prop · H3031d22 · 2015-09-21 00:00:00 — och vattenhushållande funktion ska bevaras, som förutsättningar för friluftsliv värnas. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer och bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området är följande: –tillståndet i sjöar och vattendrag, –tillståndet i oexploaterade och i huvudsak opåverkade vattendrag, –tillståndet för ytvattentäkter, –sjöar och vattendrags viktiga ekosystemtjänster, –sjöar och vattendrags livsmiljöer och spridningsvägar som en del i en grön infrastruktur, –gynnsam bevarandestatus för naturtyper och naturligt förekommande arter knutna till sjöar och vattendrag, –hotade arter och återställda livsmiljöer, –främmande arter, genetiskt modifierade organismer, –sjöar och vattendrags bevarade natur- och kulturmiljövärden och –strandmiljöer, sjöar och vattendrags värden för friluftslivet. God ekologisk och kemisk status Det går inte att se någon tydlig riktning för utvecklingen i miljön. Många av Sveriges sjöar och vattendrag når inte målen i EU:s ramdirektiv för vatten (2000/60/EG). Enligt VISS (Vatten InformationsSystem ) når enbart av vattenförekomster i sjöar och av vattenförekomster i vattendrag minst god ekologisk status. Fysisk påverkan, övergödning och försurning är fortsatt de största orsakerna till att målen god ekologisk status inte nås. Kvicksilver, som ligger upplagrat i marken och läcker till sjöar och vattendrag, är en av de största orsakerna till att god kemisk status inte nås. kemikalier, så som bl.a. bromerade flamskydds- medel samt läckage av metaller från pågående och avslutad gruvverksamhet påverkar den kemiska statusen negativt. Cirka hälften av landets försurningspåverkade sjöar kalkas. Havs- och vattenmyndigheten har arbetat med att förbättra kvaliteten i åtgärdsarbetet. En utvärdering som SLU Aqua har gjort visar att förekomst, täthet och reproduktionen av fisk har ökat i de kalkade vattendragen. Även ökad miljöhänsyn i skogsbruket kan ge positiva effekter på ytvattenkvaliteten. Se mer under miljö- kvalitetsmålet Bara naturlig försurning. Havs- och vattenmyndigheten har tagit fram en vägledning för effektiv tillsyn av enskilda avlopp, då tillsyn har identifierats som ett av de viktigaste styrmedlen för att öka åtgärdstakten. Havs- och vattenmyndigheten har också gett i bidrag till utvecklingsprojekt inom enskilda avlopp, med målsättning att utveckla nya metoder för att minska utsläpp från enskilda avlopps- anläggningar. Havs- och vattenmyndigheten och har tillsammans med andra aktörer tagit fram en nationell vägledning om va-planering. Oexploaterade och i huvudsak opåverkade vattendrag Enligt uppföljning 2015 finns det ett fåtal oexploaterade eller relativt opåverkade vattendrag. Dessa är oftast biflöden till exploaterade älvar i norra . I några av dessa har man funnit flodpärlmussla, vilket är ett tecken på god miljöstatus. har fler rapporter publicerats som vittnar om förekomst av giftiga ämnen i ytvatten. har gjort en nationell kartläggning som visar att 109 av 1800 anläggningar med grund- och ytvatten kan vara påverkade av perfluorerade alkylsyror (PFAS). Dessa anläggningar försörjer 3,6 miljoner konsumenter med dricksvatten. En screening- rapport från om högfluorerade ämnen i vattendrag visade att förekomsten av PFOS överskred miljökvalitetsnormen på av provtagningsplatserna. Sjöar och vattendrag bidrar m.fl. ekosystem- tjänster, bl.a. dricksvatten, rekreation samt yrkesmässigt fiske och fritidsfiske. Enligt uppföljning 2015 överskrider fångster inom fritidsfisket det yrkesmässiga mångfaldigt. Det visar också på den värdefulla kopplingen till turism och friluftsliv. Det kvarstår fortfarande arbete med att identifiera och värdera olika vattenanknutna ekosystemtjänster. pågående uppdrag om en kommunikationssatsning om ekosystemtjänster och SLU Aquas pågående uppdrag att kartlägga ekosystemtjänster kommer att bidra till att öka kunskapen om ekosystemtjänster i sjöar och vattendrag. Enligt databasen har av Sveriges sjöar och av vattendragen hög eller god konnektivitet, dvs. möjlighet till spridning och fria passager för djur, växter, sediment och organiskt material i uppströms och nedströms riktning, samt från vatten- förekomsten till omgivande landområden. lämnade sitt slutbetänkande ”I vått och torrt” 2014. Rapporten har remitterats och bereds inom . Havs- och vattenmyndigheten och har inom ramen för sin verksamhet gemensamt presenterat en nationell strategi för vattenkraft. Strategin innehåller bl.a. åtgärdsförslag för att minska vattenkraftens miljöpåverkan. Enligt strategin får åtgärder endast ta en viss del av produktion i anspråk, och inte ge väsentlig påverkan på balans- och reglerkraften. Gynnsam bevarandestatus och genetisk variation Enligt är beståndet av sjöfåglar relativt stabilt. Sjöfåglar står högt upp i näringskedjan och fungerar som indikator för biologisk mångfald. Flodpärlmusslan är en annan indikator som visar på ett fungerande ekosystem, men som missgynnas av fysiska förändringar i vattenmiljön. Inventeringar har visat att fanns flodpärlmussla i 629 vattendrag, med föryngring i av dessa. Det är åtta fler än 2013. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Hotade arter och återställda livsmiljöer Artdatabanken presenterade en ny rödlista 2015, med 239 limniska arter. Det är fem fler än den tidigare listan . Ålen är fortsatt akut hotad. bedömer dock att det finns tecken på en möjlig återhämtning för ålen. Främmande arter och genotyper En ny EU-förordning gällande invasiva främmande arter1 trädde i kraft . Förordningen ska verka förebyggande mot invasiva främmande arter men också bekämpa redan etablerade arter. Sjögull och signalkräfta är exempel på främmande arter som skapar problem i svenska vatten. avslutades två LONA-projekt (Lokala naturvårds- satsningar) för att utrota sjögull. Fisken svartmunnad smörbult är ett annat exempel på en invasiv art som sprider sig på fler ställen i kustnära flodmynningar, exempelvis och . Det bedrivs ingen kommersiell verksamhet med genetiskt modifierade vattenlevande organismer i . Bevarade natur- och kulturvärden har Havs- och vattenmyndigheten tillsammans med fyra länsstyrelser genomfört ett projekt för att lyfta betydelsen av limniskt områdesskydd. De har även föreslagit kriterier för bedömning av limniska naturreservat. De föreslagna kriterierna avses vara grunden till riktlinjer om limnisk naturreservatsbildning och ett ändamålsenligt verktyg för uppföljning av utfört skydd. Gällande kulturmiljö har flera länsstyrelser satsat pengar på att ta fram kunskapsunderlag för vattenanknutna kulturmiljöer. Sjöar och vattendrag ger många ekosystem- tjänster vad gäller friluftsliv, både bad, fiske och inte minst rekreation. Tillgängligheten är en förutsättning, vilken försämras om stränderna 1 och rådets förordning (EU) nr 1143/2014 av om förebyggande och hantering av introduktion och spridning av invasiva främmande arter. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 trädde nya regler i kraft för strandskydd kring mindre sjöar och vattendrag. Enligt miljömålsportalen fortsätter det strandnära byggandet inom från sjöar och vattendrag men det går inte att säga något om trenden . Regeringen bedömer att ytterligare insatser behövs utöver de beslutade och planerade styrmedlen för att nå miljökvalitetsmålet. Återhämtningstakten i naturen är långsam och vattenkvaliteten påverkas både av dagens pågående verksamheter och av läckage från tidigare verksamheter. Regeringen anser att åtgärdstakten behöver öka. Arbetet med att genomföra ramdirektivet för vatten (2000/60/EG) är mycket viktigt för att miljö- kvalitetsmålet ska kunna nås . För att förbättra den ekologiska och kemiska statusen i sjöar och vattendrag har de länsstyrelser som är vattenmyndigheter tagit fram nya förvaltningsplaner inklusive nya åtgärdsprogram –2021. Samråd pågick till och de beslutas av vattendelegationerna. Förslagen till åtgärds- program innehåller bl.a. åtgärder mot fysisk påverkan, övergödning och kemikalier. Regeringen bedömer att genomförandet av ramdirektivet för vattens kommande åtgärds- program kommer att ha stor betydelse för den framtida utvecklingen i sötvattensmiljön och därmed möjligheten att nå målet. Gällande miljöövervakning rapporterade Havs- och vattenmyndigheten regeringsuppdraget om förbättrad vatten- anknuten recipientkontroll. Förslaget bereds i . fick tillsammans med andra berörda myndigheter i uppdrag att genomföra en screening av förekomsten av miljögifter, bl.a. högfluorerade ämnen och bekämpningsmedelsrester i yt- och grundvatten. Uppdraget ska redovisas till . Regeringen anser att förbättrad och förstärkt miljöövervakning behövs för att bl.a. ge säkrare statusklassificering av våra vatten och säkerställa effektiva åtgärder. Enskilda avlopp kan påverka vattnet ur både miljö- och hälsosynpunkt. arbetet med de enskilda avloppen är viktigt och avser återkomma med förslag inom området. har av ytvattentäkterna ett vattenskyddsområde som har fastställts med stöd av . Regeringen anser att fler vattenskyddsområden för ytvattentäkter behöver inrättas. , , Havs- och vattenmyndigheten och Naturvårds- verket har i uppdrag att följa upp och utvärdera den gemensamma jordbrukspolitikens effekter på miljön inklusive kulturmiljön. Regeringen anser att resultatet från detta arbete kan bidra till måluppfyllelsen. Bristen på fisk- och faunapassager hindrar många arter från att vandra både till och från samt inom systemet, vilket påverkar förutsättningarna för ett väl fungerande vattenekosystem. En fortsatt prövning av vattenverksamheters överensstämmelse med krav i kan bidra till förbättrad biologisk mångfald. Regeringen anser att det finns ett fortsatt behov av att bevara och restaurera värdefulla vattenmiljöer, både ur naturmiljö- och kulturmiljöperspektiv. För att kunna prioritera åtgärder behövs bättre kunskapsunderlag. Flera projekt har genomförts för att återställa livsmiljöer som bl.a. gynnar indikatorn flodpärlmussla, men arbetet tar tid och resultaten varierar beroende på lokala förutsättningar. Fler insatser och mer kunskap behövs. Åtgärdsprogram för hotade arter (ÅGP) är ett viktigt verktyg för att nå målen. Havs- och vattenmyndigheten och ArtDatabanken har tagit fram en ny ÅGP-lista för akvatiska arter och naturtyper. Den nya listan omfattar fjorton program för limniska arter och habitat. Två stora LIFE-projekt pågår med syfte att åtgärda vandringshinder och restaurera lekbottnar i samt tre jämtländska sjöar. Detta kommer bidra till att gynna biologisk mångfald och bättre vattenkvalitet. Eftersom det är mest kostnadseffektivt att förhindra etablering och spridning av främmande arter anser regeringen att förebyggande insatser så som ökad information och kunskapsspridning är viktigt, samt att övervakning, rapportering och hantering av nya fynd behöver förbättras. och SLU Aqua har inrapporteringssystem för fynd och observationer av främmande arter. genomfördes en friluftsenkät som visade att sjöar och vattendrag har ett stort värde för friluftslivet. Regeländringarna för strandskydd ger möjlighet för länsstyrelserna att upphäva strandskyddet vid små sjöar och vattendrag om områdets betydelse för växt- och djurliv samt friluftsliv är litet. Effekterna av regeländringen kan inte utvärderas . 3.5.10 Grundvatten av god kvalitet Miljökvalitetsmålet är att grundvattnet ska ge en säker och hållbar dricksvattenförsörjning samt bidra till en god livsmiljö för växter och djur i sjöar och vattendrag. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer och bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området är följande: –grundvattnets kvalitet, –grundvattenförekomsters kemiska status, –utströmmande grundvattens kvalitet, –grundvattenförekomsters kvantitativa status. –bevarande av naturgrusavlagringar. Det går inte att se en tydlig riktning för utvecklingen i miljön. Det beror delvis på kunskapsluckor men också på att förändringar i grundvattnets kvalitet kan vara mycket långsamma. Antalet täkttillstånd för naturgrus- täkter minskar vilket är positivt. Förekomsten av högfluorerade ämnen i grundvatten har uppmärksammats . I en undersökning som branschorganisationen vatten genomförde uppmättes olika högfluorerade ämnen i av drygt 200 grundvattentäkter som undersöktes. Ett fåtal av dessa visade på halter över den 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 åtgärdsgräns som har definierat. Enligt underlags- rapport är vanliga problem i grundvattnet bekämpningsmedel, kväve och salt grundvatten, men även tungmetaller, bakterier och PFAS- ämnen kan förekomma. När det gäller förekomsten av bekämpningsmedel i grundvatten visar undersökningar att fynden huvudsakligen domineras av substanser som är tillåtna att använda och av substanser vars främsta användning har varit utanför jordbruket. har geologiska undersökning (SGU) tagit fram en vägledning till genomförandet av vattenförvaltning av grundvatten samt en ny föreskrift om övervakning av grundvatten som riktar sig till de fem regionala vattenmyndigheterna. har nya förvaltningsplaner samt åtgärdsplaner för ramdirektivet för vatten (2000/60/EG) varit ute på samråd. Dessa omfattar även grundvatten. Beslut om förvaltningsplaner inklusive åtgärdsplaner tas av vattendelegationerna och kommer att spela en betydande roll för grundvattnet . Regeringen anser att åtgärdstakten behöver öka och att arbetet med att genomföra ramdirektivet för vatten är mycket viktigt för att miljö- kvalitetsmålet ska kunna nås . I bedömningen av vattenförvaltningens drygt 3000 grundvattenförekomster bedöms riskera att inte nå god status till . För att stärka arbetet med dricksvattenkvalitet och dricksvattensäkerhet är regionala och kommunala vattenförsörjningsplaner ett viktigt verktyg. Enligt uppföljning (rapport 6661) har knappt hälften av länen tagit fram vattenförsörjningsplaner. Kvaliteten på utströmmande grundvatten bedömer att kunskapen om grundvattenberoende ekosystem har ökat, om än från en låg nivå. Utsläpp till grundvattnet samt förändringar i grundvattennivåer på grund av olika verksamheter (t.ex. vattenförsörjning, gruv-, bygg- och anläggningsprojekt, samt jord- och skogsbruk) kan påverka de akvatiska systemen nedströms. Enligt vattentäktsarkivet finns det cirka 1 700 kommunala grundvatten- täkter, varav har vatten- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Det är framförallt mindre vattentäkter som saknar vattenskyddsområde. God kvantitativ grundvattenstatus och grundvattennivåer Det finns få mätningar av grundvattnets kvantitativa status och för att få en rättvisande bild behövs det enligt komplettering av nuvarande nivåövervakning, både i befintliga rör och i nya rör. Enligt årliga uppföljning minskar antalet täkttillstånd för naturgrustäkter successivt. Antalet behöver och kan minskas ytterligare då mer än hälften av naturgruset levereras till betongproduktion, där det finns alternativ. SGU har på uppdrag av regeringen vidareutvecklat en modell för material- försörjningsplanering som innehåller en beskrivning av ansvar och roller. Syftet är att ge ett instrument till län och kommun när det gäller hushållning med naturgrus. Antalet bergtäkter i produktion överskrider nu antalet naturgrustäkter, framför allt har de mindre naturgrustäkterna minskat i antal. Det har varit en nedåtgående trend i uttag av naturgrus, men den har planat ut . Skatten på naturgrus höjdes från till 2015 för att anpassas efter förändringar i den allmänna prisutvecklingen. Landsbygdsprogrammet och kompetens- utveckling och rådgivning inom Greppa näringen samt utökat vattenskydd. Det gäller befintliga vattentäkter men också grundvatten- tillgångar som är viktiga som framtida dricksvattenresurser. SGU redovisade på uppdrag av Havs- och vattenmyndigheten en utvärdering av den nationella och den regionala miljöövervakningen av grundvatten i . Den visade på att dataunderlaget är bristfälligt både för att visa statusen för ramdirektivet för vatten och för miljökvalitetsmålet. Bättre samverkan mellan den regionala och nationella övervakningen behövs och samarbete har inletts. Regeringen bedömer att bristande kunskap om grundvattnets kvalitet gör det svårt att bedöma vilka områden och insatser som bör prioriteras i åtgärdsarbetet, samt om utförda insatser ger förväntat resultat. Regeringen anser att övervakningen av grundvatten behöver stärkas och anpassas för att bättre möta kraven i ramdirektivet för vatten (2000/60/EG) samt visa på uppfyllelsen av miljökvalitetsmålet. Naturgrusavlagringar är av stor betydelse för dricksvattenförsörjning, energilagring och för att bevara natur och kulturlandskapet. SGU stöder och vägleder länens arbete med att ta fram materialförsörjningsplaner vilket bidrar till att minska användandet av naturgrus. Regeringen anser att det är viktigt att återvinning av material samt omställningen från användande av naturgrus till ersättningsmaterial fortgår. Regeringen bedömer att ytterligare insatser behövs utöver de beslutade och planerade styrmedlen för att nå miljökvalitetsmålet. Vad gäller utvecklingen av målet anser en tredjedel av länen att utvecklingen är positiv, medan två tredjedelar anser att den är neutral. Regeringen anser att det är viktigt att arbetet med utveckling av vattenskydd och vattenförsörjningsplaner fortgår. Det är också viktigt att förstå och förbättra kunskapen om grundvattnets roll i ekosystemen. Dricksvatten, geoenergi och vatten inom industrisektorn är exempel på ekosystemtjänster som grundvatten bidrar med. Det är viktigt att förhindra spridning av föroreningar till grundvatten, exempelvis kväve. Förebyggande arbete kan bl.a. ske genom 3.5.11Hav i balans samt levande kust och skärgård Miljökvalitetsmålet är att och ska ha en långsiktigt hållbar produktionsförmåga och den biologiska mångfalden ska bevaras. Kust och skärgård ska ha en hög grad av biologisk mångfald, upp- levelsevärden samt natur- och kulturvärden. Näringar, rekreation och annat nyttjande av hav, kust och skärgård ska bedrivas så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden ska skyddas mot ingrepp och andra störningar. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer och bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området är följande: –tillståndet avseende fysikaliska, kemiska och biologiska förhållanden i kust- och havsvatten i enlighet med havsmiljö- förordningen (2010:1341), –tillståndet avseende god ekologisk och kemisk status i kustvatten i enlighet med förordning (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön, –kusternas och havens ekosystemtjänster, –grunda kustnära miljöers biologiska mångfald och livsmiljöer och spridningsvägar som del i en grön infrastruktur. –gynnsam bevarandestatus och genetisk variation bland naturtyper och naturligt förekommande arter knutna till kust och hav, –hotade arter och återställda livsmiljöer, –främmande arter och genotyper, –genetiskt modifierade organismer, –havs-, kust- och skärgårdslandskapens natur- och kulturvärden, –tillståndet för kulturhistoriska –lämningar under vattnet och –havs-, kust och skärgårdslandskapens värden för friluftslivet och påverkan från buller. Det går inte att se en tydlig riktning för utvecklingen i miljön. Kust- och havsmiljön är fortfarande negativt påverkad framför allt av tillförsel av näringsämnen och miljögifter. Även fisket kan påverka genom att ändra art- och storleksstrukturen hos fisksamhällen eller genom ett för högt fisketryck. Andra problem är förekomst av marint skräp, syrebrist och att känsliga livsmiljöer och kulturmiljöer påverkas eller förstörs genom exploatering och fragmentering. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Fysikaliska, kemiska och biologiska förhållanden i kust- och havsvatten i enlighet med havsmiljöförordningen (2010:1341) Preciseringen är direkt kopplad till de krav som finns i havsmiljöförordningen. Genom denna förordning genomförs havsmiljödirektivet (2008/56/EG). gjordes inom ramen för arbetet med havsmiljödirektivet en bedömning av miljöstatus i svenska hav. Den samlade slutsatsen visar att i många fall uppnås inte god miljöstatus. har arbetet fortsatt med att genomföra direktivet. Ett övervakningsprogram för att kunna följa om havsområdena uppnått eller är på väg att uppnå god miljöstatus fastställdes enligt havsmiljöförordningen och har rapporterats till Europeiska kommissionen. har Havs- och vattenmyndigheten arbetat med att ta fram ett förslag till åtgärdsprogram enligt havsmiljöförordningen. Havs- och vatten- myndigheten planerar att fastställa åtgärdsprogrammet . Den allvarliga syresituation som råder i fortsätter. Enligt uppföljning (6661) visar preliminära resultat att av bottnarna i Egentliga är syrefria och att av bottnarna är utsatta av syrebrist. Se även resultattexten avseende miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. Marint skräp och särskilt mikroplaster har uppmärksammats som en allvarlig fråga för havsmiljöförvaltningen. Ospar antog en regional aktionsplan för marint skräp 2014. Regeringen var pådrivande i framtagandet. Motsvarande plan håller på att tas fram för inom Helcom. Bland åtgärderna ingår att utvärdera alla produkter och processer som inkluderar mikroplaster och, om lämpligt, minska deras inverkan på den miljön. Regeringen har lagt ett uppdrag till för att identifiera och föreslå åtgärder mot utsläpp av mikroplaster i havet från viktigare källor i . Inom Helcom har stater runt kommit överens om att införa utsläppsförbud för toalettavfall från fritidsbåtar. I har dessa bestämmelser trätt i kraft . Förbudet gäller alla fritidsbåtar förutom de som är K-märkta. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Status i kustvatten i enlighet med förordning (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön Målet är att kustvattenförekomsterna ska uppnå eller bibehålla minst god ekologisk och kemisk status om det inte har beslutats om undantag. Enligt visar Vattenmyndigheternas senaste statusklassning (2015) att av vatten- förekomsterna uppnår minst god ekologisk status medan motsvarande siffra vid statusklassningen 2009 var . Miljögifter i havsmiljön är fortfarande ett problem. Ingen kustvattenförekomst uppnår god kemisk status i ytvatten på grund av hög bakgrundshalt av kvicksilver. Utöver kvicksilver är det framför allt problem med höga halter av pentabromerad difenyleter (PBDE), tributyltenn (TBT), antracen och bly. Kusternas och havens ekosystemtjänster EU:s reviderade förordning om den gemensamma fiskeripolitiken trädde i kraft . Målet i den gemensamma fiskeripolitiken är att alla kommersiella fiskbestånd ska ligga på nivåer som är över maximal hållbar avkastning. Av särskild betydelse är att fiskerilagstiftningen ska vara förenlig med miljölagstiftningen och särskilt med målet att uppnå en god miljöstatus i enlighet med EU:s havsmiljödirektiv. Förordningen om EU:s havs- och fiskerifond nr 508/2014 som styr EU:s stöd antogs . har arbetat med att ta fram ett havs- och fiskeriprogram för användning av medlen ur fonden som ska godkännas av EU- kommissionen. Kommissionen presenterade ett förslag till flerårig förvaltningsplan för torsk, sill och skarpsill i . Planen ska beslutas av rådet och EU- parlamentet och förhandlas . Arbete pågår med att ta fram uppföljningsmått för att följa utvecklingen av ekosystemtjänster. Havs- och vattenmyndigheten har också lagt ett uppdrag till där status och hot av ekosystemtjänster ska kartläggas. Via miljöforskningsanslaget finansieras projektet akvatiska livsmiljöers ekosystemtjänster där fokus är på ekosystemtjänster i kustnära områden. Grunda kustnära miljöers biologiska mångfald och livsmiljöer och spridningsvägar som del i en grön infrastruktur Grunda områden är mycket viktiga ur ett biologiskt perspektiv är de ofta starkt påverkade av mänskliga aktiviteter och exploatering. Enligt visar studier i att kustnära exploatering kraftigt påverkat tillgången till reproduktionsmiljöer för tre av de vanligaste kustnära fiskarterna; gädda, abborre och mört. Regeringen har gett i uppdrag att koordinera arbetet med att utveckla en fungerande grön infrastruktur i svenska land-, vatten- och havsområden.