prop · H3031d20 · 2015-09-21 00:00:00 — –lämnat värdeöverföringar med tillåtet belopp (2012) och –lämnat värdeöverföringar utöver tillåtet belopp (samma andel 2012). Elva bostadsbolag har lämnat värdeöverföringar med för högt belopp. Totalt har överförts utöver vad som är tillåtet. Det är ungefär samma belopp som för då siffran låg på . De totala värdeöverföringarna från de allmännyttiga bostadsbolagen till ägarna uppgår till nästan . Av detta belopp har delats ut enligt någon av de undantagsregler som finns i lagen om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag. var motsvarande siffror respektive . Delmål för området byggande är: –Långsiktigt hållbara byggnadsverk. –Effektiva regelverk och andra styrmedel som utifrån ett livscykelperspektiv verkar för effektiv resurs- och energianvändning samt god inomhusmiljö i byggande och förvaltning. –En väl fungerande konkurrens i bygg- och –Räntabilitet i byggföretag –Energianvändning per areaenhet Resultatredovisningen förs utifrån ovan Resultatredovisningen beträffande miljö-kva- litetsmålet God bebyggd miljö finns under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Utvecklingen inom bygg- och fastighetssektorn Antal beviljade bygglov ökar beviljades enligt SCB totalt 10 950 bygglov för nybyggnad, fördelade på 7 000 bostadsbyggnader, 1 600 fritidshus och 2 350 lokaler. För bostäder innebar det en betydande ökning jämfört med de närmast föregående åren. Siffrorna är preliminära och något avrundade eftersom en viss eftersläpning finns i rapporteringen. Tabell 3.10 Antal beviljade bygglov Källa: SCB. lönsamhet kan mätas i form av avkastning på eget kapital, s.k. räntabilitet. Det tycks finnas ett samband mellan företagens ökade lönsamhet och ett ökat bostadsbyggande, men hög lönsamhet kan också vara en indikation på bristande konkurrens. har bostadsbyggandet och räntabiliteten hos de stora byggföretagen ökat kraftigt. Tabellen visar en indexserie över räntabilitet i byggbolagen . Indexserien visar ett vägt medelvärde av de ingående bolagens räntabilitet. Som vikt har använts respektive bolags genomsnittliga egna kapital. Räntabiliteten för vart och ett av bolagen beräknas som årets resultat efter finansiella poster och skatt i relation till genomsnittligt bokfört eget kapital. Uppgifter om årets resultat och eget kapital vid årets början respektive slut har hämtats ur bolagens årsredovisningar. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 3.11 Räntabilitet på eget kapital i byggsektorn Räntabilitet (%) Vägledning för effektivare tillsyn enligt PBL En fungerande och enhetlig tillsyn utgör en viktig förutsättning för en effektiv byggprocess och att samhällskraven för bl.a. byggnadsverk, tomter och allmänna platser följs. För att stödja byggnadsnämnderna i deras arbete med tillsyn, ingripanden och påföljder har på regeringens uppdrag tagit fram en vägledning för hur bl.a. bestämmelserna i 11 kap. (2010:900), förkortad PBL, bör tillämpas (dnr S2013/07763/PUB). Vägledningen består av artiklar på kunskapsbanken, en film om obligatorisk ventilationskontroll och ett beräkningsprogram för byggsanktionsavgifter. Energianvändning per areaenhet minskar minskade den totala genomsnittliga energianvändningen i bostäder och lokaler , från 178 per kvadratmeter för hela byggnadsbeståndet. Energianvändningen har minskat för samtliga byggnadstyper. Småhus står för den lägsta energianvändningen sett till sin yta medan lokaler står för den högsta energianvändningen per areaenhet. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 3.12 Total energianvändning (temperaturkorrigerad användning för uppvärmning och varmvatten samt övrig elanvändning) kWh/m2 Atemp Källa: med bearbetning av . Energiprestandan fortsätter att förbättras för bostäder Energiprestandan för nybyggda bostäder fortsätter att förbättras . Störst förbättring står en- och tvåbostadshusen för där energiprestandan förbättrats med . Däremot har energiprestandan för lokaler försämrats , . Även om energiprestandan försämrats är den bättre än för befintliga lokaler, vilket är orsaken till att den totala energiprestandan av lokalbeståndet förbättrats. Tabell 3.13 Genomsnittlig energiprestanda (kWh/kvm) ackumulerat Tabell 3.14 Genomsnittlig energiprestanda (kWh/kvm) per nybyggnadsår Antal en- och tvåbostadshus med mycket bra energiprestanda ökar Antal en- och tvåbostadshus med mycket bra energiprestanda, alltså energiklass A, ökar stadigt. har antalet en- och tvåbostadshus med energiklass A ökat . Samma utveckling har dock inte synts bland flerbostadshus och lokaler, där har i stället antalet minskat något . För de byggnader som uppnått en bra energiprestanda, alltså byggnader med energiklass B, har antalet byggnader minskat i alla kategorier . Tabell 3.15 Antal byggnader som energideklarerats med klass A och B Fastighetsägare har på sig att lämna in energideklaration varför statistiken släpar . Byggnaders säkerhet, hälsoaspekter och tekniska status fick i uppdrag att utreda om en särskild expertfunktion för byggskador bör inrättas. Uppdraget redovisades (dnr N2015/00401/PUB). Rapporten för byggskador (2014:22) har varit utsänd på remiss och beredning pågår inom . En god inomhusmiljö är en viktig del av arbetet för hälsa och säkerhet och omfattas av miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Faktorer inomhus som är betydelsefulla för hälsan och miljön innefattar bl.a. ventilation, radon, buller samt fukt och mögel. Andra viktiga frågor är exponering för kemikalier från bygg- och inredningsmaterial samt bristande kvalitet på dricksvatten. bedriver ett fortsatt arbete för att informera om riskerna med radon och hur problemen kan åtgärdas. har antalet ansökningar av radonbidrag minskat kraftigt, 2014 inkom 2 243 ansökningar motsvarande . Det bidrag som egnahemsägare kunnat få för åtgärder med syfte att sänka radonhalten i inomhusluft avskaffades /15 genom att förordningen (1988:372) om bidrag till åtgärder mot radon i egnahem upphävdes. Tillsynen av obligatorisk ventilationskontroll (OVK) görs av kommunerna. samlad statistik på hur många OVK-besiktningar som görs eller hur många byggnader i landet som saknar utförd kontroll inom rätt intervall. Det finns tecken på att kommunernas tillsyn på många håll är bristfällig, även när det gäller exempelvis skollokaler. bedriver uppföljning och information på detta område. Branschorganisationerna (Funktionskontrollanterna i och Svensk Ventilation) genomförde en enkätundersökning om OVK-tillsyn över samtliga grund- och gymnasieskolor. av kommunerna uppger att OVK har genomförts på samtliga grund- och gymnasieskolor enligt kraven. Rutiner för att följa upp OVK-protokoll och anmärkningar saknas i av kommunerna. I var fjärde kommun finns skolor där brister som uppmärksammats i en OVK kvarstår vid nästa kontroll . I hälften av kommunerna anser de ansvariga att det finns brister i ventilationen och/eller luftkvaliteten inomhus som inte framkommer i OVK. Arbetet med genomförandet av EU:s byggproduktförordning, förordning (EU) nr 305/2011 har fortsatt . tillämpas byggproduktförordningen fullt ut i . Allt fler produktgrupper omfattas av kravet på prestandadeklaration och CE-märk- ning enligt förordningen. informerar om regelverket i flera olika sammanhang och är svensk kontaktpunkt för byggprodukter. Via denna kanal hanteras frågor från tillverkare och importörer som vill sälja produkter på den svenska marknaden. har också ansvar för marknadskontroll av byggprodukter på den svenska marknaden. trädde det nya hissdirektivet 2014/33/EU i kraft. Direktivet ska tillämpas och ersätter då det nu gällande hissdirektivet (95/16/EG). Det reviderade hissdirektivet har förhandlats fram inom ramen för det s.k. anpassningspaketet (eng. Alignment package). Paketet utgörs av nio direktiv som anpassats till beslut (768/2008/EG) om en gemensam ram för saluföring av produkter, som är en del av det s.k. varupaketet. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Regeringen gav i uppdrag att ta fram ett underlag med förslag till ändringar på lag- och förordningsnivå för anpassning av svensk rätt till det nya hissdirektivet (dnr N2015/00430/PUB). Rapporten har varit utsänd på remiss. lade Europeiska kommissionen fram förslag till en förordning för linbaneanläggningar. finns ett direktiv för linbaneanläggningar (2000/9/EG), som föreslås ersättas av en förordning. Förslaget till förordning ska, liksom direktivet, garantera en grundläggande säkerhetsnivå för anläggningarna och säkerställa fri rörlighet på EU:s inre marknad för delsystem och säkerhetskomponenter. Förslaget till förordning syftar bl.a. till att anpassa direktivet till varupaketet. Förhandlingar om förordningen pågår. Tillgänglighet i den byggda miljön Arbetet med att åtgärda enkelt avhjälpta hinder går långsamt Det övergripande målet för samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet inbegriper att ge alla människor i alla delar av landet en från social synpunkt god livsmiljö. För att öka tillgängligheten i samhället för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga behöver åtgärder vidtas även i befintliga miljöer och inte enbart när dessa byggs om eller ersätts. finns följaktligen bestämmelser med krav om att enkelt avhjälpta hinder ska åtgärdas i lokaler dit allmänheten har tillträde och på allmänna platser. Länsstyrelsernas uppföljning av kommunernas tillämpning av bestämmelserna om tillgänglighet och enkelt avhjälpta hinder i pekar på att arbetet med enkelt avhjälpta hinder är ett tillsynsområde som, hos de flesta byggnadsnämnder, är lågt prioriterat. Länsstyrelserna konstaterar att det saknas resurser, att reglerna upplevs som svårtolkade och att mycket ansvar läggs på enskilda tjänstemän för att hävda tillgänglighetskraven mot berörda fastighetsägare. Flera faktorer bidrar till att byggnadsnämnderna inte bedriver tillsyn i den omfattning som är önskvärd. Ofta är resurserna för tillsynen otillräckliga och saknar kommunerna en plan för hur arbetet ska genomföras. Det finns även ett behov av tillsynsvägledning 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 från länsstyrelserna och . Länsstyrelserna framhåller bl.a. att det krävs ytterligare insatser centralt för att förbättra förutsättningarna för kommunernas arbete med tillsyn i dessa avseenden. Det kan även finnas behov av regelförändringar för att förenkla tillämpningen. Med anledning av det uppdrag som har inom ramen för den funktionshinderspolitiska strategin överlämnade myndigheten en fjärde redovisning av arbetet där bl.a. genomförda insatser och uppföljningar beskrivs i förhållande till de angivna delmålen samt samråd med funktionshindersrörelsen (dnr N2015/02410/PUB). Av redovisningen framgår bl.a. att har utvecklat sin vägledning i fråga om kommunernas arbete med tillsynen av enkelt avhjälpta hinder och att har initierat ett samarbete med bl.a. , och för att genomföra tillgänglighetsutbildningar. Det sektorsövergripande arbetet med funktionshinderspolitiken beskrivs under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Delmål för Lantmäteriverksamheten är: –En effektiv, rättssäker förrättningsverksamhet och en ändamålsenlig fastighetsindelning. –Informationsförsörjningen ska vara av god kvalitet, rikstäckande, långsiktig, stabil och säker. Användningen av den grundläggande informationen ska öka och komma till nytta hos fler användare och inom fler användningsområden. –En effektiv och rättssäker inskrivningsverksamhet som bidrar till en väl funge- Resultatredovisningen görs utifrån ovan I bedrivs förrättningsverksamhet av Lantmäteriet och 39 kommunala lantmäteri- Redovisningen avser den samlade verksamheten där inget annat anges. Efterfrågan på lantmäteriförrättningar och inneliggande ärendebalanser framgår av tabell 3.16. Tabell 3.16 Inkomna och avslutade ärenden samt ärendebalanser Källa: Lantmäteriet. Handläggningstider för två vanliga ärendetyper, enlottsavstyckning och fastighetsreglering mellan två fastigheter, fördelat på det statliga och det kommunala lantmäteriet framgår av tabell 3.17. Tabell 3.17 Handläggningstider för enklare förrättningsåtgärder Källa: Lantmäteriet. Utvecklingen har gått mot att ärendena blir mer komplicerade. Handläggningstiderna för de mer komplicerade ärendena med bl.a. fler inblandade sakägare har ökat. Lantmäteriförrättningar betalas av sakägarna. Ökade kostnader hos lantmäterimyndigheten resulterar därför i ökade kostnader för sakägarna. Sakägarnas och Lantmäteriets kostnader för vissa enklare förrättningar framgår av tabell 3.18. Tabell 3.18 Kostnader för enklare förrättningsåtgärder Källa: Lantmäteriet. Debiteringsgraden har ökat , dvs. mer tid redovisas på ärenden. Dessutom har en översyn av taxan gjorts , vilket har fått genomslag på priset på förrättningar. Ett mått på kvaliteten i förrättningarna är andelen överklagade och återförvisade ärenden. Redovisningen av överklagade och återförvisade ärenden i tabell 3.19 ska relateras till att det avslutas cirka 20 000 ärenden (19 751 ärenden ). Den låga andelen överklagade respektive återförvisade ärenden visar på att rättssäkerheten är god. Antalet överklagade fakturor har ökat kraftigt för det statliga Lantmäteriet. Orsaken som anges är att priset upplevs som högt. Tabell 3.19 Överklagade och återförvisade ärenden Källa: Lantmäteriet. Tillsyn över kommunala lantmäterimyndigheter har ytterligare en lantmäterimyndighet, den i kommun, tillkommit, medan kommun har nekats tillstånd av regeringen för att inrätta en sådan myndighet. Det betyder att Lantmäteriet utövar tillsyn över 39 kommunala lantmäterimyndigheter. Tillsynsverksamheten följer en femårig plan, 2011–2015. Verksamheten vid myndigheterna fungerar i huvudsak bra. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Användningen av Lantmäteriets grundläggande information har ökat Användningen av Lantmäteriets grundläggande information har ökat kraftigt både när det gäller visnings- och nedladdningstjänster. Den främsta orsaken till ökningen är den samverkan mellan myndigheter som sker inom ramen för Geodatasamverkan, se nedan. Antal kontrakterade användarorganisationer uppgick till 271 stycken, motsvarande siffra var 194 stycken. Lantmäteriet gör inga kundspecifika anpassningar av sin geodata utan utvecklar främst grundläggande tjänster med maskinläsbara gränssnitt. Kundanpassningen sker istället genom ett antal vidareförädlare knutna till Lantmäteriet. har vidareförädling av geodata för specifika verksamheter ökat i samhället. Lantmäteriet har tecknat avtal med 11 nya vidareförädlare vilka nu totalt uppgår till 79 stycken. Geodatasamverkan fortsätter att utvecklas regleras organisatoriska, tekniska, juridiska och ekonomiska frågor kring utbytet av geodata myndigheter mellan och med kommunerna av ett samarbetsavtal om geodatasamverkan. Avtalet om Geodatasamverkan innebär att organisationer med myndighetsuppgifter får tillgång till ett samlat utbud geodata från andra offentliga aktörer, till en årlig, i förväg fastställd, avgift. Vid utgången av 2014 är totalt 220 samverkansparter (länsstyrelserna räknat som en part) med och får tillgång till det samlade utbudet av geodata. Av dessa är 19 myndigheter informationsansvariga enligt Inspire, se nedan. De övriga deltagarna är statliga myndigheter och kommuner som vill ha tillgång till geodata från flera håll på ett enkelt och samlat sätt. Den samlade ingången för samverkan inom geodataområdet sker via webbplatsen Geodataportalen, . Denna är även öppen för allmänheten. Arbetet med genomförandet av Inspiredirektivet går enligt plan Det praktiska genomförandet av och rådets direktiv /2 EG om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (Inspire), i enlighet med lagen (2010:1767) och förordningen (2010:1770) om geografisk miljöin- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 formation, sker inom ramen för geodatasamverkan. Direktivets genomförande följer en tidsplan fram som huvudsakligen följer. Lantmäteriet har beslutat att släppa vissa av myndighetens småskaliga kartprodukter fria. Det innebär att såväl allmänhet som privata och offentliga aktörer får fri tillgång till många av de kartor som används i samband med friluftsliv, transporter och översiktlig planering. Detta genomförs successivt med start . Den geodetiska infrastrukturen vidareutvecklas Lantmäteriet är ansvarigt för den nationella geodetiska infrastrukturen som består av de nationella och över tiden hållbara referenssystemen i plan, höjd och tyngdkraft samt det nationella nätet av permanenta referensstationer för positionering – GNSS (GPS/GLONASS) som kallas för Swepos. Övergången till de nationella referenssystemen Sweref 99 i plan och RH 2000 i höjd pågår, och Lantmäteriet har ett särskilt uppdrag att stödja myndigheter och kommuner vid övergången. hade 265 kommuner gått över till Sweref 99 och 166 kommuner hade bytt till RH 2000. hade av de statliga myndigheter och bolag som berörs gått över till Sweref 99 och RH 2000. Stationsnätet i Swepos har förtätats ytterligare och bestod av 328 stationer. Antalet kunder som abonnerar på positioneringstjänster ökar ständigt och uppgår till drygt 2 500 stycken. Arbetet med framtagandet av en nationell höjdmodell fortgår och arbetet med geografiska data i 3D har påbörjats har uppbyggnaden av en ny nationell höjdmodell baserad på laserskanning fortsatt. Modellen är framtagen som ett stöd för anpassningen till ett förändrat klimat t.ex. genom att samhällsplaneraren ser vilka vägar vattnet tar om det blir översvämning. Modellen har också visat sig ha många andra användningsområden. Ambitionen är att framställa en rikstäckande höjdmodell med ett medelfel i höjd som är bättre än 0,5 m för en 2 m grid. hade Lantmäteriet skannat av yta. Totalt är nu ca 413 000 km² av skannade och leveransklara. Årets skanningsresultat har varit sämre än förväntat. Orsaken är främst uppstartsproblem med en ny leverantör av skanningstjänsten. De områden som återstår att skanna är fjällen och fjällnära områden, vilka är de områden som ur vädersynpunkt är svårast att skanna. För att påbörja arbetet med att kunna tillhandahålla geografiska data i 3D har en samverkansgrupp bildats, bestående av Lantmäteriet, , , SGU och FMV samt och Faluns kommuner. Gruppens uppgift är att utforma ett nationellt ramverk för geodata i 3D som bl.a. omfattar gemensamma specifikationer och enhetliga utbytesmodeller. Lantmäteriets fastighetsinskrivning bedrivs på sju orter i landet. Antalet inskrivningsärenden ökade något , men ligger kvar på en historiskt sett låg nivå. Fördelningen av olika ärendetyper framgår av diagram 3.2. Diagram 3.2 Fördelning av ärendetyper i Källa: Lantmäteriet. Kötiderna ligger på en rimlig nivå Kötiderna har fortsatt att minska och den genomsnittliga kötiden för helåret uppgick . Kötiden för de olika kontoren varierar mellan sex och . De genomsnittliga kötiderna framgår av diagram 3.3. Diagram 3.3 Genomsnittligt antal ködagar Källa: Lantmäteriet. Möjligheterna att lämna ansökan om inskrivning elektroniskt har ökat och utnyttjas nu i av alla inskrivningsärenden. Vid utgången av 2014 hade 47 kunder anslutit sig till tjänsten. Enligt regleringsbrevet ska myndighetssamverkan för att säkerställa totalförsvarets krav ges hög prioritet. har Lantmäteriet levererat särtryck och digitala kartpaket till GPS, såväl över nationellt som internationellt område för Försvarsmaktens behov. Även specialutbildning för Försvarsmaktens personal inför t.ex. utlandstjänstgöring har genomförts. Lantmäteriet bistod även Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, i m.fl. med uppbyggnad av karttjänster och webbkartor under den stora skogsbranden i . Uppdragsverksamhet i anslutning till Lantmäteriets myndighetsutövning Omfattningen av uppdragsverksamheten i anslutning till myndighetsutövning inom framgår av tabell 3.20. Tabell 3.20 Intäkter från uppdragsverksamhet i anslutning till fastighetsbildning Källa: Lantmäteriet. Myndighetssamverkan med främst (naturvårdsuppdrag) och Skatte- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 verket (underlag för fastighetstaxering) står för av den totala omsättningen. I övrigt utgör tjänster till kommunerna, t.ex. upprättande av fastighetsförteckningar och arkivutredningar samt MBK-verksamhet (mätning, beräkning och kartläggning) en stor del av verksamheten. Lantmäteriet bedriver också tjänsteexport, dels som myndighetssamverkan med lantmäterimyndigheter inom ramen för SIDA:s finansiering, dels genom . Genom tjänsteexporten bidrar Lantmäteriet till den svenska politiken för global utveckling (PGU). Omfattningen av Lantmäteriets tjänsteexport framgår av tabell 3.21. Tabell 3.21 Intäkter från tjänsteexport Källa: Lantmäteriet. Forskning inom plan-, bygg- och bostadsområdet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) har fått ett ökat anslag för forskning om hållbart samhällsbyggande. Anslaget har ökat från till . På uppdrag av regeringen utvecklar Formas ett forskningsprogram för hållbart samhällsbyggande. Programmet ska öka kunskapen om hållbart samhällsbyggande ur ekologiskt, ekonomiskt, socialt och kulturellt perspektiv. Forskningen ska omfatta olika forskningsdiscipliner, beakta behovet av sektorsövergripande lösningar och ske i nära samarbete med bygg- och bostadssektorn samt i samverkan med andra aktörer nationellt och internationellt. Satsningen ska vara tydligt åtgärdsinriktad för att bidra bland annat till teknikutveckling, innovation och miljöteknikexport. Formas samverkar i programmet med IQ Samhällsbyggnad och utvecklar programmet i dialog med andra centrala aktörer. Fem starka forskningsmiljöer inom hållbart samhällsbyggande (hållbar renovering av bebyggelsen, hållbar upphandling inom byggsektorn, BNP-utvecklingens betydelse för hållbart samhällbyggande, integrerade former för boende, åldrande och sjukvård samt kritisk 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 granskning av begreppet hållbart samhällsbyggande med inriktning mot boendet) har beviljats stöd –2017 med sammanlagt . Utöver detta tillkommer stöd från näringslivet och andra aktörer. Sammantaget hanterar de finansierade satsningarna flera aspekter av hållbarhet. Formas deltar i forskningsrådens samverkansgrupp för jämställdhetsfrågor och säkerställer jämn könsfördelning i beredningsgrupper vid utlysningar av forskningsmedel. Lantmäteriet ska bedriva forskning och utveckling inom området geodesi. Inom ramen för uppdraget arbetar myndigheten med ett nytt tyngdkraftssystem och etablering av ett nytt tyngdkraftsnät, vilka har betydelse för möjligheten till noggrann höjdbestämning med satellitteknik. Lantmäteriet har utsett och finansierat tre industridoktorander knutna till olika lärosäten, två inom fastighetsområdet och en inom geodesiområdet. Forskning och kunskapsförmedling avseende geotekniska frågor () bedriver behovsmotiverad forskning och utveckling inom fyra områden: Grundläggning och förstärkning, naturolyckor och klimatanpassning, materialegenskaper samt förorenade områden och efterbehandling. SGI:s mål är att resultaten för forskning och utveckling ska leda till konkreta förbättringar av metoder, konstruktioner, åtgärder, bedömningar och beslut. De geotekniska riskerna ska minska, plan- och byggprocessen effektiviseras, belastningen på miljö och naturresurser minska och förorenade områden bli efterbehandlade. Som stöd har SGI en forskningsinfrastruktur i form av bibliotek, laboratorier, provfält, geografiska informationssystem (GIS) och it-stöd. publicerades 14 stycken vetenskapliga artiklar, vilket är en hög siffra jämfört med storleken på årsarbetskraften inom forskning och utveckling (FoU). En indikator på att SGI:s FoU-verksamhet kommer till nytta är att antalet nedladdade publikationer har fortsatt att öka till 117 100 nedladd- ningar (att jämföra med 93 2013 och 77 2012). Effektivare plan-, bygg- och genomförandeprocess Kommunernas möjligheter att skapa förutsättningar för fler bostäder behöver öka. Den omfattande bristen på bostäder medför att det finns ett stort behov av ny bebyggelse. Ofta krävs en detaljplan för att möjliggöra den nya bebyggelsen och kan det ta att upprätta en sådan, inte minst när det finns många motstridiga intressen. finns det många exempel på att planläggning kan gå relativt snabbt.