prop · H3031d10 · 2015-09-21 00:00:00 — i har i uppdrag att –2015 arbeta med samordning för att motverka prostitution och människohandel för sexuella och andra ändamål där barnrätts- perspektivet särskilt ska uppmärksammas. 2014 identifierades inom ramen för uppdraget 102 barn i åldrarna 3–som möjliga offer för människohandel. Av dessa var flickorna främst utsatta för människohandel för sexuella ändamål medan pojkarna i högre grad var utsatta för kriminalitet, tiggeri och arbete. En tredjedel av barnen kom från länder inom EU och en tredjedel var ensamkommande asylsökande barn. Den kunskap som tagits fram behöver komma till användning inom alla de myndigheter och organisationer som möter barnen. Den stora ökningen av gruppen ensamkommande barn innebär en särskild utmaning. 7.7Resultatredovisning – Personer med funktionsnedsättning 7.7.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De bedömningsgrunder som används för att redovisa resultat är följande: –Öppna jämförelser inom området Stöd till personer med funktionsnedsättning, –tillsyn av , främst rapporterna Kan jag leva som andra? (2015) och Skapa trygghet utan tvång (2015), –uppdragsrapporter, främst Kartläggning och analys av vissa insatser enligt LSS – Delredovisning av regeringsuppdrag (, 2015) –uppföljningar och analyser, främst rapporter från Inspektionen för socialförsäkringen (ISF), –antal personer med insatser enligt LSS och kostnader för detta, –antal anmälningar enligt SoL och LSS, –antal personer och antal beviljade timmar med assistansersättning och kostnader för assistansersättning, och –antal personer som beviljats bilstöd och kostnader för bilstöd. En rad olika åtgärder, såväl statliga som kommunala och landstingskommunala påverkar måluppfyllelsen. Inom avsnittet Funktions- hinderspolitik (avsnitt 6) redovisas främst det sektorsövergripande arbetet för att genomföra och följa upp funktionshinderspolitiken och en del sektorsövergripande åtgärder. I detta avsnitt redovisas stödinsatser till personer med funk- tionsnedsättning. Det avser främst insatser enligt SoL och LSS, inklusive assistansersättning enligt socialförsäkringsbalken, men även bilstöd och övriga statliga stöd. De insatser som görs inom dessa områden genomförs framför allt av kommuner som är huvudmän för insatser enligt SoL och LSS. Staten är ansvarig för assistans- ersättningen och bilstödet. Statens möjligheter att styra kommunerna – förutom genom lagstiftning – är genom tillsyn, öppna jämförel- ser, föreskrifter och allmänna råd, nationella riktlinjer och statliga satsningar som syftar till att främja bättre kvalitet i stödinsatserna. Insatser och kostnader enligt socialtjänstlagen och LSS Fler personer med insatser enligt LSS Insatser enligt LSS ska främja jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet i samhällslivet. Enligt officiella statistik Personer med funktionsnedsättning – insatser enligt LSS (2010, 2013 och 2014) fick fler personer insatser och antalet insatser enligt LSS fortsatte att öka. hade ca 67 400 personer insatser enligt LSS från kom- munerna. Det var ca 2 000 personer fler än året innan och ca 5 300 fler än 2010. Av dem som fick insatser var kvinnor och män. Männen var fler än kvinnorna i nästan alla åldrar. Det var ingen skillnad jämfört med och 2010. Sammanlagt beviljades ca 110 500 insatser från kommunerna till dessa personer. Det var ca 2 600 insatser fler än året innan och ca 4 500 fler än 2010. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 De stödinsatser som ökade 2014 var framför allt bostad med särskild service för vuxna och daglig verksamhet. Fördelningen mellan kvinnor och män för dessa insatser är i stort sett densamma som gäller för det totala antalet personer som har insatser. För stödinsatserna ledsagarservice, korttidsvistelse utanför det egna hemmet och korttidstillsyn för skolungdom har tendensen varit minskande. Cirka 31 600 LSS-insatser gavs till barn eller ungdomar 2014. Av dessa gavs till barn eller ungdomar i åldrarna 7–. Flickorna svarar för av insatserna och pojkarna för . För barn eller ung- domar i åldrarna 7–var korttidsvistelse den vanligaste insatsen. Därefter följer insatsen kort- tidstillsyn för ungdomar . Antal timmar personlig assistans enligt LSS från kommunerna varierar från några enstaka timmar till upp mot . Enligt Lägesrapport () hade av dem med personlig assistans enligt LSS beviljats och hade . Kommunernas kostnader för LSS (inklusive de 20 första timmarna för den statliga assistans- ersättningen som beviljas av ) uppgick till ca . Jämfört med 2010 har kostnaderna ökat med ca . Personer med funktionsnedsättning kan, utöver insatser enligt LSS, få insatser enligt SoL. Det avser dels personer som inte tillhör målgruppen i LSS, dels personer som behöver insatser enligt båda lagarna. Vanliga insatser enligt SoL är hemtjänst (ca 15 700 personer), boendestöd (ca 20 300 personer), trygghetslarm (ca 8 100 personer) och särskilt boende (ca 3 900 personer). Personer som fick insatser enligt SoL bodde vanligtvis i ordinärt boende. Fler kvinnor än män fick hemtjänst, boendestöd och trygghetslarm enligt SoL. Däremot beviljades fler män än kvinnor bostad med särskild service. Antalet inom parentes avser enligt registerdata från . Jämfört med året innan ökade antalet personer för varje angiven insats. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Kommunernas kostnader för insatser enligt SoL och kostnader för hälso- och sjukvård för de vårdinsatser som kommunerna svarar för uppgick till vilket kan jämföras med 2010. genomförs öppna jämförelser inom området stöd till personer med funktions- nedsättning. Antalet indikatorer har utvecklats successivt. jämförs stöd som ges enligt LSS. Ett urval av de indikatorer som samlats in redovisas här. Hög kompetens hos LSS-handläggare Kompetensen inom handläggning av LSS är fortsatt hög, och utfördes av samtliga handläggnings- timmar av handläggare med socionomexamen. Andel timmar LSS-handläggning utförda av handläggare som arbetat längre än uppgick till . För att öka kunskapen om rättssäker hand- läggning och om lagens möjligheter att ge den enskilde goda och jämlika levnadsvillkor har haft i uppdrag att från universitet och högskolor samt enskilda utbildnings- anordnare upphandla en utbildning för hand- läggare av ärenden enligt LSS. Första utbild- ningsomgången startade . Enligt en lägesrapport för hand- läggare (, ) hade 261 personer anmält sig till utbildningen . Bostäder med särskild service enligt LSS I av boendeenheterna (gruppbostäder och servicebostäder) som tillhandahöll bostäder med särskild service enligt LSS hade samtliga kvinnor och män en särskilt utsedd stödperson bland personalen som tog ett ansvar för den enskilda personen. I av enheterna hade samtliga boenden privat badrum och privat kök. I av gruppbostäderna hade de boende tillgång till ett gemensamt vardagsrum dygnet runt. I av boendeenheterna hade samtliga boende aktuella genomförandeplaner. Samtliga personer med en aktuell genom- förandeplan hade varit delaktiga i utformandet eller uppföljningen av planen i av boendeenheterna. gör för den enskilde och för personalen vad som ska göras, vem som ska göra det samt när och hur. Att den boende eller en företrädare för denne är med och upprättar planen stärker den enskildes inflytande. För att främja ökad delaktighet kan boende- enheterna bedriva olika former av aktiviteter. I av boendeenheterna genomfördes gemensamma möten minst en gång och i av enheterna fanns en förslags- låda där de boende kunde lämna synpunkter och önskemål. I av enheterna hade samtliga i personalgruppen som varit anställda en aktuell och individuell kompetens- utvecklingsplan. Vid av enheterna fanns en aktuell och skriftlig rutin vid händelse av våld mellan brukare. Daglig verksamhet och möjlighet till arbete Insatsen daglig verksamhet enligt LSS bör enligt lagens förarbeten generellt ha som mål att utveckla deltagarnas möjligheter till förvärvs- arbete. Endast en mindre andel kommuner () hade en skriftlig och på ledningsnivå beslutad rutin för att minst en gång pröva möjligheten till arbete eller praktik. av kom- munerna hade haft personer som gått från daglig verksamhet till någon form av skyddat arbete (OSA anställningar och anställningar hos ) och av kommunerna hade haft personer som gått från daglig verk- samhet till förvärvsarbete. För personer med psykiska funktionsned- sättningar, som haft biståndsbedömda syssel- sättningsinsatser enligt SoL, var andelen högre. I av kommunerna hade någon gått till skyddat arbete och i av kommunerna fanns det personer som gått till förvärvsarbete. Andelen kommuner som erbjuder insatser för att bidra till en meningsfull sysselsättning (strukturerad sysselsättning, öppen verksamhet och arbetslivsinriktad rehabilitering) för personer med psykisk funktionsnedsättning ökade . Resultaten visar att erbjöd av kommunerna strukturerad sysselsättning, erbjöd öppen verksamhet och erbjöd arbetslivsinriktad rehabilitering. Den enskilde kunde oftast påverka valet av ledsagare Ledsagarservice kan vara en betydelsefull insats för att öka delaktigheten i samhället. Insatsen ska ha karaktären av personlig service och an- passas efter de individuella behoven. I av kommunerna kunde den enskilde påverka vem som skulle vara ledsagare. I av kommunerna betalade kommunerna för ledsagarnas omkostnader. Brister i kommunernas uppföljning av beslut Det är av stor betydelse att fattade beslut följs upp för att säkerställa att de som får insatser enligt LSS får sina behov tillgodosedda och att de genom insatserna tillförsäkras goda levnads- villkor. Den totala andelen beslut om LSS- insatser som följdes upp ökade. av besluten om bostad med särskild service, av besluten om ledsagarservice och av besluten om daglig verksamhet följdes upp . Variationerna över landet var kraftiga. Störst skillnader fanns i storstadsregionerna, där mellan följdes upp . Ett 70-tal kommuner följer inte upp något beslut om bostad med särskild service och ett 40-tal följer inte upp något beslut om daglig verksamhet . Många personer med funktionsnedsättning behöver insatser från flera aktörer, och stödet behöver ofta samordnas. För detta behövs rutiner för samverkan. Allt fler kommuner har samverkansöverenskommelser. Ökningen är särskilt stor när det gäller överenskommelser med barnhabiliteringen och barnpsykiatrin, där andelen enligt Lägesrapporten nära fördubblats . Däremot är andelen låg när det gäller samverkan i enskilda ärenden med Arbetsförmedlingen och För- säkringskassan, . Andelen ökade något . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Låg kunskap om lex De flesta anmälningar rör, enligt , bemötande och beviljade insatser som är felaktigt utförda. Även fysiskt våld och över- grepp från personal eller medboende före- kommer, liksom psykiska övergrepp och kränk- ningar. De allvarliga missförhållanden som anmäls enligt lex beror enligt oftast på brister i rutiner och riktlinjer. Kunskapsnivån om lex är fortfarande låg i verksamheterna, enligt den senaste tillsyns- rapporten från . Myndigheten redovisar i rapporten trygghet utan tvång (2014) att personalen i verksamheterna inte alltid tänker på att tvångs-, skydds- och begränsningsåtgärder skulle kunna innebära risk för ett missför- hållande, och således borde rapporteras. Hänsyn tas som regel till barns och ungdomars åsikter och synpunkter konstaterar i Tillsynsrapport – De viktigaste iakttagelserna inom tillsyn och till- ståndsprövning att bostäder för barn eller ungdomar enligt LSS för det mesta fungerar bra. bedömer att en majoritet av verksamheterna tar hänsyn till barns och ungdomars åsikter och synpunkter. Av de inspekterade verksamheterna bedöms göra det fullt ut, medan resterande verksamheter åtminstone delvis tar hänsyn till barnen och de ungas åsikter. Kunskapen om att den unge bör ha en genomförandeplan är enligt väl etablerad. Men verksamheterna behöver ändå förbättra innehåll samt användande och upp- följning av genomförandeplanerna. Både positiva inslag och brister i inspekterade bostäder för vuxna har genomfört tillsyn av 30 kommunala bostäder med särskild service för vuxna med funktionsnedsättning i 30 kommuner. Syftet med tillsynen var att granska hur verksamheterna arbetar för att brukarna ska komma till tals, bli lyssnade till och utöva 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 inflytande över insatsernas genomförande. I rapporten jag leva som andra? (2015) redo- visas att brukarna trivs i bostäderna. Personalen i verksamheten är engagerad och arbetar stödjande när det handlar om personernas behov och önskemål. Det finns i många bostäder också väl utvecklade mötesformer som stärker brukarnas delaktighet, inflytande och självbe- stämmande. Brister som observerats är att en tredjedel av boendena samlokaliserats med exempelvis särskilt boende för äldre och dag- verksamhet med inriktning mot demens- sjukdom. Personal vid flera boenden behöver en tydligare inriktning i sin utbildning för att garantera att brukarna får stöd, service och omsorg utifrån sina behov. I flera verksamheter har även konstaterat att bemanningen är bristfällig och behöver ses över. tvång och begränsningar i boenden enligt LSS har på uppdrag av regeringen granskat verksamheter där vuxna personer med nedsatt beslutsförmåga bor eller vistas, bl.a. bostäder med särskild service för vuxna enligt LSS (dnr S2014/08615/FST). I rapporten trygghet utan tvång (2014) konstateras att det är en stor utmaning för personalen att ge personer med nedsatt beslutsförmåga så mycket frihet och självbestämmande som möjligt. För detta krävs enligt personal med rätt kompetens och utbildning. I granskningen har konstaterat en tydlig skillnad i kompetens och metod- medvetenhet mellan å ena sidan särskilda boenden för äldre och demensboenden och å andra sidan LSS-boenden. LSS-boenden be- mannas med personal med lägre kompetens än i övriga boenden trots att människor ofta lever större delen av sitt liv i dessa boenden. Det framkom även att det fanns störst brister i LSS- boendena när det gällde skriftliga rutiner eller riktlinjer på området skydds-, tvångs- och be- gränsningsåtgärder. har också kunnat konstatera att det förekommer olagliga tvångs- och begräns- ningsåtgärder i form av kollektiva begränsningar i de boendes hemmiljö. Det kan avse lås på kylskåp, frys, lådor och skåp i gemensamma lokaler. Andra tvångs- och begränsningsåtgärder som förekommer är inlåsning, omhändertagande av mobiltelefon och användande av positione- ringsbälte. har identifierat att det handlar om ett glapp mellan de teoretiska kunskaperna om hur tvångs- och begräns- ningsåtgärder är reglerade i lagarna och hur de sedan tillämpas i praktiken. De allra flesta av verksamheterna har ett ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete där riskanalys och uppföljning av verksamheten ingår. Insatser enligt LSS är inte likvärdiga har på uppdrag av regeringen kartlagt och analyserat ett antal insatser enligt LSS (dnr S2014/00177/FST). I rapporten läggning och analys av vissa insatser enligt LSS (, 2015) konstaterar myndigheten att insatserna ledsagarservice, avlösarservice i hemmet, korttidsvistelse utanför det egna hemmet, bostad med särskild service för vuxna eller annan särskilt anpassad bostad för vuxna enligt LSS inte är likvärdiga i landet. Kommuner- na avgränsar insatserna på olika sätt. De insatser som innehåller flest avgränsningar är ledsagar- service men avgränsningen av insatsens omfatt- ning, dvs. hur ofta och i vilken omfattning insatsen ges, varierar mest för insatsen korttids- vistelse. En stor del av riktlinjerna innehåller avgränsningar som är formulerade så att de riskerar att bli styrande. Det finns därför en risk att kommunerna inte gör en individuell bedöm- ning av den enskildes behov. För att leva upp till målsättningen att den enskilde ska få möjlighet att leva som andra behöver stödet och stödformerna, enligt Social- styrelsen, ändras i takt med att samhället och livsvillkoren för människor i allmänhet föränd- ras. Assistansreformen har inneburit ökad valfrihet, större inflytande och bättre livskvalitet för många personer med mycket omfattande funktionsnedsättningar. Antalet assistansberättigade personer, som har legat relativt stabilt , ökade 2014 med ca 300 personer se tabell 7.10. Tendensen enligt prognos för inne- varande år att antalet personer fortsatt kommer att öka. Även antalet timmar steg 2014 och prognosen är att de fortsätter att öka. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 På grund av ökat antal timmar, ökat antal assistansberättigade personer och höjd schablon har kostnaderna ökat för assistansersättningen. steg kostnaderna med ca . har kostnaderna ökat med ca , se tabell 7.10. Kvinnor får assistansersättning i mindre om- fattning än män och kvinnor får färre timmar än män. Förhållandet är kvinnor och män. När det gäller antalet timmar hade männen mer än kvinnorna . Inom ramen för ett uppdrag om jämställd- hetsintegrering regleringsbrev har genomfört bl.a. en större ana- lys när det gäller könsskillnader inom assistans- ersättning. kunde inte kon- statera att de könsskillnader som finns i ersättningen beror på osaklighet i beslut, handläggning eller bemötande hos myndigheten. De iakttagelser som gjordes kräver dock, enligt myndigheten, mer fördjupning för att säkert kunna dra några slutsatser i denna del. har regeringens uppdrag att analysera och redovisa orsaker till att det genomsnittliga antalet beviljade timmar och person som antalet personer inom assistansersättningen ökar (dnr S2014/02108/FST). Redovisningen ska vara uppdelad på kön, åldersgrupper och personkrets. Försäkrings- kassan ska även redogöra för regionala skillnader. Regeringen har initierat ett antal uppdrag i syfte att få till stånd en bättre kontroll och en mer rättssäker hantering av ersättningen. Inspektionen för social- försäkringen (ISF) har även på eget initiativ genomfört ett antal granskningar. Nedan följer några resultat av ISF:s granskningar och ett kontrolluppdrag till . Tabell 7.10 Kostnader för assistansersättning, antal personer som hade assistans och antal beviljade timmar i genomsnitt samma månad 2004-2014 Antal personer och antal beviljade assistanstimmar/vecka avser beviljad assistansersättning . Källa: Årlig statistik från 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Kommunens kostnader för assistansersättningen ISF har i rapporten för assistansverksamhet (Rapport 2014:23) under- sökt hur kommunerna följer upp vilka kostnader de använder assistansersättningen till och i vilken mån de drabbas av ett underskott eller får ett överskott. Granskningen visar att Försäkrings- kassan men framförallt SKL i sina prognoser för löner till personliga assistenter generellt ligger över utfallet. ISF konstaterar att kommunerna i allmänhet inte har en tillräckligt detaljrik redovisning för att kunna beräkna sina kostnader för den del av verksamheten som assistans- ersättningen ska täcka. Kostnadsläget varierar stort bland kommunerna och flera kommuner uppger att deras kostnader för att utföra personlig assistans understiger timschablonen. Det finns enligt ISF skäl för regeringen att ompröva den nuvarande konstruktionen baserad på en timschablon. ISF har i en skrivelse Återkrav i assistansersättning (2014) analyserat den nu- varande hanteringen av återbetalning av assistansersättning och de problem den medför. ISF konstaterar att återkravsutredningar av- seende assistansersättning i stora delar inte följer styrande dokument för hur en återkravsutredning ska genomföras. Den nuvarande formen för utbetalning av assistans- ersättning, där assistansersättning betalas ut i förskott, svarar också dåligt mot reglerna om återkrav i socialförsäkringsbalken, är krånglig att administrera för myndigheten och brister i transparens för de försäkrade. ISF anser därför att det är positivt att avser att införa efterskottsbetalning av ersättningen. har på uppdrag av regeringen redovisat ett antal åtgärder för att säkerställa en bättre kontroll och en mer rättssäker hantering av assistansersättningen. (dnr S2014/00398/FST). Av redovisningen arbete för att åstadkomma bättre kontroll och större rättsäkerhet i administrationen av assistans- ersättningen, framkommer bl.a. att det finns brister i de medicinska underlagen som behövs vid bedömning av rätten till assistansersättning. Myndigheten anser även att underlagen för de fördjupade medicinska utredningarna behöver justeras för att ge den medicinska information som behövs inom assistansersättning. öka kvaliteten i de medicinska underlagen kommer ta fram ett läkar- utlåtande för assistansersättning, genomföra en granskning av medicinska underlag inom assistansersättning och fortsätta att samverka med hälso- och sjukvården. planerar enligt redovis- ningen att genomföra en övergång från förskottsbetalning till efterskottsbetalning efter- som efterskottsutbetalning av assistansersättning är huvudregel enligt socialförsäkringsbalken. Vidare planerar en utveckling av smarta kontroller och en stor driftsättning av ett nytt it-stöd för assistansersättning. Det nya it-stödet ska innehålla ett handläggningsstöd som täcker upp lagkrav och maskinella kontroller. För att verka för ökad likformighet i bedöm- ningarna avser enligt redovisningen bl.a. att utöver beviljandefre- kvenser och genomsnittligt beviljade assistans- timmar kontinuerligt följa upp beviljandet av dubbelassistans och förhöjt timbelopp för olika län/kontor. Ytterligare en åtgärd är fortsatta analyser av orsakerna till att vissa län/kontor tenderar att i väsentligt högre respektive mindre utsträckning bevilja nya ansökningar respektive assistanstimmar. Redovisning av uppdrag att följa upp utfallet av beslut om assistans- ersättning ISF har haft i uppdrag att följa utfall av beslut om statlig assistansersättning (dnr S2012/03548/FST). Uppdraget delredovisades – Utfall av beslut om statlig assistansersättning, Rapport 2012:18. Resultatet och behov av åtgärder redovisades för social- utskottet enligt ett tillkänna- givande från (bet. 2011/12:SoU13, rskr 2011/12:201). slut- redovisade ISF uppdraget – Assistansersättning och kommunala stöd till personer med funktionsnedsättning, Rapport 2014:19. Den sammantagna bilden är enligt ISF att de som har störst behov också är de som får assistans- ersättning och att de flesta som blir av med sin assistanserättning får andra stöd. Nedan redo- visas ytterligare resultat. Antalet nya ansökningar om assistansersättning har ökat . Sam- tidigt har andelen bifall på nya ansökningar minskat och är andelen avslag större än andelen bifall. Bland de som fick avslag fanns personer som inte omfattades av personkretsarna för att beviljas assistans- ersättning eller insatser enligt LSS. En del ansökte inte heller för grundläggande behov. Det kan enligt ISF tyda på att en del ansökningar kan ha gjorts till följd av större medvetenhet om att ersättningen finns utan att ha kunskap om kriterierna för att beviljas ersättningen. En annan möjlig orsak till att andelen avslag ökade kan ha varit det successiva förtydligandet av hur de grundläggande behoven ska definieras och be- räknas. I genomsnitt hade av dem som fick avslag minst en insats enligt LSS eller SoL nästföljande år. Vid en omprövning var det vanligaste beslutet att det beviljades fler timmar . Endast en liten andel av de granskade besluten ledde till färre timmar . Antalet personer som får sin assistansersättning indragen har ökat framför allt 2008–2010. –2013 har antalet legat kvar på samma nivå. Det kan enligt ISF tyda på att bl.a. tvåårsomprövningarna nu bidrar till en högre nivå på antal indragningar. När alla ärenden är tvåårsomprövade borde antalet in- dragningar återigen minska och stabilisera sig på en lägre nivå. hade i genomsnitt någon insats enligt LSS året efter indrag- ning, varav i genomsnitt hade personlig assistans enligt LSS. Mellan 30 och 50 personer får varken insatser enligt SoL eller LSS nästföljande år. Det kan bero på att personen är i behov av sjukvård, att personens hälsotillstånd har förbättras eller att har uppmärksammat ändrade förhållanden och att personen därmed inte har rätt till fortsatt stöd.