prop · H3031d6 · 2015-09-21 00:00:00 — har flera instrument till sitt förfogande för att hantera utmaningar i närområdet och bortom närområdet, bl.a. diplomati, handel, bistånd och totalförsvar. Detta är särskilt viktigt i präglad av allt större säkerhetspolitiska utmaningar. Regeringen vill betona vikten av att internationell lag och folkrätt respekteras. Genom samarbeten i EU, globala och regionala organisationer får freds- och utvecklingssträvanden starkare genomslag. I enlighet med vad regeringen har anfört avseende säkerhetspolitiken utgör EU viktigaste utrikespolitiska arena där ska vara pådrivande i utvecklingen av EU som global aktör. Regeringen erinrar vidare om inriktningen i den försvarspolitiska inriktningspropositionen om att fortsätta att utveckla samarbetet med Nato, inom ramen för vårt partnerskap. Med ett stärkt engagemang i FN bidrar till att förebygga konflikter och stödja fredsansträningar och återuppbyggnad av konfliktdrabbade stater. Bidrag till insatser för att främja samarbete och säkerhet är också angelägna. ska genom insatser inom Östersjösamarbetet bidra till ökade samarbeten kring som stärker en demokratisk och miljömässigt hållbar utveckling. Nedrustning och icke-spridning fortsätter att vara en hörnsten i svensk utrikespolitik och drivs inom FN, EU och annat internationellt, regionalt och bilateralt samarbete. Regeringen bedriver en feministisk utrikespolitik. Genom att systematiskt omsätta ett jämställdhetsperspektiv i utrikespolitikens alla delar ska vara den globalt starkaste rösten för jämställdhet och kvinnors och flickors mänskliga rättigheter. Det innebär bland annat att regeringen har som mål att 1325 om kvinnor, fred och säkerhet implementeras samt att de internationella organisationer som ger finansiellt stöd till systematiskt integrerar ett jämställdhetsperspektiv i sin verksamhet. deltagande i freds- och säkerhetsfrämjande insatser finansieras inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan, utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap samt utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. I det följande beskrivs viktiga förändringar och prioriteringar i det svenska deltagandet i internationell krishantering, finansierat under alla tre utgiftsområdena, för det kommande budgetåret. Genom medverkan i internationella fredsfrämjande insatser bidrar till fredsbyggande och statsbyggande. Det sker genom att förebygga, hantera och lösa konflikter och att stärka institutionell kapacitet. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 främjar en världsordning som med sin grund i folkrätten bidrar till fred, frihet och försoning. Utrikes-, säkerhets- och biståndspolitiska bedömningar och prioriteringar ska vara styrande för svenskt deltagande i fredsfrämjande insatser. Även försvarspolitiken och politikområdet för rättsväsendet ska beaktas. De olika politikområdena ska stödja varandra i internationella krishanteringsinsatser. har beslutat att målet för det militära försvaret ska vara att enskilt och tillsammans med andra, inom och utom landet, försvara och främja vår säkerhet. Detta ska bland annat åstadkommas genom att förebygga och hantera konflikter och krig. Operationer för detta ändamål kan genomföras på vårt eget territorium, i närområdet och utanför närområdet (prop.2014/15:109, bet. 2014/15:FöU11). Planeringen av internationella krishanteringsinsatser måste ta hänsyn till utvecklingen i omvärlden. En strävan är därför att behålla tillräcklig flexibilitet och handlingsfrihet för att kunna prioritera om, ändra inriktning och därigenom svara upp mot nya eller förändrade behov av insatser. Den svenska handlingsplanen för säkerhetsresolution om kvinnor, fred och säkerhet i genomförandet av insatserna ska följas. All personal som sänder ut till insatserna ska vara utbildad i och ha kunskap om kvinnors och mäns behov och roller i konflikt- och postkonfliktsituationer. Insatsernas påverkansarbete bör i den mån det är möjligt verka för att insatserna tar miljöhänsyn. I enlighet med vad regeringen har anfört i till exempel utrikesdeklarationen ligger det i intresse att fortsatt bidra till såväl nya som etablerade insatser inom FN, EU, Nato och . Det är angeläget att ha en huvudsaklig inriktning som möjliggör ett långsiktigt engagemang och bestående resultat i de olika insatserna. aggression mot och den påföljande konflikten kommer att kräva fortsatt hantering och svenska bidrag som kan främja fred och säkerhet i P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 kommer fortsatt att vara en central del i den civila krishanteringen. EU:s och Natos militära insatsverksamhet väntas få en förskjutning mot förmågehöjande insatser, dvs. träning och utbildning av tredje länders försvarsmakter eller andra organisationers fredsfrämjande styrkor. EU:s civila insatser väntas fortsätta att öka i omfattning med fokus på reformstöd inom rättsväsende och gränshantering. FN:s fredsfrämjande har allt oftare att hantera öppna konflikter vilket kräver robusta mandat, som fokus alltmer väntas gå mot prevention och konfliktförebyggande och att allt tydligare överbrygga fredsinsatserna till det mer långsiktiga utvecklingssamarbetet. förblir den i särklass viktigaste arenan för FN:s fredsfrämjande medan verksamhet kommer att ha fortsatt tydligt fokus på . Afrikanska unionen och de subregionala organisationerna i är beredda att ta ett allt större ansvar för fred och säkerhet i . I flera konflikter är det afrikanska styrkor som stått för såväl initiala insatser som mer långvariga. För del blir det viktigt att hitta former, framförallt genom EU och FN, att stödja dessa afrikanska strävanden. Utvecklingen i omvärlden innebär att bidragen till internationella krishanteringsinsatser ökar där behoven är som störst. kommer andra bidrag till krishanteringsinsatser att minska. Bidragen till och Kosovo anpassas i takt med att ländernas egen förmåga utvecklas. Därutöver fortsätter sitt engagemang genom krishanteringsinsatser i övriga regioner. ska ha förmåga att anpassa bidragen till efterfrågan på särskild kompetens. Efterfrågan på förmågehöjande insatser och civila kompetenser ökar. Trots att många länder i gjort betydande ekonomiska och demokratiska framsteg så utspelar sig en stor del av världens väpnade konflikter fortfarande i söder om , något som avspeglar sig i ett ökande antal krishanteringsinsatser inom både FN och EU. Regionen samlar fler personer i FN-mandaterade fredsoperationer än övriga regioner tillsammans. har ett betydande engagemang för hållbar utveckling i , inte minst i form av bilaterala biståndsinsatser i ett antal länder. Fred och säkerhet är en nödvändig om än inte tillräcklig förutsättning för utveckling. kommer att fortsätta att lämna bidrag till FN:s och EU:s krishanteringsinsatser i söder om . bidrag med poliser till FN:s insats i Sydsudan (UNMISS) fortsätter i syfte att främja fredsprocessen och bidra till stabilitet och säkerhet för civilbefolkningen. Säkerhetssituationen i landet har fortsatt försämrats vilket också ställer högre krav på det internationella samfundets stöd, liksom på den sydsudanesiska regeringen. förklarades ebolafritt , men flera utmaningar kvarstår i landet. Det svenska engagemanget för fred, försoning och statsbyggande kommer fortsätta, bland annat genom ordförandeskap för FN:s fredsbyggandekommissions landkonfiguration för . Det finns anledning att noga följa säkerhetsutvecklingen i mot bakgrund av att FN:s insats i (UNMIL) planeras att avvecklas . bidrag med poliser, kriminalvårdare och experter till insatsen kommer att fortgå. FN:s stabiliseringsinsats i (MINUSMA) inleddes , enligt säkerhetsrådsresolution . Mandatet syftar till att garantera säkerhet, stabilitet och skydd av civila, stöd till fortsatt politisk dialog och försoning, samt stöd till återupprättandet av en fungerande statsbildning. Mandatet för det svenska styrkebidraget förlängdes (prop. 2014/15:68, betänkande 2014/15:FöU3) . Totalt finns nu omkring 250 personer på plats i det svenska förbandet. fortsätter även sitt bidrag med civil personal i form av poliser och kriminalvårdare. Det svenska bidraget ligger i linje med engagemang för och regionen i stort, samt för FN:s fredsfrämjande verksamhet. Läget i bedöms fortsatt vara instabilt och problematiskt . avser att bidra med olika former av krishanteringsinstrument, inom ramen för både FN och EU, för en normalisering och fredlig utveckling i och i regionen, i tillägg till det kommer fortsatt att bidra till EU:s civila och militära förmågehöjande insatser i och (EUCAP , EUCAP och ). Säkerhetssituationen i (DR ) är fortsatt allvarlig. Relationen mellan FN:s stabiliseringsinsats (MONUSCO) i landet och regeringen i DR har blivit alltmer ansträngd . Regeringen avser fortsatt stödja MONUSCO, till stöd för en förbättrad säkerhetssituation i DR och skydd av civila. EU-insatsen EUSEC i DR ska enligt plan avslutas och det eventuella svenska deltagandet i insatsen fram till dess kommer att vara på en begränsad nivå. Situationen i har i vissa avseenden utvecklats i positiv riktning genom ökad politisk stabilitet och delvis förbättrad säkerhetssituation. För att bibehålla den positiva utvecklingen finns alltjämt ett behov av det internationella samfundets krishanteringsinsatser. Dessa kommer att fortsätta . kommer att fortsätta stödja FN:s insatser i landet. kommer genom personalbidrag fortsatt att bidra till EU:s civila insatser och militära krishanteringsinsatser i och på . kommer EU att göra en helhetsöversyn av unionens krishanteringsinsatser i regionen. FN:s stabiliseringsinsats i (MINUSCA) etablerades 2014. bidrag med kriminalvårdsexpertis planeras fortgå men även andra civila kompetenser kan övervägas. På initiativ från bland annat upprättades en civil rådgivande insats i , EUAM . Insatsen, som är ett uttryck för EU:s engagemang under den pågående krisen, stödjer reformeringen av den civila säkerhetssektorn, med fokus på rättsväsende. prioriterar personalbidrag till EUAM och har beredskap att öka deltagandet . bidrag till EU:s civila observatörsinsats i (EUMM ) prioriteras fortsatt. Insatsen bidrar till stabilisering i landet och i regionen genom sitt P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 uppdrag att övervaka avtalet om eldupphör mellan och från konflikten 2008. Ett fortsatt starkt EU-engagemang i är nödvändigt. är den tredje största bidragsgivaren. fortsätter sitt deltagande i EU:s gränsstöds- och kapacitetsbyggnadsinsats (EUBAM), som verkar på gränsen mellan och . Insatsen är viktig för stabiliteten i regionen och bidrar till utvecklingen av och gränshantering samt till en mer positiv lösning av konflikten i Transnistrien. fortsätter att bidra finansiellt och personalmässigt till särskilda observatörsmission, som bedriver oberoende observationer av konflikten i och verkar konfliktförebyggande. förutses fortsatta personalbidrag även till civila OSSE-insatser i , och . verkar för att ska upprätthålla sin fältnärvaro i dessa regioner. Regeringens inriktning är att ska fortsätta arbetet med att stödja utvecklingen av de afghanska säkerhetsstrukturernas förmåga att hantera säkerheten i genom bidrag till Natos Resolute Support Mission. Bidraget förväntas minska som en del i den fortsatta avvecklingen av den internationella militära närvaron i . Bidragen till EU:s polisinsats i , EUPOL , fortsätter men minskar i takt med insatsens utfasning. Verksamheten planeras fortsätta till utgången av 2016. Insatsen arbetar för en gradvis övergång av verksamheten till afghanska myndigheter och internationella organisationer. Regeringen har tillsatt en särskild utredare som ska utvärdera samlade engagemang i –2014, med särskilt fokus på den verksamhet som har bedrivits i norra – 2014. Det övergripande syftet med utvärderingen är att dra lärdomar inför framtida insatser. Uppdraget ska redovisas . I takt med att utvecklingen på fortsätter att gå i riktning mot normalisering och stabilitet, väntas de internationella krishanteringsinsatserna minska. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 därför anpassa sitt bidrag till de förändrade behoven. EU:s rättsstödsinsats i Kosovo (EULEX Kosovo) avslutas då insatsens förlängda mandat löper ut . Uppgifterna kommer att tas över och ske i de normala kanalerna, dvs. politisk dialog genom EU:s särskilda representant (), reform inom ramen för visaliberaliseringsprocessen och program med förmedlemskapsstöd (IPA- finansiering). För dessa uppgifter kommer sekonderad personal från medlemsstaterna fortsatt att behövas. En ny GSFP-insats kan eventuellt komma att bli aktuell i norra . Regeringen bedömer att EU fortsatt kommer att behöva vara närvarande i landet. ska fortsatt bidra till att utveckla Kosovos säkerhetsstrukturer och fokuserar stödet till KFOR HQ. fältnärvaro kommer fortsatt att vara betydelsefull i och med att EULEX Kosovo avvecklas. Inom ramen för OSSE-samarbetet väntas fortsatta personalbidrag till OSSE-missionerna på . Det svenska bidraget till FN:s övervakningsmission i , , som genom sin närvaro i fem länder förblir strategiskt relevant, förutses ligga på oförändrad nivå. har beredskap att delta om och när fredsfrämjande insatser kan bli aktuellt i andra för prioriterade områden i regionen. avser fortsatt bidra till den civila observatörsstyrkan på (TIPH) med 12– 13 personer. En utvärdering av TIPH kommer att ligga till grund för en effektivisering av insatsen. Bidraget till EU:s polisinsats i , EUPOL COPPS, fortsätter. Beredskap ska finnas för ökat engagemang i EU:s gränsövervakningsuppdrag, EUBAM Rafah, om de politiska förutsättningarna för en utökad verksamhet skulle föreligga. har beredskap att delta om och när en fredsfrämjande insats i blir aktuell. EU:s civila gränsförvaltningsinsats i , EUBAM , omlokaliserades 2014 till till följd av det försämrade säkerhetsläget. I ljuset av de pågående förhandlingarna om en politisk lösning på krisen i förlängdes insatsens mandat , i syfte att bibehålla möjligheten att återuppta insatsens stöd till myndigheterna om utvecklingen så tillåter. Svensk deltagande i insatsen kan komma att övervägas. Situationen i är djupt oroande efter ISIL:s framfart. bidrar till koalitionen mot ISIL genom ett militärt utbildningsbidrag vid sidan av det omfattande humanitära stödet och utvecklingssamarbetet i landet samt ingår i koalitionens arbetsgrupp för stabilisering av områden som återtagits från ISIL. Regeringen har beredskap att föreslå en förlängning av det militära bidraget då det nuvarande mandatet löper ut /2016. humanitära bistånd består av tält och andra förnödenheter och det personella stödet av expertis att leda, koordinera och genomföra de internationella hjälpinsatserna eller ge råd och stöd till lokala myndigheter i . Regeringen har beredskap att fortsatt bidra med civila insatser i . Situationen i präglas av fortsatt instabilitet. kommer att fortsätta att bidra till ökad stabilitet, bland annat genom att finansiellt stödja den organisation som övervakar genomförandet av fredsavtalet mellan och (Multinational Force and , MFO). kommer att bibehålla sitt engagemang i CICIG (), (Indien- ) och NNSC (Koreahalvön). I linje med vad regeringen har anfört i andra sammanhang ska bidra till utvecklingen av EU:s civila och militära krishanteringsförmågor. – 2020 kommer delta i internationella militära insatser och operationer inom ramen för det handlingsutrymme som medges till följd av beslut om en viss ombalansering av försvaret mot nationell verksamhet. FN:s fredsfrämjande är alla medlemsstaters ansvar. FN:s trovärdighet och legitimitet vilar på detta ansvar. bidrar fortsatt aktivt till sådana insatser. Utöver FN:s egna insatser ger i uppdrag till internationella och regionala organisationer att genomföra fredsfrämjande insatser. deltagande i EU:s och Nato:s insatser och operationer samt EU:s stöd till exempelvis AU:s insatser genomförs för att utgöra ett stöd till FN och internationell fred och säkerhet. I ljuset av ovanstående kommer att verka för att rekommendationerna års tre stora översyner av FN:s fredsbyggandearkitektur, fredsoperationer och implementering av säkerhetsrådsresolution förankras och stärker FN och dess partners på fredsområdet. deltagande i pågående Nato-insatser och operationer minskar i omfattning. Regeringen konstaterar i den försvarspolitiska inriktningspropositionen att samarbetet med Nato ger oss möjlighet att utveckla vår militära förmåga och att bidra till kvalificerade internationella krishanteringsinsatser. Det är viktigt att bevara förmågan att samverka med Nato inför eventuella framtida insatser och operationer. fokus riktas också mot deltagande i rådgivnings- och utbildningsinsatser till stöd för reform och utveckling av säkerhetssektorn i konflikt- och insatsområden (SSR) samt med svensk militär expertis och personal. Annan freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet ordförandeskap i FN:s organisatoriska kommitté kommer att fortsätta . En svensk prioritering är att verka för att effektivisera arbete och relevans. vill bland annat stärka samarbetet mellan landkonfigurationerna, mellan FN och regionala organisationer, samt mellan och länderna på dess agenda. I syfte att utveckla FN- systemets förmåga att främja fredlig utveckling i konfliktdrabbade stater, avser följa upp resultatet av översyn av FN:s fredsbyggande arkitektur. innehar även ordförandeskapet för FN:s fredsbyggandekommissions landkonfiguration för . Genom ordförandeskapet bistår i dess återuppbyggnadsarbete samt bidrar till att utveckla FN-systemets förmåga att stödja konfliktdrabbade staters återhämtning. vill att landkonfigurationen för drar lärdomar av utbrottet av ebola i då särskilda krav ställdes på P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 Viktiga svenska prioriteringar kommer att vara att synliggöra krisens multidimensionalitet och effekter samt betona vikten av att integrera freds- och statsbyggandeaspekter i återhämtningsarbetet. En viktig aspekt av arbetet med att implementera säkerhetsrådsresolution blir att fånga upp och verka för att genomföra de rekommendationer som framkommer vid högnivåöversyn av resolutionen. kommer att lägga särskilt fokus vid att stärka kvinnors deltagande i fredsprocesser, inklusive kvinnor som medlare. Genom EU:s östliga partnerskap fortsätter att verka för att fördjupa samarbetet med partnerländerna inom EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik. kommer verka för att EU ska anta en bred strategi för sitt externa agerande. kommer att ha ett fortsatt engagemang för internationell diplomati, medling och informell dialog. stöd till det är en viktig del i detta. , genom biståndsministern, kommer även vara medordförande i den Internationella dialogen om fredsbyggande och statsbyggande (International Dialogue on Peacebuilding and Statebuilding). Den Internationella dialogen kommer fortsättningsvis att göra ett viktigt arbete genom att öka förståelsen för utmaningar och möjligheter i sviktande och konfliktdrabbade länder, samt genom att driva det internationella normarbetet kring fredsbyggande och statsbyggande framåt. kommer att stödja och ha en aktiv roll i for the Challenges of Peace Operations, ett globalt dialogforum för policyutveckling inom fredsfrämjande insatser. avser att bidra till forumet och ta del av dess kunskap och forskning för kapacitetsbyggande insatser inom det freds- och säkerhetsfrämjande området. kommer aktivt att delta i och verka för utvecklingen av samarbetet inom ramen för det amerikanskt-nordiska dialogforumet för säkerhetspolitik, Dialogue. Forumet är för en viktig plattform för att tillsammans med övriga nordiska länder och bidra till utveckling av FN:s fredsfrämjande insatser och fredsbyggande arbete såväl som att stärka för viktiga P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 5 instrument, exempelvis implementeringen av säkerhetsrådets resolution om kvinnor, fred och säkerhet. Att främja fred, säkerhet, mänskliga rättigheter och utveckling på internet utgör en viktig del av samlade utrikespolitik. Ett väsentligt mål för globala cyberpolitik är att upprätthålla och stärka ett tillgängligt, öppet, fritt och säkert internet, inte minst för kvinnor. Denna politik bygger på mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer liksom att folkrätten gäller fullt ut även på internet. Internets omfattande fördelar för samhällsutvecklingen åtföljs av ömsesidigt beroende och tilltagande sårbarheter. Ökad samsyn, transparens och förutsägbarhet kommer att behövas för att stärka internationell säkerhet och stabilitet och minska risken för eskalation och konflikter inom cyberområdet. fortsätter att främja internationell dialog och samverkan om normbildande, förtroendeskapande åtgärder och kapacitetsbyggande kring hela bredden av globala cyberfrågor. Sanktioner är ett ofta använt instrument inom EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik och kommer även att ställa höga krav på engagemang från regeringens och behöriga myndigheters sida. kommer att fortsätta att prioritera kvalitet och rättssäkerhet i arbetet och att responsen på utvecklingen i de aktuella länderna blir adekvat, liksom att frågor som villkor för sanktioners upphörande klargörs och diskuteras. Förutsättningarna för en noggrann hantering av sanktionsärendena måste värnas. Arbetet mot terrorism är av yttersta vikt i svensk utrikespolitik. kommer fortsätta att verka inom FN och EU för att förebygga och motverka terrorism, bland annat genom strategiarbete samt demokrati- och kapacitetsbyggande åtgärder. kommer att intensifiera sitt arbete mot terrorism genom att aktivt värna och främja rättsstatens principer, folkrätten och mänskliga rättigheter (däribland position om yttrandefrihet på internet). kommer att vidare delta i det informella nordiska samarbetet i antiterrorismfrågor i syfte att försöka stärka stödet för mänskliga rättigheter. kommer bland annat inom ramen för EU att fortsatt verka för kapacitetshöjande insatser i särskilt utsatta länder och regioner, särskilt (), och , liksom att i största möjliga utsträckning delta i EU:s ökade politiska dialog i dessa områden. Den övergripande målsättningen för arbete för nedrustning och icke-spridning är att reducera, eliminera och förhindra spridning av massförstörelsevapen och att reglera, kontrollera och i vissa fall helt förbjuda konventionella vapen. Området är en hörnsten i svensk utrikespolitik, en prioritet i svenskt FN-arbete och drivs på ett multilateralt, regionalt och bilateralt plan. ska, genom EU, tillsammans med likasinnade och nationellt, delta aktivt i förhandlingar om internationella överenskommelser på området, verka för att befintliga överenskommelser genomförs och vid behov stärks samt verka för att så många länder som möjligt ansluter sig till överenskommelserna. En vägledande princip i nedrustningsarbetet är det humanitära perspektivet, som sätter människan i centrum. ska även verka för jämställt deltagande av kvinnor och män, liksom för att uppmärksamma vissa vapens särskilda inverkan på kvinnor och flickor. ska, tillsammans med andra, fortsatt verka aktivt för att driva arbetet med kärnvapennedrustning framåt, inklusive inom FN:s ram, och särskilt uppmärksamma kärnvapens katastrofala humanitära konsekvenser. I enlighet med åtagandena i ickespridningsfördraget NPT ska alla kärnvapen elimineras. En viktig komponent i detta arbete är även att verka för ett ikraftträdande av provstoppsavtalet CTBT och stärkande av dess verifikationssystem. ska även fortsatt ha en aktiv roll i det internationella arbetet för riskreducering, bland annat genom minskad avfyrningsberedskap för kärnvapen, och vara en aktiv partner för verifikation av kärnvapennedrustning. Finansiell grund för sådana konkreta insatser finns bland annat under anslaget 1:6. I det internationella atomenergiorganet är övergripande prioritering på det utrikespolitiska området att värna och stärka viktiga uppdrag att förhindra spridning av kärnvapen. Särskilt fokus ges ickespridningsfrågorna rörande , och