prop · H3031d24 · 2015-09-21 00:00:00 — Många av skatteutgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika områden som t.ex. konjunktur-, bostads-, miljö- eller arbetsmarknadspolitik. Dessa skatteutgifter påverkar budgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av redovisningen av skatteutgifterna har redovisats i regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2014/15:98). I det följande redovisas de skatteutgifter som är att hänföra till utgiftsområde 22 Kommunikationer. Tabell 2.4 Skatteutgifter inom utgiftsområde 22 Målet för politikområdet är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Därutöver har beslutat om ett funktionsmål – tillgänglighet och ett hänsynsmål – säkerhet, miljö och hälsa (prop. 2008/09:93, bet. 2008/09:TU4, rskr. 2008/09:257 och prop. 2013/14:1 utg.omr. 22, bet. 2013/14:TU1, rskr. 2013/14:131), se även avsnitt 4.5 Resultatredovisning. Mål för politiken för informationssamhället Politiken för informationssamhället har tre mål för områdena it-politik (inklusive delmål för elektronisk kommunikation och bredband), postsektorn samt grundläggande betaltjänster. Målet för it-politiken är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:TU1, rskr. 2011/12:87). Ett delmål är att elektroniska kom- munikationer ska vara effektiva, säkra och robusta samt tillgodose användarnas behov. De elektroniska kommunikationerna ska i första hand tillhandahållas genom en väl fungerande marknad, men staten ska ha ett ansvar på områ- den där allmänna intressen inte enbart kan tillgodoses av marknaden (prop. 2014/15:1, utg.omr. 22, bet. 2014/15:TU1, rskr. 2014/15:86). Ett delmål är att ska ha bredband i världsklass. Alla hushåll och företag bör ha goda 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 möjligheter att använda sig av elektroniska sam- hällstjänster och service via bredband (prop. 2009/10:193, bet. 2009/10:TU18, rskr. 2009/10:297). Målet för postsektorn är att det ska finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet som upp- fyller de krav som anges i postlagen (2010:1045) (prop. 2014/15:1, utg.omr. 22, bet. 2014/15:TU1, rskr. 2014/15:86). Målet för politiken för de grundläggande betal- tjänsterna ligger fast och är att alla i samhället ska ha tillgång till grundläggande betaltjänster till rimliga priser (prop. 2006/07:55, bet. 2006/07:TU16, rskr. 2006/07:205). 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 I området ingår järnvägar, vägar, sjöfart, luftfart samt transport- och kommunikationsforskning. Myndigheter och affärsverk som verkar inom transportpolitiken är , Sjöfarts- verket, Statens väg- och transportforskningsin- stitut, Trafikanalys, och Transport- styrelsen. Statligt ägda bolag som berörs i det följande är AB , Infra- structure AB, , , , , , , och . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom område Transportpolitik 1:1 Utveckling av statens 1:5 Ersättning för viss 1:6 Driftbidrag till icke 1:9 Statens väg- och prognostiseras de totala utgifterna för området uppgå till . Regeringens förslag till anslag för transportpolitiken innebär att anvisas. beräknas anslagsnivån till , till och till 55 134 miljoner 2012/13:25, 2012/13:TU2, 2012/13:119) medfinansiering till kommuner för att främja hållbara stadsmiljöer och cykelinfrastruktur i budgetpropositionen 2015 (prop. 2014/15:1 utg.omr. 22, bet. 2014/15:TU1, rskr. 2014/15:86). genomfördes en förstärkning av drift och underhåll av järnvägsinfrastrukturen med som en följd av beslut om Vårändringsbudget (prop. 2014/15:99, bet. 2014/15:FiU21, rskr. 2014/15:255). ekonomiska vårproposition 2015 (prop. 2014/15:100, bet. 2014/15:FiU20, rskr. 2014/15:254) aviserades även en fortsatt tillfällig förstärkning av drift och underhåll av järnvägsinfrastrukturen med . Utöver dessa satsningar förstärker regeringen underhållet till järnväg med –2019 för åtgärder på järnväg i landsbygd. Regeringen satsar också preliminärt –2019 som en kompensation till godstransportörer på spår för icke internaliserade kostnader avseende godstransporter på väg respektive inom sjöfarten. Regeringen satsar vidare –2019 på vägunderhåll i landsbygd samt totalt 2016–2017 på åtgärder som främjar användandet av cykel. Slutligen satsar regeringen 2016–2019 på åtgärder som främjar kollektivtrafik på landsbygd. Vidare har regeringen ekonomiska vårproposition aviserat en övergång mot att budgetera och redovisa sjöfartsstödet som utgifter mot anslag. Konsekvensen av denna förändring blir en anslagsökning om ytterligare . Som en förstärkning på utgiftssidan minskas samtliga anslag som pris- och löner omräknas (PLO-anslag), såväl förvaltningsanslag för myndigheter under regeringen som 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Syftet med åtgärden är att bidra med finansiering till prioriterade satsningar. Samhällets stöd till företag och hushåll inom utgiftsområde 22 redovisas normalt i huvudsak på budgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en enhetlig beskattning, s.k. skatteutgifter. En skatteutgift uppstår om skatteuttaget för en viss grupp eller en viss kategori av skattebetalare är lägre än vad som är förenligt med inom ett visst skatteslag. Förutom skatteutgifter redovisas i förekom- mande fall även skattesanktioner, där skatteuttaget är högre än den angivna inom skatteslaget. Många av skatteutgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika områden som t.ex. konjunktur-, bostads-, miljö- eller arbetsmarknadspolitik. Dessa skatteutgifter påverkar budgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av redovisningen av skatteutgifterna har redovisats i regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2014/15:98). I det följande redovisas de skatteutgifter som är att hänföra till utgiftsområde 22. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.2 Skatteutgifter inom transportpolitiken Energiskatt på dieselbränsle i Energiskattebefrielse för naturgas och Energiskattebefrielse på bränsle för bränsleförbrukning vid för bandrift 1 Skatteutgiften upphör . Enligt 7 kap. 1 § mervärdesskattelagen (1994:200), ML, är mervärdesskatten för per- sonbefordran nedsatt till . Skattesatsen gäller för resor i kollektivtrafik och taxiresor, samt turist- och charterresor, sightseeingturer och liknande. Mervärdesskattenivån gäller dock inte om resemomentet är av underordnad bety- delse. Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Energiskatt på dieselbränsle i motordrivna fordon I 2 kap. 1 § lagen (1994:1776) om skatt på energi, LSE, anges energiskattesatserna på fossila bränslen. Skattesatsen för dieselbränsle i miljö- klass 1 jämförs med skattesatsen för bensin i miljöklass 1, vilken utgör på hela transportområdet. I praktiken utgörs nästan all bensin och dieselanvändning av miljöklass 1. motsvarar skattesatsen för bensin i den främsta miljöklassen /kWh medan diesel i den främsta miljöklassen, dvs. miljöklass 1, beskattas med motsvarande /kWh. Skatteutgiften utgörs av mellanskillnaden i skattesats. Skatteutgiften för dieselbränsle uppgår därför till /kWh. Denna budgetproposition innehåller förslag till förändringar av beskattningen av bensin och dieselbränsle (se förslag till statens budget, finansplan m.m., avsnitt 6). Energiskattebefrielse för naturgas och gasol som drivmedel Enligt 2 kap. 1 § första stycket 4 a och 5 a lagen (1994:1776) om skatt på energi, LSE, betalas ingen energiskatt för naturgas och gasol som drivmedel. utgörs av energiskattesatsen för bensin i miljöklass 1. Enligt 7 kap. 4 § lagen (1994:1776) om skatt på energi, LSE, gäller energiskattebefrielse för biogas. ges genom 7 kap. 3 c § LSE befrielse från av energiskatten för biodrivmedel i bensin. För FAME (fettsyrametylester) som låginblandas i dieselbränsle ges befrielse från av energiskatten för fossilt dieselbränsle (se 7 kap. 3 d § LSE). För låginblandning över 5 volymprocent biodrivmedel i bensin respektive diesel tas energiskatt ut med de belopp som gäller för likvärdigt fossilt bränsle. Vidare framgår av 7 kap. 3 c § andra stycket och 7 kap. 3 d § tredje stycket LSE att befrielse ges från hela energiskatten och hela koldioxidskatten för bränslen som har samma KN-nummer som fossil bensin eller fossilt dieselbränsle men som framställts av biomassa. Det kan röra sig om t.ex. hydrerade vegetabiliska oljor och fetter, s.k. HVO, eller syntetiska motorbränslen. Höginblandad Fame ges befrielse av energiskatten för fossil diesel (se 7 kap. 3 a § första stycket 1 LSE). E85 och andra höginblandade biodrivmedel samt biodrivmedel utan fossilt innehåll ges 2015 full energiskattebefrielse enligt 7 kap. 3 a § första stycket 2 LSE. utgörs av energiskattesatsen för bensin i miljöklass 1. Förändringar av skattebefrielsens storlek för Fame och etanol föreslås i denna budgetproposition (se förslag till statens budget, finansplan m.m., avsnitt 6) samt i höständringsbudgeten (prop. 2015/16:2). Energiskattebefrielse för elförbrukning vid bandrift Enligt 11 kap. 9 § 1 lagen (1994:1776) om skatt på energi, LSE, gäller energiskattebefrielse för elförbrukning för bandrift (t.ex. järnväg och tunnelbana). utgörs av energiskattesat- sen för bensin i miljöklass 1. Energiskattebefrielse för bränsleförbrukning vid bandrift Enligt 6 a kap. 1 § 2 lagen (1994:1776) om skatt på energi, LSE, gäller energiskattebefrielse för bränsle för bandrift (t.ex. dieseldrivna järnvägs- fordon). utgörs av energiskattesatsen för bensin i miljöklass 1. Energiskattebefrielse på bränsle för inrikes luftfart Energiskattebefrielse för flygfotogen, flygbensin och andra bränslen än bensin vid yrkesmässig luftfart gäller enligt 6 a kap. 1 § 5 samt 9 kap. 3 § 4 lagen (1994:1776) om skatt på energi, LSE. utgörs av energiskattesatsen för bensin i miljöklass 1. Flygbränsle som förbrukas i luft- fartyg beskattas när luftfartyget används för privat ändamål. Koldioxidskattebefrielse för bränsleförbrukning vid bandrift Enligt 6 a kap. 1 § 2 lagen (1994:1776) om skatt på energi, LSE, gäller koldioxidskattebefrielse för, bränsle för bandrift (t.ex. dieseldrivna järn- vägsfordon). utgörs av full koldioxid- skattesats. Enligt förordningen (2001:770) om sjöfartsstöd ges sjöfartsstöd, under vissa förutsättningar, till arbetsgivare genom att arbetsgivarens skattekonto krediteras ett belopp motsvarande skatteavdrag samt arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift på sjöinkomst. Krediteringen utgör en skatteutgift. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Resultatredovisningen görs med utgångspunkt i transportområdets övergripande mål, att säker- ställa en samhällsekonomiskt effektiv och lång- siktigt hållbar transportförsörjning för medbor- garna och näringslivet i hela landet. Därutöver har beslutat om ett funktionsmål, tillgänglighet, och ett hänsynsmål, säkerhet, miljö och hälsa. De två sistnämnda är jämbördiga och har konkretiserats i form av preciseringar (prop. 2008/09:93, bet. 2008/09:TU14, rskr. 2008/09:257 och prop. 2012/13:1 utg.omr. 22, bet. 2012/13:TU1, rskr. 2012/13:118). Funktionsmålet innebär att transportsystemets utformning, funktion och användning ska med- verka till att ge alla en grundläggande tillgänglig- het med god kvalitet och användbarhet samt bidra till utvecklingskraft i hela landet. Transportsystemet ska vara jämställt, det vill säga likvärdigt svara mot kvinnors respektive mäns transportbehov. Funktionsmålet har konkretiserats i följande preciseringar. –Medborgarnas resor förbättras genom ökad tillförlitlighet, trygghet och bekvämlighet. –Kvaliteten för näringslivets transporter förbättras och stärker den internationella konkurrenskraften. –Tillgängligheten förbättras inom och mel- lan regioner samt mellan och andra länder. –Arbetsformerna, genomförandet och resul- taten av transportpolitiken medverkar till ett jämställt samhälle. –Transportsystemet utformas så att det är användbart för personer med funktions- nedsättning. –Barns möjligheter att själva på ett säkert sätt använda transportsystemet och vistas i trafikmiljöer ökar. –Förutsättningarna för att välja kollektivtra- fik, gång och cykel förbättras. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Hänsynsmålet innebär att transportsystemets utformning, funktion och användning ska anpas- sas till att ingen ska dödas eller skadas allvarligt, bidra till att det övergripande generationsmålet för miljö och miljökvalitetsmålen nås samt bidra till ökad hälsa. Hänsynsmålet har konkretiserats i följande preciseringar. –Antalet omkomna inom vägtransportom- rådet halveras och antalet allvarligt skadade minskas med en fjärdedel . –Antalet omkomna inom yrkessjöfarten och fritidsbåtstrafiken minskar fortlöpande och antalet allvarligt skadade halveras . –Antalet omkomna och allvarligt skadade inom järnvägstransportområdet minskar fortlöpande. –Antalet omkomna och allvarligt skadade inom luftfartsområdet minskar fortlöpande. –Transportsektorn bidrar till att miljökva- litetsmålet Begränsad klimatpåverkan nås genom en stegvis ökad energieffektivitet i transportsystemet och ett brutet fossilbe- roende. bör ha en fordons- flotta som är oberoende av fossila bränslen. –Transportsektorn bidrar till att det över- gripande generationsmålet för miljö och övriga miljökvalitetsmål nås samt till ökad hälsa. Prioritet ges till de miljöpolitiska mål där transportsystemets utveckling är av stor betydelse för möjligheterna att nå uppsatta mål. 3.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Regeringen har valt att använda följande indika- torer för att beskriva resultat inom det transportpolitiska området. Regeringen avser att fortsatt bereda frågan om vilka indikatorer som ska redovisas för transportområdet. –Regional och internationell tillgänglighet. –Reslängd per färdsätt. –Färdlängd i 1 000-tals kilometer. –Trängsel i väg- och järnvägssystemet. –Andelen försenade persontåg respektive godståg som ankommer till slutstation. –Inställda persontåg. –Vägnätets kvalitet. –Resenärers upplevelser av kvalitet. Hänsynsmål – säkerhet, miljö och hälsa –Omkomna och allvarligt skadade inom de olika trafikslagen. –Omkomna inom olika trafikantgrupper. –Andel förnybar energi. Bidrag till övriga miljökvalitetsmål och ökad hälsa På flera områden har transportsystemet utvecklats positivt . Vid en jämförelse mellan 2014 och upplever resenärerna att bekvämligheten och tryggheten i stort sett är oförändrad. fanns det såväl positiva som negativa utvecklingstendenser. Trenden för tillförlitligheten och bekvämligheten är något positiv för alla trafikslag medan tryggheten för medborgarna som vistas i trafikmiljöer visar på en relativ utveckling. Den samlade bedömningen är därför att tillståndet i stort sett är oförändrat. Omdömet från resenärer om information vid störning i väg- och järnväg är förhållandevis låg förutom hos flygresenärer som visar på ökad nöjdhet. Väl fungerande godstransporter har stor betydelse för både att ska uppnå EU:s lägsta arbetslöshet 2020 samt för att andelen kvalificerad industriproduktion i ska öka. Utvecklingen för näringslivets transporter har haft positiva inslag, såsom färre bärighetsrestriktioner och en fortsatt minskning av totalstoppen i vägtrafiken. med ökad punktlighet för godstågen sjönk den något . Både nationellt och i ett internationellt perspektiv har det av enkäter till godstransportköpare, godstransportörer och trafikhuvudmän för kollektivtrafik genomförda av framkommit att aktörerna upplever att transportsystemets kvalitet har försämrats jämfört , något som kan riskera att försvaga näringslivets konkurrenskraft. Den samlade bedömningen är därför att tillståndet för indikatorn inte förändrats på något avgörande sätt . För att jämföra hur tillförlitligheten i det svenska transportsystemet står sig i konkurrens med andra länder studeras Logistic Performance Index (LPI). Enligt LPI framträder en bild av svensk infrastruktur och dess handelsmöjligheter som relativt goda i åtminstone ett nordiskt 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 perspektiv, liksom i förhållande till flertalet av världens länder. Det svenska infrastruktursystemets kvalitetsbetyg har dock kontinuerligt sänkts . Kvalitet av vägar och järnvägsinfrastruktur får ingen enhetlig placering i världen och situationen verkar ha förvärrats framförallt för järnvägen . Indikator: Regional och internationell tillgänglighet Medborgarnas tillgänglighet till olika typer av service och kommunikationer har förbättrats i kommuner med stor befolkning, medan det omvända gäller på landsbygden. I ett inter- regionalt tillgänglighetsperspektiv har en tredje- del av kommuner en god tillgänglighet, medan några kommuner inte uppfyller något av kriterierna för en acceptabel tillgänglighet. Till- gängligheten har endast förändrats marginellt . För flygresor har såväl tillgängligheten som åtkomligheten minskat –2014. Det gäller både inrikes- och Europa- trafiken. Åtkomligheten för Europatrafiken har dock förbättrats . Samman- fattningsvis uppskattas förändringarna för denna indikator vara små. Lokal och regional tillgänglighet I ett lokalt och regionalt tillväxt- och kon- kurrensperspektiv är de viktigaste tillgänglig- hetsaspekterna de som berör tillgänglighet till arbetsmarknad, service och utbildning. I glesbygden har restiden till närmaste centralort inte förändrats . Alla resor företas inte med bil och alla har dessutom inte tillgång till bil. För att kunna nå ett resmål kan kollektivtrafik vara ett alternativ. Ett nödvändigt krav för att kollektivtrafik ska vara ett realistiskt färdmedels- alternativ är att det finns en busshållplats alternativt en järnvägsstation inte allt för långt från startpunkten, i det här fallet representerat av bostaden. av befolkningen bor inom från en busshållplats som trafikeras av kollektivtrafik 2014. Ingen större förändring jämfört observeras på nationell nivå. Tillgängligheten är högst i stor- städer, större städer samt dessas förorter. Andelen av en kommuns befolkning som bor i 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 närheten () av en järnvägsstation uppvisar av naturliga skäl stora skillnader eftersom antalet järnvägsstationer är relativt begränsat. Det är heller inte alla kommuner som har en station inom sina gränser. För riket som helhet bor inom från en järnvägsstation. Inga större förändringar har skett jämfört med . För ungefär 200 av kommuner är den interregionala tillgängligheten klassad som god när man analyserar varje enskilt tillgänglighets- kriterium separat. När kraven sänks till acceptabel tillgänglighet adderas ett 50-tal av kommunerna. Resterande kommuner klassas, för något av de åtta tillgänglighetskriterierna, alltså som att de inte når upp till den lägre nivån på tillgänglighet. För tillgänglighetskriteriet ”Internationella resor” finns ett negativt avvikande mönster. För detta kriterium uppfylls kraven för god tillgänglighet endast av 133 kommuner 2014. Medan ytterligare 94 kommuner har acceptabel tillgänglighet är det 63 kommuner som inte har en acceptabel tillgänglighet för internationella resor. Fri rörlighet och den inre marknaden Den fria rörligheten och den inre marknaden förutsätter väl fungerande transporter över nationsgränserna. Transeuropeiska nätverk för transporter (TEN-T) är ett EU-initiativ för att stärka och länka samman transportsystemet i EU. med sina nio korridorer innebär att länderna ska koordinera sig för att skapa fungerande transporter genom . finns ett nytt regelverk kring TEN-T som ställer tekniska krav på nätet. Arbetet inom respektive korridor leds av en av kommissionen utsedd koordinator. Inom ramen för TEN-T finns möjlighet att via Fonden för ett sammanlänkat (CEF) ansöka om medfinansiering för studier och byggande. har varit mycket framgångsrikt i att ta del av EU:s fonder vad gäller TEN-T och det är regeringens ambition att verka för att även fortsatt ska ta del av EU-finansieringen. Den svenska respektive finska regeringen beslutade tidigare att stötta en ansökan om TEN-bidrag för sjömotorvägs- projektet of the Bothnian Corridor. Projektet erhöll därefter medel ur TEN-T-programmet 2013. Projektet ska vara slutfört . Projektet syftar till att göra en uppgradering av transport- länken Mo i i via och mot . I detta ingår bl. a. att förbättra förutsättningarna för en färjeförbindelse över Kvarken. gjorde en utlysning för TEN-T omfattande , vilket är en stor del av utlys- ningen för programperioden . Ut- lysningen omfattar alla trafikslag. Utöver inve- steringsobjekt kan även vissa innovationsprojekt söka medel från CEF. bistår regeringen i arbetet med ansökningar och uppföljning av projekten. Regeringen gav sitt stöd till 56 ansökningar. har därefter lämnat ett förslag i vilket 26 projekt där svenska aktörer ingår beviljas bidrag. Bland projekten med svenska aktörer återfinns bland annat Norrbotniabanan, liksom flera projekt inom sjöfarten. Där finns även projekt om ITS (Intelligenta Transportsystem), flygledning och laddinfrastruktur för elfordon. Medlemsländerna genom har ställt sig bakom kommissionens förslag om fördelning av medlen och därefter fattas det formella beslutet av kommissionen efter samråd med europeiska parlamentet preliminärt . En utveckling av de transeuropeiska trans- portnätverken och att svenska aktörer tar tillvara möjligheterna att söka pengar ur CEF är viktigt för att uppnå regeringens mål om såväl ny industrialisering av som att ska uppnå EU:s lägsta arbetslöshet . Nationell och internationell tillgänglighet och åtkomlighet med flyg flygplatser fyller en viktig funktion i transportsystemet genom snabba och effektiva person- och godstransporter som bidrar till en ökad tillgänglighet, arbetstillfällen och därmed tillväxt i hela landet. genomför en rapport som mäter tillgänglighet och åtkomlighet med flyg. Tillgängligheten mäts i hur det är möjligt att vistas på destinationsorten vid ett dagsbesök med flyg. Åtkomlighet mäts i möjligheten att från den aktuella orten med flyg vistas på andra orter. När det gäller flyg har såväl den inrikes tillgängligheten som åtkomligheten minskat något , vilket även var fallet . hade både den bästa åtkomligheten och den bästa tillgängligheten. Av de 33 flygplatsregionerna hade 5 en förbättrad inrikes åtkomlighet, 4 en oförändrad och 24 en försämrad sådan. När det gäller den inrikes tillgängligheten hade 7 flygplatsregioner en förbättrad, 7 en oförändrad och 19 en försämrad tillgänglighet. Antalet destinationer har också fortsatt att minska . För som helhet har den internationella åtkomligheten förbättrats jämfört med . Den internationella tillgängligheten, dvs. möjligheten att ta sig till de svenska flygplatserna, minskade något. Generellt gäller alltså att det är lättare att nå ut från till än att ta sig hit för en endagsförrättning, vilket även var trenden . Det statliga driftbidraget till icke statliga regionala flygplatser har bidragit till att upprätthålla tillgängligheten till dessa flygplatser. Regeringen har beaktat dessa flygplatsers förutsättningar i arbete med anpassning till Europeiska kommissionens nya riktlinjer för offentligt stöd till flygplatser och flygbolag. För att förstå den regionala tillgängligheten till exempelvis arbetsmarknader är det viktigt att se till hur stora förseningar ett län har när det gäller persontrafiken. Ur ett resenärsperspektiv påverkas resenärerna i norrlandslänen förhållandevis hårt av tågförseningar, både räknat som andel av försenade tåg och som förlorade personminuter. och påverkas också mycket, räknat som förlorade personminuter, till följd av det mycket stora antalet resenärer i dessa län. Störningar som inträffar i storstadsregionerna risker även att få stora spridningseffekter i övriga järnvägsnätet med förseningar som följd. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Jämfört med ökade antalet tågförseningstimmar på grund av fel i tåganläggningen med . Av den totala mängden tågförseningstimmar beror på fel i anläggningen.