prop · H3031d7 · 2015-09-21 00:00:00 — beslutade regeringen att Försvarsmakten fick utöka den ekonomiska ramen för anskaffningen sedan de prisuppgifter som inhämtats visat på en högre kostnadsbild än den bedömning som det ursprungliga beslutet var baserat på. Anskaffningen syftar till att tillgodose behovet av underrättelseinhämtning till sjöss och ersätter det nuvarande signalspaningsfartyget . Anskaffningen är försenad och det nya signalspaningsfartyget planeras vara levererat först , vilket är en senareläggning av tidsplanen . har Försvarsmakten upparbetat i anslagsmedel inom projektet. Regeringen har efter godkännande (prop. 2005/06:132, bet. 2005/06:FöU10, rskr. 2005/06:264) beslutat om anskaffning av 24 stycken ARCHER-enheter i form av renovering och modifiering av haubits 77B. Anskaffningen har skett i samarbete med . Beslutet syftar till att säkerställa en kvalificerad förmåga till indirekt eld samt ge möjligheter till att delta i insatser internationellt med artilleriförband. ARCHER-systemet skulle ha varit operativt i Försvarsmakten . På grund av tekniska problem har tillförseln av systemet försenats. Fyra pjäser levererades i en förserie , varpå Försvarsmakten kunde påbörja utbildningen. har aviserat att avbryta samarbetet med rörande . har ett fortsatt operativt behov av artilleriförmåga och regeringen bedömer att tillgodoser detta. Serieleveranser till den svenska Försvarsmakten bedöms kunna påbörjas tidigast och slutlevereras . har Försvarsmakten upparbetat i anslagsmedel inom projektet. Inga anslagsmedel har upparbetets . Inga ekonomiska avvikelser har P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 Inriktningen är att de pjäser valt att avstå ifrån ska säljas till tredje part. Om försäljning till tredje part av den norska delen av avtalet uteblir kan det uppstå fördyringar för . I och med att samtliga Haubits 77B utgått ur insatsorganisationen, för att byggas om till och att det uppstått förseningar i tillförseln av , har förmågan till indirekt eld varit nedsatt. Regeringen har efter godkännande (prop. 2010/11:1, bet. 2010/11:FöU1, rskr. 2010/11:103) beslutat om anskaffning av upp till 60 stycken splitterskyddade bandvagnar. Anskaffningen omfattade initialt 48 stycken bandvagn 410 och tillhörande systemmateriel. Genom att utlösa en option beslutade regeringen om anskaffning av ytterligare bandvagnar vilket innebär att projektet omfattar totalt 150 stycken bandvagnar. Beslutet syftar till att vidmakthålla förmåga till trupptransport, ledning, sjuktransport och logistik genom att ersätta äldre fordon som avvecklas. Materielen tillförs bl.a. ingenjörsbataljonerna och logistikbataljonerna –2016. har 48 stycken fordon levererats till Försvarsmakten. har Försvarsmakten upparbetat i anslagsmedel inom projektet. Inga ekonomiska eller operativa avvikelser från ursprungsplanen har redovisats. Regeringen har efter godkännande (prop. 2009/10:2, bet. 2009/10:FiU11, rskr. 2009/10:47) beslutat om anskaffning av högst 113 stycken splitterskyddade hjulgående fordon. Anskaffningen omfattar 113 stycken pansarterrängbil 360, integrationskostnader för vapenstation och ledningssystem, systemmateriel samt underhåll och utbildning. Beslutet innebär att pansarterrängbil 360 ska kunna användas för trupptransport, ledning, sjuktransport och reparation i syfte att ge förmåga till rörlighet med en hög skyddseffekt. Materielen kommer att tillföras den motoriserade skyttebataljonen. Ursprungligen planerades materielen vara operativ , men på grund av förseningar i projektet tillfördes de fyra första fordonen . har 109 stycken fordon levererats till P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 Således har samtliga 113 fordon levererats. har upparbetats inom ramen för projektet. Inga ekonomiska avvikelser från ursprunglig ekonomisk ram har redovisats. Regeringen återkommer med en slutredovisning av projektet. Regeringen har efter godkännande (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:FöU1, rskr. 2012/13:93) beslutat att anskaffa korträckviddig luftvärnsförmåga. Regeringen lämnade bifall till Försvarsmaktens hemställan att använda Rb98 (IRIS-T) som korträckviddig luftvärnsrobot samt att upphandla det systemstöd som behövs för detta ändamål. Anskaffningen syftar till att vidmakthålla en kvalificerad korträckviddig luftvärnsförmåga. Förmågan planeras att till del vara operativ i luftvärnsbataljonerna och fullt ut . Leverans av robotar har påbörjats . har upparbetats inom ramen för projektet. Inga ekonomiska avvikelser från ursprunglig ekonomisk ram har redovisats. Regeringen beslutande om anskaffning av ytterligare ett system för satellitkommunikation, FM Satkom. FM Satkom omfattar basstation (serverplats och antenner), fjärranslutningsenhet (kommunikationsstationer som är permanent monterade i farkoster) samt soldatburna terminaler. Anskaffningen omfattar vidare ytterligare fjärranslutningsenheter och burna terminaler. Anskaffningen syftar till att förbättra driftssäkerheten, öka redundansen och öka tillgängligheten på system för kommunikation vid internationella insatser och förberedande övningar. FM Satkom planeras i huvudsak tillföras sambandsbataljonen som en central resurs som kan fördelas till andra förband när behov uppstår. Anskaffningen är försenad och systemet kommer tidigast vara operativt . Förseningen medför risk för att införandet av andra ledningssystem senareläggs. har Försvarsmakten inte upparbetat några anslagsmedel inom projektet. Regeringen beslutade om att renovera 42 stridsvagn 122. Renovering omfattar livstidsförlängande åtgärder och integrering av ett ledningssystem (stridsledningssystem bataljon, SLB). Beslut om anskaffning av stridsvagn 122 fattades av regeringen . Renoveringen syftar till att vidmakthålla en förmåga till god rörlighet och stor eldkraft på långa avstånd från en plattform med hög skyddsnivå i arméstridskrafterna som kan användas i ett brett omfång av konfliktnivåer och hotscenarier för att kunna vara fortsatt operativa till 2030. Därutöver vidmakthålls förmågan att identifiera mål på mycket långa avstånd och med stor verkan och precision bekämpa angripare utan att påverka egna styrkor eller tredje part i en konflikt. Stridsvagnarna planeras att tillföras successivt och i sin helhet vara operativa med slutleverans . har i sin upphandling av renoveringen mottagit en industrioffert som överskrider den ekonomiska ram som regeringen beslutat. Arbetet med att identifiera möjliga handlingsalternativ inom ekonomisk ram pågår. Regeringen ser allvarligt på den aviserade fördyringen och de operativa konsekvenser den kan komma att innebära och följer utvecklingen noggrant. har Försvarsmakten inte upparbetat några anslagsmedel inom projektet. Regeringen fattade beslut om ledningsförmåga mark i och med bemyndigande till Försvarsmakten att anskaffa stridsledningssystem bataljon (SLB), gemensamt taktiskt radiosystem (GTRS) och kommunikationsnod. De tre anskaffningarna syftar tillsammans till att medge en kvalificerad ledningsförmåga (– BMS) för ett utvalt antal förband samt fordonsuppföljning (Blue Force Tracking – BFT) för ett utvalt antal andra förband. Införandet av BMS i insatsorganisationen kommer att ske successivt samt initialt taktas med renoveringen av Stridsvagn 122 samt . Delar av ledningssystemet kommer även införas i amfibiebataljonens stridsbåtar. har anskaffning av SLB etapp 2 samt kommunikationsnod beställts med planerade leveranser 2015–2017. Beställning av radio GTRS har skjutits med planerade leveranser 2017–2020. Inget av objekten har haft något ekonomiskt utfall och inga fördyringar har redovisats av själva ledningsmaterielen. Däremot kan den aviserade fördyringen för renoveringen av stridsvagn 122 och komma att påverka hur många av stridsvagnarna som utrustas. Regeringen har beslutat om att anskaffa materiel till telekrigsbataljonen. Anskaffningen syftar till att komplettera förbandets materiel med mer kvalificerad utrustning än vad förbandet förfogar över så att det i högre grad ska kunna lösa de internationella uppgifter som fastställts i förbandets målsättning. Materielen beställdes och planeras levereras –2020. Materielen planeras vara operativ tidigast . har Försvarsmakten inte upparbetat några anslagsmedel inom projektet. Inga ekonomiska avvikelser har redovisats. Regeringen har beslutat om att anskaffa lastbilar. Beställningen omfattar min- och splitterskyddade men även oskyddade terränglastbilar inklusive klargöringsfordon för flygbaser. Terrängframkomlighetskraven skiftar från skogsbilväg till terräng beroende på var i organisationen bilarna ska krigsplaceras. Ett ramavtal har upprättats i ett gemensamt projekt mellan och Norska Forsvarets logistikkorganisasjon. Lastbilarna kommer att tillföras ett flertal krigsförband och planeras vara operativa i Försvarsmakten . har Försvarsmakten inte upparbetat några anslagsmedel inom projektet. Inga ekonomiska avvikelser har redovisats. Regeringen har beslutat om att anskaffa mörkerstridsmateriel. Beställningen omfattar infraröda sikten för handeldvapen och tyngre vapen som kulspruta samt sikten för granatgevär. I beställningen ingår även infraröda observationskikare och laseravståndsmätare. P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 Anskaffningen syftar till att krigsförbanden ska kunna upprätthålla hög förmåga till samlad verkan med grupp, pluton, kompani och bataljon i mörker. Anskaffningen syftar även till att minska riskerna för vådabekämpning av såväl egna förband som tredje part. Beställningen har försenats av Försvarsmakten på grund av omplanering och är framskjuten från perioden –2018 till perioden – 2021. har Försvarsmakten inte upparbetat några anslagsmedel inom projektet. På grund av utökad ambition kommer anskaffningen att överskrida den av regeringen beslutade ekonomiska ramen. Försvarsmakten avser därför skicka in ny framställning till regeringen. Regeringen har beslutat om att anskaffa anpassning av telekommunikation vid ledningsplatser. Beställningen omfattar servrar, datorer, routrar och switchar. Syftet med anskaffningen är att skapa förutsättningar för brigadledningsförmåga. Telekom ledningsplatser planeras att tillföras brigadstaberna och blir operativt successivt . Projektet beställdes sent 2014 och planerad driftsättning är 2019–2021. har upparbetats inom ramen för projektet. Inga ekonomiska avvikelser från ursprunglig ekonomisk ram har redovisats. Regeringen beslutade om att renovera upp till 184 stycken (CV 90). Renoveringen omfattar dels livstidsförlängande åtgärder som gör att systemet förblir operativt till 2030, dels integrering av stridsledningssystemet bataljon. CV 90-systemet är en viktig komponent i markstridskrafterna i och med sin förmåga att bekämpa kvalificerat motstånd samt ta och försvara terräng i höga konfliktsituationer. Näst efter stridsvagnar är CV 90 de bäst skyddade fordonen i arméstridskrafterna, något som i kombination med god rörlighet och eldkraft ger ett system som täcker ett brett omfång av konfliktnivåer och hot såväl nationellt som internationellt. har i sin upphandling av renoveringen mottagit en industrioffert som överskrider den ekonomiska ram som regeringen beslutat. Arbetet med att identifiera möjliga handlingsalternativ inom ekonomisk ram pågår. P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 Regeringen ser allvarligt på den aviserade fördyringen och de operativa konsekvenser den kan komma att innebära och följer utvecklingen noggrant. har Försvarsmakten inte upparbetat några anslagsmedel inom projektet. Regeringen beslutade att anskaffa tre brobandvagnar. Manöverförbandens rörlighet och operativa effekt i såväl terräng som urban miljö förbättras avsevärt om det finns tillgång till brobandvagnsystem, något som saknas i Försvarsmakten. Regeringen har beslutat om anskaffning av informationsinfrastruktur. Beställningen omfattar en plattform av både hård- och mjukvaror som realiserar en klient-, server-, kommunikations- och nätverksinfrastruktur. Investeringen syftar till att Försvarsmaktens informationssystem ska kunna hantera information klassad upp till Hemligt/Top secret. Inledningsvis tillförs informationsinfrastrukturen Högkvarteret med stabsförband inklusive MUST, nationella underrättelseenheten (NUE), brigadstaberna, stridslednings- och luftbevakningsbataljonen, sjöinformationsbataljonen och manöverbataljonerna. Försvarsmakten har genomfört ytterligare studier med syftet att se över kraven på informationsinfrastrukturen för att nå en så optimal och kostnadseffektiv lösning som möjligt. Systemet planeras beställas . har Försvarsmakten inte upparbetat några anslagsmedel inom projektet. Regeringen har efter godkännande (prop. 2009/10:1, bet. 2009/10:FöU1, rskr. 2009/10:104) beslutat om anskaffning och integration av ny radarjaktrobot till JAS 39C/D och JAS 39E. Anskaffningen omfattar som ersätter befintlig radarjaktrobot 99. Utvecklingen av har skett i samverkan med flera andra europeiska länder. Avsikten är att vapensystemet ska tillföras stridsflygdivisionerna. Serieleveranserna av METEOR genomförs –2021. Några avvikelser i detta avseende har inte redovisats. bedömer emellertid att förseningar i leveransen av materielsystemversion 20 av JAS 39C/D påverkar införandetidpunkten, som kan komma att förskjutas . Av sekretesskäl är en ekonomisk redovisning inte möjlig att lämna i budgetpropositionen. Inga ekonomiska avvikelser från ursprunglig ekonomisk ram har emellertid redovisats. beslutade regeringen om anskaffning av (NH 90). Helikoptersystemet ska lösa såväl markoperativa som sjöoperativa uppgifter. Anskaffningen omfattar bl.a. 18 stycken i två olika konfigurationer. Materielen tillförs helikopterflottiljen. hade nio helikoptrar i interimistiska (ej kontrakterade) konfigurationer levererats till Försvarsmakten. Ursprunglig planerad slutleverans var 2009. Förseningar har inneburit att den ursprungliga leveransplanen har omförhandlats i tre omgångar. har en ny leveransplan framarbetats. Samtliga helikoptrar planeras vara överlämnade till Försvarsmakten . Förseningarna har fått negativa operativa konsekvenser för främst den sjöoperativa helikopterförmågan. har upparbetats inom projektets ekonomiska ram. I enlighet med vad regeringen tidigare redovisat bedöms den slutliga kostnaden för systemet kunna komma att överskrida den ekonomiska ram som regeringen beslutat. Mot denna bakgrund följer regeringen leveranserna och kostnadsutvecklingen särskilt. Regeringen har efter godkännande (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, rskr. 2009/10:348) beslutat om anskaffning av (UH-60M Blackhawk). Syftet var att öka helikopterförbandens förmåga att understödja övriga stridskrafter. används främst för att lösa markoperativa uppgifter som sjuk-, trupp- och materieltransporter. Systemet omfattar 15 helikoptrar vilka samtliga levererats till Försvarsmakten. Uppdragsutrustningar, verktyg, utbytesenheter, reservdelar samt tjänster och utbildningar levereras löpande, vilket även skedde . dessa leveranser bl.a. vattentunnor för skogsbrandsbekämpning. I samband med anskaffningsbeslutet frigjordes i Försvarsmaktens planering för att finansiera anskaffning, vidmakthållande, drift och utbildning m.m. har upparbetats inom anskaffningsdelen av projektet, vilket i stort motsvarar statens totala beräknade kostnader på anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar. Regeringen konstaterar följaktligen att anskaffningsfasen nu övergår i en vidmakthållandefas. Mot denna bakgrund slutredovisas nu projekt . Regeringen har efter godkännande (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:FöU1, rskr. 012/13:93, prop. 2013/14:99, bet. 2013/14:FiU21, rskr. 2013/14:317) beslutat om utveckling och anskaffning av 60 stycken JAS 39E. Beslutet innebär att stridsflygsystemet bl.a. erhåller ökad prestanda avseende räckvidd, vapenlast och sensorer. Driftsättningen av materielsystemet har förskjutits . Senareläggningen bedöms inte medföra några operativa konsekvenser då stridsflygdivisionerna alltjämt förväntas bli operativa med den nya versionen av stridsflygsystemet . Som en konsekvens av den uteblivna affären med har regeringen dels beslutat att fullfölja utvecklingen och anskaffningen av JAS 39E, dels 2014 och 2015 gjort engångsvisa förstärkningar av anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar om för finansieringen av projektet. De förändrade förutsättningarna föranledde en omplanering av finansieringen av utvecklingsprojektet. Verksamhetens innehåll och tidplan är emellertid oförändrad. har upparbetats inom projektet. Inga ekonomiska avvikelser har rapporterats i förhållande till den reviderade ekonomiska ramen. Genom propositionen En effektivare försvarslogistik (prop. 2011/12:86, bet. 2011/12:FöU9, rskr. 2011/12:291) påbörjades en omställning av logistikverksamheten i syfte att P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 frigöra medel inom materiel- och logistikförsörjningen för att stödja omställningen till användbara och tillgängliga förband. Försvarsmakten och återredovisar omställningsarbetet löpande kvartalsvis. Statskontoret har haft i uppdrag att följa myndigheternas arbete och har redovisat sin slutrapport till regeringen (Statskontoret 2015:11). Arbetet med att föra över verksamheter från Försvarsmakten till och att införa nya arbetssätt är försenat i förhållande till vad regeringen och beräknade. Överföringen av verksamhet från Försvarsmakten till har skett i tre omgångar, varav den sista genomfördes . Myndigheterna har gradvis skjutit fram tidpunkten för när regeringens besparingsmål kan uppnås. Den totala årliga besparingen beräknas uppgå till . Enligt myndigheternas bedömning kommer den nya beställar-utförarmodellen att kunna tillämpas fullt ut . Inom ramen för omställningsarbetet har ansvarsfördelningen mellan myndigheterna blivit tydligare och dubbelarbetet har delvis minskat. Därutöver tydliggörs de faktiska kostnaderna för försvarets logistikverksamhet, t.ex. den nedlagda arbetstiden. Även om genomförda rationaliseringar inte nått målet har myndigheterna kunnat redovisa en ackumulerad besparing om . uppnådd nettobesparing minskar dock till följd av myndigheternas omställningskostnader. Statskontorets rapport beskriver också att myndigheterna har svårt att visa hur uppnådda besparingarna har inneburit förstärkningar av förbandsverksamheten. Regeringen konstaterar att det kvarstår flera frågor för att myndigheterna ska slutligt kunna genomföra den avsedda omställningen. Den nya beställar-utförarmodellen måste omsättas till ett nytt arbetssätt, vilket i sin tur ska tillämpas av myndigheterna och kunna fungera. Myndigheterna behöver också komma överens i vissa sakfrågor. Bland dessa kan nämnas hur vidmakthållandet av materiel ska gå till, vilket gemensamt och långsiktigt it-stöd som ska väljas för försvarslogistiken och hur försvarslogistiken ska anpassas till de operativa kraven. P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 Det ligger i Försvarsmaktens intresse att ha goda, breda och mångfacetterade relationer till andra länder och internationella organisationer. Det bi- och multilaterala samarbetet skapar goda förutsättningar för detta, och regeringen arbetar aktivt för att stärka dessa samarbeten. Vid diskuterade stats- och regeringscheferna försvars- och säkerhetsfrågor, som en uppföljning till det möte som genomfördes . har haft en hög ambition att påverka såväl genomförandet av slutsatserna från mötet , som diskussionen vid junimötet. Eftersom försvaret är en nationell angelägenhet, återspeglas varje nations val av säkerhetspolitisk lösning i materielförsörjningen, till exempel vad gäller synen på försörjningstrygghet och upprätthållande av strategiska kompetenser för militära förmågor. En utgångspunkt för agerande har därför varit att det fortsatta arbetet med industri- och marknadsfrågor inom EU bör beakta försvarsmaterielmarknadens särart och behovet att tillgodose medlemsstaternas säkerhetsintressen inom ramen för den gemensamma marknaden. Det nordiska avtalet om stöd till industrisamarbete på försvarsmaterielområdet godkändes av 2002. Avtalet har därefter utvärderats gemensamt mellan parterna. I samband med utvärderingen framkom ett behov av att revidera avtalet och anpassa det till de aktuella förhållanden som finns på den europeiska försvarsmaterielmarknaden när de två försvarsdirektiven har trätt i kraft och kan tillämpas av alla EU:s medlemsstater och EES- länder. Ett omarbetat avtal signerades av de nordiska försvarsministrarna . Avtalet anger förutsättningar för att utarbeta nödvändiga underavtal rörande bl.a. försörjningstrygghet, gemensamma upphandlingar och exportkontroll som kan stödja gemensamma projekt mellan två eller flera parter till avtalet. Ett mål med internationella materielsamarbete är att dela risker och kostnader för utveckling och vidmakthållande av förmågor över livscykeln med andra länder. I förlängningen underlättar det även att ha gemensamma system vid övningar och insatser. Inriktningen för det internationella materielsamarbetet 2014 har därför varit att det tydligt bör bidra till Försvarsmaktens operativa förmåga på ett kostnadseffektivt sätt. Det bilaterala materielsamarbetet regleras ofta genom s.k. samförståndsavtal. har ett trettiotal sådana avtal. Avtalet mellan och har avslutats. Den exportstödjande verksamheten har använts som ett medel att främja en kostnadseffektiv materielförsörjning ur ett livscykelperspektiv. De statliga aktörernas medverkan i exportsammanhang har kontinuerligt prioriterats, baserat på den bedömda nyttan för Försvarsmakten. En grundläggande förutsättning för det statliga exportstödet är att exporten godkänns av ansvarig exportkontrollmyndighet. (den s.k. KEX- utredningen) lämnade sitt slutbetänkande . Regeringen bereder utredningens förslag. Regeringen bedömde i budgetpropositionen att nödvändigt exportstöd inom försvarssektorn kan bedrivas inom en annan myndighetsstruktur med bibehållna krav på affärsmässighet och transparens, men med högre kostnadseffektivitet. Regeringen gör i vårändringsbudgeten bedömningen att nödvändigt exportstöd bör bedrivas inom en annan myndighetsstruktur . Som en konsekvens av förändringen, bedömde regeringen att bör avvecklas och upphöra som myndighet . Med stöd av beslut om vårändringsbudgeten 2015 har regeringen gett och i uppdrag att förebereda och genomföra verksamhetsövergång och avveckling utifrån de angivna tidsramarna. Forskning och teknikutveckling syftar till att kompetensförsörja Försvarsmakten i utvecklingen av efterfrågade förmågor på såväl kort som lång sikt. Exempel på genomförd forskning och utveckling som nyttiggjorts lämnas i Försvarsmaktens årsredovisning. Dessa avser bl.a. området Telekrigssystem, där kompetens tillämpats vid upphandlingar av teknisk signalspaningsutrustning, samt området Vapen och skydd, där tidigare inhämtad kunskap om improviserade sprängladdningar använts vid anskaffning av till exempel Bandvagn 410 och Pansarterrängbil 360, som levererats . Temaområdet Obemannade farkoster och cyberhot med särskild tillämpning inom territoriella övervakningssystem har slutredovisats . Vidare har forskning inom området Undervattensteknik rörande sensorteknik för marin spaning och övervakning visat på operativt relevanta förmågor. Transferprogrammet syftar till att snabbt omhänderta resultat av Försvarsmaktens satsningar på forskning och utveckling. har en stor del av medlen använts för att genomföra tester av biobaserat jetbränsle. I budgetpropositionen lyfte regeringen fram betydelsen av civil-militär forskning och internationella samarbeten. Försvarsmakten har befäst och utökat samverkan med civil forskning och utveckling inom områden där kostnadseffektivitet kan påvisas. Det nationella flygtekniska forskningsprogrammet (NFFP) bidrar till såväl civil som militär nytta för statliga medel för forskning och utveckling. Programmet har fortsatt i den fas, NFFP 6, som startade .