prop · H3031d26 · 2015-09-21 00:00:00 — SGU:s fortlöpande kommunikation med myndigheter och verksamhetsutövare kring framtagna vägledningsdokument leder till en bättre förståelse och samsyn kring regelverk för bl.a. täkt- och gruvverksamhet mellan olika aktörer. De senaste årens höga efterfrågan på kvalitetssäkrad geologisk information och andra tjänster från SGU, tillsammans med andra behov som uppkommer från den svenska gruvnäringen, har synliggjort nyttan av en kontinuerlig utveckling av anpassade produkter och distribution. Fri tillgänglighet till data utan begränsande användarvillkor bidrar till innovation och skapar mervärden för användarna och samhället. har genom ett tillkännagivande upp- manat regeringen att inrätta en myndighetsge- mensam portal för rådgivning samt registrerings- och tillståndsförfarande vid företagsstart (bet 2010/11:NU8, rskr. 2009/10:214, bet. 2012/13:KU21, rskr. 2012/13:294). 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 uppdrog regeringen åt Tillväxt- verket, och att vidare- utveckla den myndighetsgemensamma företa- garportalen i linje med tillkännagi- vandet. Flera delrapporter har lämnats. Resultaten från uppdraget slutredovisades och genomförda åtgärder redovisas närmare under avsnitt 3.5.2 Entreprenörskap och företagande. har även en tjänst för förenklat uppgiftslämnande utvecklats. I och med de insatser som därmed genomförts för att utveckla bedömer regeringen att tillkännagivande är slutbehandlat. Utvecklingen av kommer att fortsätta även framgent, med fler och fördjupade tjänster. Portalen är ett centralt verktyg för att förenkla för företagare och blivande företagare. För att främja innovation och förnyelse genomförs ett flertal åtgärder. Under utgiftsom- råde 24 Näringsliv innefattar detta till exempel insatser för att stärka näringslivets innovations- förmåga genom att stimulera behovsmotiverad forskning och ökad innovationsförmåga samt marknadskompletterande stöd till kommersiali- sering i nya eller växande kunskapsbaserade företag där den privata marknaden verkar i begränsad omfattning. Vidare är statens roll att tillhandahålla ett väl fungerande system för hantering av immateriella tillgångar av avgörande betydelse för svensk innovationskraft. Innovationsfrämjande insatser genomförs t.ex. även inom ramen för den regionala tillväxtpolitiken, se utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Arbetet sker dels genom riktade insatser dels genom myndigheter och bolag såsom Verket för innovationssystem (), geologiska undersökning (SGU), (), Patentbesvärsrätten (PBR), och () samt (). Resultat av arbetet med att stärka innovationskraften via insatser under utgiftsområde 24 Näringsliv redovisas i form av 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 centrala prestationer av myndigheter och andra aktörer. Särskild resultatinformation, t.ex. genom utvärderingar, redovisas då sådan finns tillgänglig. Behovsmotiverad forskning och ökad innovationsförmåga Stöd till forskning och innovation för stärkt konkurrenskraft har till uppgift att främja hållbar tillväxt genom finansiering av behovsmotiverad forskning och utveckling av effektiva innovationssystem. Myndigheten ska verka för nyttiggörande av forskning för att uppnå hållbar tillväxt och stärka konkurrenskraft. För detta genomför olika insatser för att stimulera samverkan mellan näringsliv, universitet och högskolor, forskningsinstitut och offentlig verksamhet. Diagram 3.1 Fördelning av beviljade medel från Verket för innovationssystem 2014 Källa: , Årsredovisning 2014. beviljade 1 473 forsknings- och innovationsprojekt bidrag med totalt . Det är en ökning med jämfört med föregående år. Kravet på medfinansiering innebär att beviljade medel generellt växlas upp till mer än det dubbla. De största skillnaderna jämfört med föregående år i andel beviljade medel efter kategori stödmottagare återfinns främst för privata företag samt universitet och högskolor. Andelen för den första kategorin har ökat och andelen för den andra har minskat. Jämfört med 2013 har beviljade medel till offentlig förvaltning ökat mest, både i absoluta tal (från 2013 till 2014) och procentuellt. Andelen beviljade ansökningar varierar över åren beroende på typ av program, målgrupp och omfattning Den stigande nivån på anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling bi- drar till den ökade administrativa hanteringen kopplat till myndighetens program och utlys- ningar. ökade antalet utlysningar jämfört med föregående år, liksom hanteringen av ansökningar, bas-, läges- och slutrapporter och utbetalningar (se tabell 3.12). Inom ramen för arbete med strategi och analys har myndigheten fortsatt att ta fram rapporter och andra publikationer . Dessa används som underlag för satsningar på forskning, utveckling och innovation via Vin- nova men även av , regionala aktörer och andra aktörer inom forsknings- och innovationssystemet. Vidare låter kon- tinuerligt externa utvärderare följa upp de pro- gram som myndigheten hanterar. Utöver detta genomför effektanalyser för att löpande utveckla verksamheten. Som ett led i samarbetet mellan och myndighetens motsvarighet i , Tekes, har en utvärdering och jämförande studie genom- förts avseende myndigheternas insatser för in- formations- och kommunikationsteknik (it). Rapporten ”Similar paths, different approaches. Evaluation of the ICT sector programmes in and ” fokuserar på ett antal pro- gram inom it som har genomförts av de båda myndigheterna. Generellt gör den oberoende utvärderaren bedömningen att programmen har varit resultatmässigt lyckade. Den jämförande analysen lyfter fram likheter och olikheter mel- lan länderna. Där konstateras att it tydligare ingår i olika typer av nationella strategidokument i , men att den tematiska inriktningen på insatserna har varit liknande i de båda länderna. Tekes insatser har i hög utsträckning varit planeringsorienterade och de har vilat på konti- nuerligt omprövade strategidokument. insatser har i hög utsträckning grundat sig på proaktiv och flexibel planering utifrån närings- livets behov. Utvärderaren rekommenderar att myndigheterna utvecklar sitt samarbete på stra- tegisk och operationell nivå för ömsesidigt lä- rande och resursoptimering. Utvärderaren po- ängterar vidare behovet av strategisk planering som bejakar osäkerheter, genom flexibilitet i förhållande till skiftande förutsättningar, istället för att försöka kontrollera dem. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 3.12 Insatser kopplade till forskning och innovation 2009–2014 Bas-, läges- och slutrapporter har låtit en oberoende utvärderare studera insatser för att påverka universitet och högskolors samverkan med det omgivande samhället. I rapporten ”Långsiktig utveckling av svenska lärosätens samverkan med det omgivande samhället: Effekter av forsknings- och innovationsfinansiärers insatser” konstaterar utvärderaren att det råder en positiv inställning till samverkan vid de sex lärosäten som studeras och att samverkan har ökat . Det finns dock stora skillnader i hur denna samverkan ser ut, bl.a. beroende på verksamhetens bredd och inriktning. Utvärderaren drar slutsatsen att finansiering från och andra forskningsfinansiärer har bidragit till att påverka universitet och högskolors samverkan med det omgivande samhället. Även andra typer av instrument, så som förordningsstyrda krav, bedöms ha bidragit till att öka samverkan. De första utlysningarna i EU:s forskningspro- gram Horisont 2020 öppnades och har arbetat för att sprida information om programmet till breda målgrupper. Dessutom har gjort en riktad insats mot lärosäten som har varit särskilt framgångs- rika i tidigare ramprogram, för att lyfta fram viktiga nyheter inom spetsforskningen inom Horisont 2020, samt kommuner, landsting och myndigheter som har stor potential att stärka sitt deltagande i de europeiska forsknings- och innovationsprogrammen. Dessutom har små och medelstora företag varit en särskilt prioriterad målgrupp för informationsinsatser. Alla strategiska innovationsprogram har fått möjlighet att starta påverkansplattformar för att stärka synergier mellan nationella programmen och Horisont 2020. I syfte att stimulera mobilisering och samverkan mellan olika aktörer för att positionera svenska styrkeområden på europeisk nivå finansierar 38 nationella påverkansplattformar. Arbetet med EU-samordningsfunktionen som samlar , Forsk- ningsrådet för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte), för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), Rymdstyrelsen, och för bl.a. samordning av svenskt deltagande i europeiska partnerskapsprogram har fortsatt. Se mer om Horisont 2020 under utgiftsom- råde 16 Utbildning och universitetsforskning. har också till uppgift att stimulera övrigt internationellt samarbete som stärker svensk forskning och innovation samt bidrar till nytta för . Det bedrivs bilaterala samar- beten. har skapat kontakter och möjliggjort samarbetsprojekt mellan forskare och företag i och t.ex. , , och . har bland annat programmet Internationell samverkan för mil- jöinnovationer med och Energimyn- digheten, tillsammans med kinesiska fortlöpt, samt program tillsammans med och i . Utvecklingen av det svenska innovationsklimatet Tillväxtanalys har i sin rapport matet i tagit fram och följt ett antal indikatorer för att möjliggöra en jämförelse av det svenska innovationsklimatets utveckling med utvecklingen i ett antal andra innovationsledande länder. Liksom rapporten visar rapport på ett antal områden där har fallande resultat relativt utvalda jämförelseländer. Det handlar till exempel om vissa frågor kopplat till utbildning och forskning, bidraget av förädlingsvärdet i exporten och den låga förekomsten av innovation i svenska företags upphandlingskontrakt med offentliga organi- sationer. Områden som visade på en positiv utveckling i förhållande till jämförelseländerna 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 var till exempel attityder till företagande och entreprenörskap, förekomsten av utländska forskarstuderande och ramvillkor för innovation. Strategiska kompetensmedel vid forskningsinstituten Industriforskningsinstituten under ska vara internationellt konkurrenskraftiga och verka för hållbar tillväxt i genom att stärka näringslivets konkurrenskraft och förnyelse. De nationella näringslivsintäkterna minskade 2014 med , men kompenserades av ökade internationella intäkter på . De samlade direkta intäkterna från näringslivsuppdrag ökade därmed till . Utöver dessa direkta intäkter uppskattas näringslivet bidra med en lika stor summa ”in kind”. I praktiken är uppväxlingen betydligt större om man ser till de nya produkter, processer, tjänster, affärsmodeller och industriell nytta som är ett resultat av verksamheten. Instituten har använt av den statliga finansieringen för särskilda sats- ningar till stöd för små och medelstora företag. Totalt har cirka 300 utvecklingsprojekt med små och medelstora företag genomförts, varav 18 var projekt inom ramen för program Forska och Väx och 86 var EU-projekt. Av Vin- novas innovationscheckar, riktade till små och medelstora företag, har en fjärdedel använts för uppdrag hos Rise-instituten. Sammantaget stod små och medelstora företag för av institutens näringslivsintäkter. Instituten fortsätter att växa och uppgick det totala antalet anställda till 2 406 personer, varav kvinnor och 65 pro- cent män. Staten finansierade med totalt i strategiska kompetensmedel 2014 (anslag 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel). Av dessa medel öronmärktes för fortsatt etablering av processutveckling och katalys i , SP Process Development (SPPD). SPPD fotsätter att utvecklas positivt. SPPD har byggt upp internationella samarbeten med institut och högskolor för att förbättra möjlig- heterna att delta i EU:s forskningssamarbeten. Fokus har legat på bioekonomiområdet, t.ex. omvandling av lignocellulosa till olika produkter som drivmedel och insatskemikalier. Inom life science-området deltar SPPD i två större europeiska forskningsprojekt som adresserar antibiotikaresistens, Formamp och . ökade institutens totala omsätt- ning med , motsvarande , till totalt 2 952 miljoner kro- nor. Ökningen sker inom samtliga intäktsslag, varav den största ökningen skedde inom medel från offentliga finansiärer tagna i konkurrens. Intäkterna från offentliga forskningsfinansiärer ökade med . En anledning till detta är bland annat att instituten varit mycket framgångsrika i ansökningsomgångarna till det nya programmet för strategiska innovationsområden som Vin- nova tillsammans med och Formas startat och fortsatt . Instituten har även varit framgångsrika i Vin- novas satsning på utmaningsdriven innovation. deltog instituten i drygt 40 olika projekt. De medel som avsätts på statsbudgeten för bidrag i form av strategiska kompetensmedel uppgick till av totala omsätt- ning. Totalt omsatte EU-projekt hos , vilket är av omsättningen. deltar i totalt 218 EU-pro- jekt och koordinerar 17 av dessa. Instituten har använt sammanlagt av de strategiska kompetensmedlen för att medfinan- siera EU-projekt. har instituten under publicerat över 1 500 artiklar olika publikationer varav cirka 600 var vetenskapligt granskade. har i uppdrag att stödja företag i tidiga skeden med hög tillväxtpotential. lånefinansiering till innovationsprojekt ökade kraftigt och uppgick till 2014 jämfört med 2013. Av detta fördelades till s.k. innovationslån och i förstudiemedel, t.ex. för utvärdering av en idés kommersialiseringspotential. Inom ramen för de särskilda insatserna för kvinnors företagande förstärktes innovationsfinansiering 2014 med , på motsvarande sätt . Utlåningen till kvinnor ökade något 2014 och uppgick till . minskade antalet kunder som tog del av innovationsrådgivning jämfört med föregående år och uppgick till 4 200, vilket motsvarar cirka en fjärdedel av all rådgivning som erbjöds av . har även fungerat som distributionska- nal för andra aktörer som främjar innovation, exempelvis förmedlar innovationscheckar och immaterialrättscheckar från re- spektive PRV. har ansvarat för det statliga inkubatorprogrammet. ingick 42 inkubatorer i programmet. De 26 inkubatorer som erhöll resultatbaserad finansiering utvärderade cirka 3 000 idéer för att slutligen anta 324 projekt och företag. läm- nade 243 projekt och företag inkubatorerna efter slutförd inkubationsprocess. /15 fanns 458 företag och 96 projekt i de aktuella inkubatorerna. Totalt investerades i ägarkapital i 181 av de företag som fanns i de 26 inkubatorerna . PRV är en avgiftsfinansierad myndighet vars ekonomiska mål för verksamheten är full kost- nadstäckning. Antalet nationella patentansök- ningar minskade marginellt 2014 (-0,) och antalet inkomna nationella varumärkesan- sökningar minskade . Antalet nationella ansökningar inom områdena uppgick till 2 477 (patent) respektive 8 483 (varumärken). fortsatte PRV att tillsammans med genomföra insatser som stärker små och medelstora företags affärsstrategiska hantering av immateriella tillgångar. Ett flertal kompetensutvecklings- och kommunikationsin- satser har genomförts . PRV har bland annat träffat rådgivare runt om i landet, både genom deltagande i regionala innovationsträffar och genom utbildningar. Dessutom har PRV träffat cirka 500 små och medelstora företag inom ramen för Mitt företag-turnén. är en avgiftsfinansi- erad myndighet vars ekonomiska mål för verk- samheten är full kostnadstäckning. auktoriserades sju ombud av nämnden och i tre fall har beslutat om att upphäva auktorisation. Vid bildandet av patent- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 ombudsregistret 2010 uppskattades att registret skulle omfatta cirka 500 ombud och vid ut- gången av 2014 var 401 patentombud auktoriserade. Antalet auktoriserade ombud ökade med enbart 4 ombud och allt tyder på att antalet ansökningar kommer att ligga på en mycket låg och nivå . PBR överprövar PRV:s beslut i ärenden enligt patentlagen (1967:837), mönsterskyddslagen (1970:485), varumärkeslagen (2010:1877), namnlagen (1982:670) samt lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden (1991:1559). PBR:s genomsnittliga handlägg- ningstid för patentmål ligger liksom över domstolens mål och . Handläggningstiden för övriga mål ligger under målet . PBR ska i mån av resurser ställa patenträttslig och teknisk sakkunskap till de allmänna dom- stolarnas förfogande. ställde PBR domarresurser till de allmänna domstolarnas förfogande i en omfattning som motsvarar 0,5 personår, vilket är en liten minskning jämfört med . Verksamheten styrs dock till stor del av efterfrågan. För perioden –2014 avsatte totalt med syfte att stödja förut- sättningarna för utveckling och export av svensk miljöteknik. Ett antal myndigheter och andra aktörer med statligt uppdrag har fått uppdrag omfattande en rad insatser, bl.a. kopplat till forskning och utveckling samt export. Tillväxtanalys har haft i uppdrag att utvärdera insatserna. Av de totalt 26 uppdrag som den förra regeringen beslutade gör Tillväxtanalys bedömningen att två tredjedelar har potential att, i olika utsträckning, bidra till att målet för upp- draget ska nås. Tillväxtanalys konstaterar att det i vissa fall saknas förutsättningar att uppnå må- len, att additionaliteten av uppdragen övergri- pande är tveksam, men att det finns förhållande- vis goda förutsättningar för långsiktigt tillvarata- gande av resultaten. Slutligen konstaterar att flertalet av de studerade insatserna fortfarande var pågående eller hade avslutats. Därför menar man att det krävs 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 vidare analys för att kunna ge en mer fullständig bild av insatsernas resultat och effekter. Ett dynamiskt näringsliv med innovativa företag är avgörande för den långsiktiga produktivitets- utvecklingen och därmed för hållbar tillväxt och framtida välstånd. Därför är insatser för att främja dynamik i näringslivet och skapa bästa möjliga innovationsklimat centrala för att skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag i hela landet. Ett antal av de indikatorer som redovisas un- der avsnitt 3.5.1 visar på en fortsatt vikande trend för innovation bland svenska företag. Till exempel minskar andelen företag med innovat- ionsverksamhet och företag med innovations- samarbeten, liksom andelen av företagens om- sättning som härrör från nya produkter. Detta är en trend som måste brytas genom en samlad politik som bidrar till en ökad innovationsför- måga i . Innovationsförmåga innebär att kunna om- sätta kunskap, kompetens och idéer i nya lös- ningar för att möta behov och efterfrågan. Staten genomför insatser för att stimulera både utbud och efterfrågan på nya lösningar. Utbudsper- spektivet handlar om olika former av stöd för utveckling av ny kunskap eller andra innovat- ionsaktiviteter, liksom skydd av immateriella tillgångar. Det kan t.ex. också handla om initiativ för att vidareutnyttja offentliga data. Stimulanser av efterfrågan syftar till att öka efterfrågan på nya lösningar, t.ex. genom innovationsupphand- ling, standardisering och lagstiftning. En kontinuerlig dialog, t.ex. mellan arbets- marknadens parter, lärosäten, myndigheter och politiska företrädare, är en viktig förutsättning för en utvecklad politik på området. Ett centralt verktyg för fortsatt dialog är det innovationsråd under ledning av statsministern som regeringen har inrättat. bidrar till effektiva och starka innovat- ionssystem är en central aktör för att stimulera utvecklingen av ett dynamiskt näringsliv med innovativa företag. Verket är involverat i stora delar av statens insatser för att stärka innovat- ionskraften i samhället genom att möjliggöra samarbeten samt stötta och påskynda innovativa processer. För att statliga investeringar i forskning och utbildning ska leda till ökad effektivitet i det svenska innovationssystemet och bidra till sam- hällets utveckling, ökat nyttiggörande av forsk- ningsresultat och till tillväxt och sam- hällseffekter är ett helhetsperspektiv och ett utvecklat samspel mellan utbildning, forskning och innovation samt övriga relevanta områden nödvändigt. och övriga forskningsfi- nansiärer har en viktig roll att stödja universitet och högskolor i deras strategiska arbete med samverkan med det omgivande samhället. I egenskap av forskningsfinansiär har också en kvalitetsdrivande roll. Den kontinuerligt ökade bidragshanteringen vid förväntas fortsätta att öka i takt med de anslagsökningar som beräknas till följd av forsknings- och innovationspropositionen (prop. 2012/13:30), se tabell 3.13. har de totala verksamhetskostnaderna inte stigit i samma takt som den ökade programhanteringen; förberedelser, utlysningar, hantering av ansök- ningar, utbetalningar samt uppföljning och ut- värdering. Regeringen står därför fast vid tidigare bedömning att myndigheten har utvecklat ar- betssätt för att hantera den ökande arbetsbör- dan. Det har medfört att har genomfört ökade insatser utan att kostnaderna för verksamheten har stigit i samma utsträckning. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 3.13 Ökade insatser för forskning och innovation inom utgiftsområde 24 Näringsliv 2013–2016 Deltagande i partnerskapsprogram inom Horisont 2020 Ökad tillgänglighet till test- och demonstrationsanläggningar Gruv-, mineral- och stålforskning Kvalitet och prestation i lärosätenas externa samverkan Flertalet av de insatser som genomför syftar till att påverka innovationsklimatet på lång sikt. Regeringen gör liksom tidigare bedömningen att myndigheten bedriver ett ambitiöst arbete för att på kort sikt följa upp resultat och på utvärdera effekter. I sammanhanget bör det noteras att många olika faktorer påverkar innovationssystemens utveckling utöver direkta insatser i innovations- processer. Det handlar t.ex. om skattefrågor, lagar och förordningar om upphandling, ända- målsenliga system för immaterialrättsligt skydd, attityder till entreprenörskap och nyskapande osv. Likaså finns det stora metodologiska utmaningar i att isolera effekter hos företag och andra organisationer av deltagande i program via . Regeringen kommer därför lägga vikt vid att uppföljning och utvärdering av insatser kontinuerligt vidareutvecklas. Internationellt forskningssamarbete bidrar till mervärde Svenska aktörers deltagande inom internationella forskningssamarbeten innebär att betydande resurser tillförs insatser för att främja det svenska näringslivets konkurrenskraft. internationella arbete bidrar till att skapa viktiga nätverk och samarbeten för svenska företag och forskare, som i sin tur lett till att såväl stora som mindre företag har etablerat kontakter samt fått konkreta affärsmöjligheter med internationella partners. Det bidrar också till intern kompetensutveckling och till ömsesidigt strategiska lärandeprocesser på statlig nivå och EU-nivå. EU:s ramprogram för forskning och innovation, Horisont 2020, löper . Regeringen bedömer att Horisont 2020 är av stor vikt för det svenska näringslivets konkurrenskraft och förmågan att möta stora Det arbete som bl.a. bedriver i syfte att verka för ett starkt svenskt deltagande är därför prioriterat. Se vidare under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. är ordförande i , ett internationellt nätverk med drygt 40 medlemsländer som stödjer marknadsnära transnationella samarbetsprojekt inom forskning och utveckling. Regeringens ambition är att utveckla Eureka-samarbetet till att bli ett tydli- gare strategiskt verktyg för internationalisering. Regeringens bedömning är att anslaget för stra- tegiska kompetensmedel bidrar till hållbar till- växt i näringslivet och att stärka institutens roll i innovationssystemet. Den beräknade förstärk- ningen av anslaget förväntas ytterligare bidra till detta, se tabell 3.13 ovan. Industriforskningsin- stituten är en forsknings- och innovationsaktör som har en stor betydelse för utveckling. Industriforskningsinstituten stödjer näringslivets behov av innovation och de verkar i gränslandet mellan universitetens och högsko- lornas forskning och näringslivets utveckling. Industriforskningsinstituten vidareutvecklar kunskap och kompetens som bidrar till att skapa värde för näringsliv och samhälle i form av inno- vation.