer att ge ett bättre underlag för bedömningen av vilka investeringar som ska finansieras med den samlade låneramen respektive med särskilda låneramar. Det kan i kommande budget- propositioner medföra en viss omfördelning mellan statens verksamhet och övriga kategorier i investeringsplanen. Enligt det nya regelverket ska investerings- planerna även omfatta vidmakthållande av investeringar. Myndigheternas uppgifter om detta lämnas dock först inför budget- propositionen då de också kommer att redovisas för . Beloppen för investeringar i försvarsmateriel motsvarar de beräknade anslagen för anskaffning av materiel och anläggningar . Ett utvecklingsarbete pågår som syftar till att, inför budgetpropositionen , utveckla investeringsplanen för försvarsmateriel så att den kan presenteras enligt det ovan beskrivna regelverket. innebär detta en ökning med Det är investeringarna i infrastruktur, framför allt vägar och järnvägar, som ökar mest. Ökningen för infrastruktur- investeringarna uppgår till , vilket i fasta priser innebär en ökning . Ökningen i infrastrukturinvesteringar beror till stor del på en ökad produktionstakt i de delvis trängsel- skattefinansierade projekten i och samt byggandet av Ostlänken mellan och . De trängselskatte- finansierade projekten i och finansieras huvudsakligen genom anslag och lån i . Låneskulden för anläggningstillgångar som används i statens egen verksamhet uppgick till per . Nyupplåningen för investeringar i statens egen verksamhet uppgår till närmare en tredjedel av myndigheternas låneskuld, som amorteringarna av skulden normalt uppgår till ungefär samma storlek. För en mer utförlig analys av investeringarna hänvisas till de investeringsplaner som redovisas under respektive utgiftsområde. Jämförelse med tidigare års utfall Omfattningen av de årliga planerade investeringarna kan jämföras med utfallet för statens investeringar som redovisas i årsredovisningen för staten (se tabell 11.2). Tabell 11.2 Statens investeringar 2010–2013 Källa: Årsredovisningar för staten för åren 2010−2013, not om investeringar till finansieringsanalysen. De sammanlagda investeringarna i statliga anläggningstillgångar 2016−2019 beräknas uppgå till . Av dessa finansieras med anslag, med lån och med övriga medel. I löpande priser ökar investeringarna med . 105 Omräkningen till fasta priser baseras på den deflator för statliga investeringar som används i de makroekonomiska analyserna. , liksom 2009, genomfördes omfattande investeringar bl.a. till följd av finanskrisen. Det rörde sig t.ex. om ökade investeringar i infrastruktur och kapitaltillskott till statliga bolag. visar en normal utveckling av investeringstakten. I tabell 11.2 som visar utfall för statens investeringar redovisas investeringarna både exklusive och inklusive finansiella tillgångar (aktier och värdepapper). Investeringar i aktier och värdepapper redovisas däremot inte i tabell 11.1 som visar den framåtblickande planeringen. Skälet till detta är att de finansiella investering- arna varierar beroende på kapitalbehovet hos de statligt ägda bolagen och hos de internationella finansiella institutioner där är medlem. Investeringarna beslutas av kapitalbehovet uppkommer. Under berörda utgiftsområden i denna proposition lämnas förslag och aviseringar om kapitaltillskott om sammanlagt . De investeringar som redovisas i tabell 11.1 skiljer sig från den redovisning av investeringar och kapitalstock som görs i de ekonomiska vårpropositionerna (se t.ex. prop. 2014/15:100 bilaga 3). I dessa propositioner redovisas inve- steringarna utifrån de principer som tillämpas i nationalräkenskaperna, vilket innebär högre statliga investeringsnivåer. Detta beror framför allt på att utgifter för forskning och utveckling läggs till investeringarna i redovisningen enligt nationalräkenskaperna. Dessutom räknas mervärdesskatt in i anskaffningsutgiften enligt nationalräkenskaperna, medan den är exkluderad i den statliga redovisningen. En skillnad som går i motsatt riktning är att affärsverken inte ingår i den statliga sektorn enligt nationalräken- skaperna. 11.2Finansiering av anläggningstillgångar och rörelsekapital Enligt 7 kap. 1 § budgetlagen (2011:203) beslutar om en total låneram i för investeringar i anlägg- ningstillgångar som används i statens verk- Vidare beslutar om en total kreditram i för att täcka behovet av rörelsekapital i statens verksamhet enligt 7 kap. 4 § samma lag. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 38 . Skälen för regeringens förslag: I tabell 11.3 redovisas de för varje utgiftsområde beräknade sammanlagda låneramarna för investeringar i anläggningstillgångar i statens verksamhet . Den totala låneramen utgör summan av lån för detta ändamål som regeringen och myndig- heterna under regeringen högst får ha i . Beloppen för respektive utgiftsområde är preliminära eftersom regeringen normalt fast- ställer respektive myndighets låneram i samband med att regleringsbreven beslutas. Beloppet för respektive utgiftsområde innefattar också tidigare tagna lån. beslutade om en låneram på 37 . Jämfört med 2015 innebär därmed förslaget till låneram en ökning med , vilket motsvarar . Den genom- snittliga ökningstakten för låneramen 2002–2015 har uppgått till . Att förslaget till låneram innebär en ökning som är lägre än den genomsnittliga ökningstakten är en följd av att uppskattningen av lånebehovet successivt har förbättrats. Förslaget bedöms vara bättre anpassat till lånebehovet, vid en jämförelse med den historiska nyttjande- graden (se tabell 11.4). Ökningen kan främst härledas till utgiftsområde 16 Utbildning och universitets- forskning. Myndigheternas totala skuld avseende investeringar i anläggningstillgångar uppgick till , vilket är ca mer än 2014. Regeringen beräknar att det behövs en total låneram på , varav inledningsvis inte kommer att fördelas till myndigheterna. Syftet med den ofördelade delen av låneramen är att regeringen ska kunna hantera situationer där lånebehov uppstår till följd av oförutsedda händelser. 30/6 2015 30/6 2015 Skatt, tull och exekution4 Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Jämställdhet och nyanlända invandrares Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Anm.: 7:e AP-fonden behandlas som övrig kredit och ingår därför inte i tabellen. 1Låneramarna har fördelats till de utgiftsområden som de tillhör i statens budget . 2Riksdagen beslutar om den totala ramen som visas på summaraden. Inom den totala ramen bestämmer regeringen fördelningen per myndighet. Fördelningen per utgiftsområde som visas i tabellen är regeringens förslag till hur ramen ska fördelas. 3Exklusive och ombudsmän. Källor: och egna beräkningar. I diagram 11.1 visas utvecklingen av lånevolymen . Diagram 11.1 Myndigheternas samlade skuld avseende investeringar i anläggningstillgångar – Källor: och egna beräkningar. I tabell 11.4 visas utvecklingen av nyttjande- graden av beslutade låneramar, dvs. faktisk upp- låning i förhållande till den totala beslutade låne- ramen, . Lånevolymen ökade med , medan nyttjandegraden ökade till . Det bör också observeras att upplåningen i regel ökar , varför nyttjandegraden som ovan redovisats , och som avser , bedöms vara lägre än nyttjandegraden vid utgången av . Regeringens målsättning är att nyttjandegraden, i enlighet med vad finansutskottet uttalat, ska fortsätta att öka (bet. 2009/10:FiU1 och bet. 2013/14:FiU1). har nyttjandegraden legat strax i halvårsjämförelsen. Tabell 11.4 Låneskuld och låneramar 2002–2015 Lån 30/6 Anm.: Exklusive , ombudsmän samt . Källor: och egna beräkningar. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om krediter för myndigheternas räntekonton i som inklusive tidigare utnyttjade krediter uppgår till högst 12 . Skälen för regeringens förslag: Myndigheterna placerar överskottslikviditet och finansierar sitt behov av rörelsekapital i . Respektive myndighet har för dessa ändamål ett räntekonto med kredit. Storleken på räntekontokrediten varierar, men ligger normalt i intervallet 5–av summan av respektive myndighets anslag, bidrag och avgiftsinkomster. Den beräknade kredit- ramen redovisas fördelad per utgiftsområde i tabell 11.5, tillsammans med det totala saldot och bruttoskulden på räntekontona . Vid beräkningen av bruttoskulden ingår endast de myndigheter som hade ett positivt saldo på räntekontot och som således utnyttjat sin kredit. Av tabell 11.5 framgår att flera myndigheter hade en betydande inlåning på sina räntekonton. En anledning till detta kan vara det anslagssparande som flera myndigheter har byggt upp. Den stora inlåningen kan också bero på att det inom den avgiftsfinansierade verksamheten uppstår en likviditet som placeras på räntekontot. Endast 15 av de drygt 200 myndigheter som har räntekonton med kredit i utnyttjade sin kredit per . Dock hade 39 myndigheter utnyttjat sin kredit , vanligtvis strax före utbetalningarna till räntekontona. Merparten av myndigheterna har stadigvarande överskott på sina räntekonton. De beslutade krediterna för myndigheternas räntekonton uppgick till sammanlagt . Regeringen föreslår att den sammanlagda kreditramen för myndig- heternas räntekonton får uppgå till högst 2016, varav ca inledningsvis inte kommer att fördelas till myndigheterna. Det är en minskning med jämfört med den ram som beslutade . Minskningen beror på att myndigheterna bedöms ha ett lägre behov av räntekontokrediter. Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Jämställdhet och nyanlända invandrares Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Anm.: 7:e AP-fonden behandlas som övrig kredit och ingår därför inte i tabellen. 1Räntekontokrediterna har fördelats till de utgiftsområden som de tillhör i statens budget . 2Riksdagen beslutar om den totala ramen som visas på summaraden. Inom den totala ramen bestämmer regeringen fördelningen per myndighet. Fördelningen per utgiftsområde som visas i tabellen är regeringens förslag till hur ramen ska fördelas. 3Ett negativt belopp för saldo innebär en behållning i . 4Avser maximalt kreditutnyttjande – . 5Exklusive och ombudsmän. Källor: och egna beräkningar. Av 6 kap. 3 § budgetlagen följer att regeringen får besluta om utlåning som finansieras med lån i för det ändamål och upp till det belopp som har beslutat om. Totalt uppgick utlåningen av detta slag till . Utlåningen i form av studielån var den i särklass största posten och uppgick till . I tabell 11.6 finns en översikt över den utlåning som finansieras med lån i Riksgälds- kontoret. Utöver den utlåning som redovisas i Tabell 11.6 Statlig utlåning Utgiftsområde Myndighet/verksamhet tabellen hade även en låneskuld till som uppgick till . har tagit upp lån för att tillgodose behovet av en valutareserv. Förslagen till beslut om nya eller ändrade ramar för utlåning som finansieras med lån i redovisas under respektive utgiftsområde. 30/6 2014 30/6 2015 Lån till Island1,2 2010/11:132, bet. 2010/11:FiU36, rskr. 2010/11:310. 2I löste lånet. 2011/12:119, bet. 2011/12:FiU41, rskr. 2011/12:209. 2009/10:1, bet. 2009/10:TU1, rskr. 2009/10:117. Låneramen för Svensk-Danska broförbindelsen är exklusive räntor och mervärdesskatt. 1993/94:213, bet. 1993/94:TU36, rskr. 1993/94:436. 2007/08:1, bet. 2007/08:Fiu11, rskr. 2007/08:24. 2008/09:86, bet. 2008/09:NU12, rskr. 2008/09:125. Höjning av kreditramen föreslås av regeringen i denna proposition. Källor: och egna beräkningar. I 7 kap. 1–5 §§ budgetlagen anges de villkor som gäller för finansiering av statens investeringar och utlåning. Av 7 kap. 6 § samma lag följer att för en viss myndighet eller för en viss anskaffning kan besluta att finansiering ska ske på annat sätt än vad som följer av 7 kap. 1–5 §§. I detta avsnitt redogörs för de lån och kreditramar som dels beslutat om, dels föreslås Tabell 11.7 Övriga kreditramar 2016 område Myndighet/verksamhet Totalt uppgick upplåningen i med stöd av sådana övriga kreditramar till . kreditutnyttjande var störst och uppgick till . I tabell 11.7 redovisas övriga kreditramar i . Förslagen till beslut om kreditramar i redovisas under respektive utgiftsområde. 30/6 20141 30/6 20151 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Anm.: har inom beslutade kreditramar även möjlighet att låna utanför . 1För de myndigheter som har flera kreditramar visas den sammanlagda skulden. 2Utöver de krediter som redovisas i tabellen föreslås i respektive utgiftsområdesbilaga en kredit om i för utnyttjande vid krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden, samt en obegränsad låneram för . 3Utöver de kreditramar för Kammarkollegiet på och som föreslås under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning respektive utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel medges också Kammarkollegiet en övrig kredit på utifrån prop. 1995/98:105, bet. 1995/96:FiU11, rskr. 1995/96:191. Källor: och egna beräkningar. Statens garantiåtaganden omfattar huvudsakligen insättningsgarantin och investerarskyddet, garantier till banker, kreditgarantier, garantier om tillförsel av kapital samt pensionsgarantier. En samlad och utförlig redovisning av den statliga garantiverksamheten ges i regeringens skrivelse Årsredovisning för staten 2014 (skr. 2014/15:101). I tabell 11.8 redovisas om- fattningen av de statliga garantiåtagandena per och en översiktlig samman- ställning över begärda garantiramar 2016. Förslagen till beslut om garantiramar finns i respektive utgiftsområde. Normalt ställs krav på kostnadstäckning vid hanteringen av statliga garantier. Enligt 6 kap. 4 § budgetlagen krävs att en avgift tas ut som motsvarar den förväntade kostnaden för garantin. Tabell 11.8 Garantiramar och utfärdade garantier Detta innebär att kostnaden för förlustrisken för varje garantiåtagande eller grupp av garanti- åtaganden ska beräknas. Utifrån detta bestäms en avgift för garantin som finansieras av garantitagaren. kan dock besluta att en lägre eller ingen avgift ska debiteras för ett visst åtagande. Till den del full kostnadstäckning inte erhålls från garantitagaren är det fråga om en statlig subvention som ska belasta ett anslag. Avgiftsinkomster, och i förekommande fall anslagsmedel, motsvarande subventionen, redovisas på ett konto, en s.k. garantireserv, i . Till reserven förs också eventuella återvinningar från tidigare infriade garantier. Konstaterade förluster i garantiverksamheten ska täckas med medel från garantireserven. Garantiverksamheten ska således vara självbärande . 30/6 2014 30/6 2015 Garantier till banker m.fl. för skuldförbindelser4 Kreditgaranti till AB för Nordiska investeringsbanken, garantier för Nordiska investeringsbanken, garantier för Kreditgaranti till European Spallation Source Sidas biståndsgarantier och garantier för lån inom ramen för IV Bis och Cotonou-avtalet8 Tabell 11.8 Garantiramar och utfärdade garantier forts. 30/6 2014 30/6 2015 Kreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder, av lösen av kommunala borgensåtaganden samt för lån som kooperativa hyresrättsföreningar tar upp vid förvärv av fastigheter för ombildning till Kreditgarantier till kreditinstitut som lånar ut pengar till enskilda för förvärv av bostad 1Regleras i lagen (1995:1571) om insättningsgaranti. 2Åtagandet för insättningsgarantin per och avser utfall respektive utfall . Maximalt ersättningsbelopp är per kund och bank. 3Regleras i lagen (1999:158) om investerarskydd. 4Regleras i lagen (2008:814) om statligt stöd till kreditinstitut. Regeringen har genom förordningen (2008:819) om statliga garantier till banker m.fl. beslutat en garanti- ram på . Denna garanti stängdes för nyteckning . förföll det sista lånet som omfattades av garantiprogrammet och därmed är garantiprogrammet avvecklat. 5Av beslutad garantiram. Regeringen har valt att inte vidarefördela garantin till . 6Garantiramen för projektinvesteringslån uppgår till och garantiramen för miljöinvesteringslån uppgår till (prop. 2003/04:162, bet. 2004/05:FiU15, rskr. 2004/05:16). Omräkningen till kronor är gjord med slutkurs för euro (9,2173) respektive (9,1965). 7Åtagandet för pensionsgarantier per och avser 2014 respektive 2013. Omfattar upparbetade avtalspensioner för de som var anställda när statliga myndigheter bolagiserats, t.ex. Posten och Akademiska hus. 8Av garantiramen utgör Sidas biståndsgarantier 10 och IV Bis och . Garantiramen i euro är omräknad till kronor med slutkursen för euro (9,2173) respektive (9,1965). 9Av de utstående garantierna per och avser respektive garantier för lån . Garantibeloppet för denna del ökar i takt med att bygget fortskrider. Det totala garantibeloppet för dessa garantier per och är respektive . Differensen mellan utestående och utlovat garantibelopp per och är därmed respektive . 10Garantikapital avser obetald del av redan tecknat aktiekapital. Vid anfordran från den juridiska person där aktiekapitalet tecknats ska den obetalda delen inbetalas utan fördröjning. Beloppet utgörs av åtaganden gentemot Afrikanska (AfDB), Asiatiska (), utvecklingsbank (CEB), Europeiska (), Europeiska investeringsbanken (EIB), Internationella återuppbyggnads- och (), (), Multilaterala investeringsgarantiorganet (MIGA), Nordiska investeringsbanken (NIB) samt Eurofima. Aktierna i järnvägsfinansieringsbolaget har förvaltats av affärsverket till , då förvaltningen överfördes till () i samband med avvecklingen av affärsverket. Aktiekapitalet i har utökats sedan tillkomsten av bolaget 1956. Den senaste nyemissionen ägde rum . Garantiåtagandet gentemot Eurofima uppgår per till varav en garantiram på har beslutats av (prop. 1992/93:176, bet. 1992/93:TU36, rskr. 1992/93:116). Resterande åtagande om uppstod i samband med emissionen 1997 då aktierna förvaltades av affärsverket . Källor: Utfallsbeloppen är hämtade från , , och . Statens totala utestående garantiåtaganden, exklusive garantikapitalet, hade fram t.o.m. ökat med ca jämfört med samma tidpunkt föregående år, varav merparten förklaras av ett ökat åtagande avseende insättningsgarantin. De utestående garantierna enligt förordningen (2008:819) om statliga garantier till banker m.fl. minskade från ca till . Det sista garanterade lånet förföll . De utestående kreditgarantierna till Konsortiets upplåning uppgick till , och var därmed oförändrade jämfört med . De utestående exportkredit- och investerings- garantierna minskade med sammanlagt ca mellan och . Summan av utfärdade garantier inom Sidas biståndsgarantier och garantier för lån inom ramen för IV Bis och hade ökat med sammanlagt ca . De utfärdade garantierna för garantikapitalet uppgick till ca 122 miljarder Förslagen till beslut om nya eller ändrade garantiramar redovisas under respektive utgifts- område. 11.4Beställningsbemyndiganden begär under de olika utgiftsområdena i denna Enligt 6 kap. 1 § första stycket budgetlagen får regeringen, för det ändamål och intill det belopp som beslutat för budgetåret, beställa varor eller tjänster samt besluta om bidrag, ersättning, lån eller liknande som medför utgifter under senare budgetår än det budgeten avser. Regeringens förslag till beställnings- bemyndiganden finns under respektive utgifts- område. På anslagsnivå redovisas vidare information om bl.a. nya och infriade åtaganden –2016. I tabell 11.9 görs en sammanfattning av de begärda bemyndigandena . I kolumnen Ingående åtaganden redovisas de åtaganden som staten vid ingången av 2016 beräknas ha i form av beställningar av varor och tjänster, beslut om bidrag m.m. I nästa kolumn anges de nya åtaganden av denna typ som staten förväntas göra 2016. Kolumnen Infriade åtaganden visar åtaganden som regeringen ingått och som förväntas bli betalda 2016. Kolumnen Utestående åtaganden utgör summan av ingående och nya åtaganden, med avdrag för infriade åtaganden. I den sista kolumnen, Begärda bemyndiganden, redovisas om- fattningen av de bemyndiganden som regeringen Av tabell 11.9 framgår att regeringen begär bemyndiganden om totalt . Jämfört med de beställnings- bemyndiganden som ingick i ursprungliga beslut om statens budget förändringen ingår såväl stora minskningar som ökningar. De största minskningarna kan hänföras till utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering (-1,) och utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (-1,). De största ökningarna kan hänföras till utgiftsområde 22 Kommunikationer (12,), utgiftsområde 6 Försvar och samhällets kris- beredskap (8,), utgiftsområde 7 Internationellt bistånd (5,), utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostads- försörjning och byggande samt konsument- politik (4,) samt utgifts- område 16 Utbildning och universitetsforskning (3,). Regeringen begär vidare ett bemyndigande att ingå de ekonomiska åtaganden som följer av EU- budgeten (se utg.omr. 27 avsnitt 3). Tabell 11.9 Sammanfattande redovisning av beställningsbemyndiganden avseende 2016 Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Jämställdhet och nyanlända invandrares Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Källa: Egna beräkningar. 11.5Bemyndigande att överskrida ett av beslutat ändamål med anslaget Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att , med de begränsningar som följer av 3 kap. 8 § andra stycket budgetlagen, besluta att ett anslag som inte avser förvaltningsändamål får överskridas om ett riksdagsbeslut om ändring av anslaget inte hinner inväntas och överskridandet ryms inom det fastställda utgiftstaket för staten.