prop · H3031d25 · 2015-09-21 00:00:00 — Leadermetoden ska omfatta programmets alla insatsområden med särskilt fokus på axel 3. Målet är att minst 60 Leaderområden ska bildas under program- perioden. var 63 Leaderområden över hela landet i gång med verksamheter. Totalt har 4 221 Leaderprojekt beviljats och budgetutnyttjandet för axel 4 var fullt uppfyllt. har arbetet fokuserat på att slutföra och redovisa pågående projekt. Europeiska kommissionen beslutade om den partnerskapsöverenskommelse som utarbetat för programperioden –2020. Partnerskapsöverenskommelsen är en övergripande strategi för de fyra Europeiska struktur- och investeringsfonderna: Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska social- fonden, Europeiska jordbruksfonden för lands- bygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden. Partnerskapsöverenskommelsen har som främsta syfte att bidra till att uppnå EU 2020-målen och stärka EU:s och konkurrenskraft. Överenskommelsen syftar även till att främja synergier och undvika över- lappning mellan fonderna och arbetet med fonderna ska i ökad grad kopplas till andra instrument på EU-nivå och nationell nivå. , Rådet för Europeiska social- fonden i och har på den tidigare regeringens uppdrag även inlett ett fördjupat samarbete inom ramen för en s.k. fondsamordningsgrupp. redovisades till () gruppens arbete . Arbetet har fokuserat på insatser kopplade till starten av fondprogrammen. Bland annat har myndigheterna samarbetat kring en 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 gemensam tolkning av och kring de egna föreskrifterna m.m. Kommunikation, horisontella kriterier, regionala samverkans- processer och förenkling är andra områden som har varit föremål för samarbete. Landsbygdsprogrammet för perioden –2020 Ett förslag till landsbygdsprogram för perioden –2020 överlämnades till för godkännande. Detta förslag var inte helt komplett eftersom vissa av de som styr utformningen av landsbygdsprogrammen inte var beslutade då programförslaget överlämnades till kommissionen. återkom kommissionen med ett antal frågor om det svenska programförslaget. Efter att de aktuella EU-regelverken beslutats, och utifrån kom- missionens frågor, kunde komplettera programförslaget. Det svenska landsbygds- programmet godkändes av . Som en övergångslösning mellan de två programperioderna har regelverket för miljö- ersättningar för perioden –2013 tillämpats även , men med finansiering från programperioden –2020. För vissa av miljö- ersättningarna har omfattningen minskat jämfört med , bl.a. på grund av att åtaganden som löpte ut inte förlängdes. Miljöersättning- arna inom landsbygdsprogrammet för perioden –2020 som beslutats är av stor betydelse för att nå en hållbar näringsbelastning från jordbruket och även målen inom ramdirek- tivet för vatten (2000/60/EG). Nya femårsåtaganden inom miljöersättning- arna i landsbygdsprogrammet 2014–2020 kommer att kunna ingås för exem- pelvis betesmark och slåtterängar, vallodling och skötsel av våtmark och dammar. Samtliga ersätt- ningsformer kommer att vara öppna . I jämförelse med föregående program- period har vissa miljöersättningar tagits bort ur programmet t.ex. skötsel av värdefulla natur- och kulturmiljöer i odlingslandskapet. Inom ramen för ansvariga myndigheters utvärdering av den gemensamma jordbrukspolitiken ska effekterna av att natur- och kulturmiljöstödet utgått analy- seras. En översyn av områden med väsentliga natur- liga begränsningar inom kompensationsstödet ingår som en del i och rådets förordning (EU) 1305/2013 av den 17 om stöd för landsbygds- utveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu). Den yttre om- rådesgränsen har lagts fast i det svenska lands- bygdsprogram –2020 som godkänts av kommissionen. För att mäta resultatet av målet används följande indikatorer: –De resultatindikatorer som i enlighet med har fastställts i programmet för uppföljning. Resultaten redovisas år- ligen i programmets årsrapport. I likhet med övriga EU-program med gemensam förvaltning utvärderas LLU-programmet i enlig- het med . För programperioden –2020 ingår två fördjupade årsrapporter (2017 och 2019), en slutrapport och en slututvärdering ska redovisas 2024. På lokal nivå bildas lokala utvecklingsområden (tidigare Leaderområden), som genom sin lokala utvecklingsstrategi ska bidra till att hitta lokala lösningar på lokala utmaningar. De lokala utvecklingsstrategierna är utgångspunkten för arbetet . Arbetet ska präglas av ett underifrånperspektiv och sam- verkan mellan privata, offentliga och ideella intressen. Nytt för (2014– 2020) är att arbetar i en flerfondslösning och medel till lokalt ledd utveckling kommer från fyra Europeiska investeringsfonder (Euro- peiska socialfonden, Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska jordbruks- fonden för landsbygdens utveckling och Euro- peiska havs- och fiskerifonden). togs förslag till lokala utvecklingsområden fram runtom i landet. har dessa bedömts och rang- ordnats utifrån ett antal urvalskriterier. De 48 strategier som prioriterats arbetar nu vidare med sitt förberedande arbete. När detta är klart kommer de att få startbesked från och därefter kan arbetet med utvecklingsstrategierna inledas. Förutsättningarna för lokalt ledd utveckling beskrivs i landsbygdsprogrammet, havs- och fiskeriprogrammet samt i ett särskilt program för lokalt ledd utveckling med stöd från regio- nalfonden och socialfonden. Utbetalningar av- seende de sistnämnda fonderna sker från anslag inom utgiftsområde 14 Arbetsmark- nad och arbetsliv respektive utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Analys och slutsatser hållbar landsbygd Landsbygden i uppvisar en heterogen bild med stora variationer mellan områden där den tätortsnära landsbygden i flera avseenden uppvisar en expansiv och dynamisk utveckling. En ökning av befolkningen ses även i andra typer av landsbygdsområden. En förklaring till detta är ökad invandring. Landsbygdsprogrammets åtgärder bidrar till uppfyllandet av miljömål och mål för den regionala tillväxtpolitiken. Programmets resultatmål, som avser hur stor andel av bud- geten som har förbrukats, är fullt uppfyllda för axel 1, 3 och 4. Att omfattningsmålen inte nåtts fullt ut trots att budgeten är använd kan till viss del förklaras av att uppföljningen av resultat baseras på genomförda och avslutade insatser. Effekten av genomförda åtgärder uppstår ofta inte förrän efter . Programmets effekter kommer att utvärderas i samband med den obligatoriska slututvärdering som ska göras. Målen för de arealbaserade miljöersätt- ningarna är lättare att följa upp men omfatt- ningsmålen nås inte heller för alla dessa. En bidragande orsak till detta kan vara den över- gångslösning för miljöersättningarna som til- lämpats och en viss osäkerhet till följd av att regelverken varit försenade. Miljö- ersättningarna i landsbygdsprogrammet har stor betydelse för att nå de nationella miljökvalitets- målen och det nationella målet om en mångfald av kulturmiljöer. Miljöersättningarnas effekt på måluppfyllelsen avseende miljökvalitetsmålen redovisas under utgiftsområde 20, Allmän miljö- och naturvård. Mot bakgrund av det arbete som fondsam- ordningsgruppen inom ramen för partnerskaps- överenskommelsen gjort är bedömningen att ökad samordning kommit till stånd under programstarten, vilket skapar förutsättningar för ett effektivt och samordnat genomförande av fonderna. Ökad samordning gör bl.a. att det blir lättare för projektägare att hitta rätt fond och 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 program samt att synliggöra hur fonderna kompletterar varandra. Ökad samverkan och samordning skapar också förutsättningar för synergier mellan de olika fonderna, vilket bidrar till ökat mervärde. Arbetet med lokalt ledd utveckling med stöd av flera fonder har startat men är i inledningsfasen. 2.5.3Resultat jordbruks- och livsmedelsproduktion För att mäta resultatet för målet används indi- katorerna: –Andel utbetalda stöd under innevarande stödår. Utöver dessa indikatorer redovisas statistik för att ge en beskrivning av utvecklingen i sektorn. Denna statistik har tidigare redovisats som indi- katorer. För att få en säkrare rapportering har en del statistik bytts ut mot sådan som lämnas . På så sätt är det möjligt att få tidsserier i redovisningen. Indikatorn Minskning av admi- nistrativa kostnader för jordbruksområdet, skogsbruksområdet, fiskeområdet och livs- medelsområdet redovisas inte längre eftersom inga nya mätningar har gjorts . Rege- ringen har flyttat fokus i regelförenklingsarbetet från administrativa kostnader till upplevd admi- nistrativ börda vilket också bidrar till att indika- torn inte längre redovisas. Avräkningspriser för vegetabilier varierar mycket mellan åren. Priserna ökade men sjönk och början av 2015. Priserna för matpotatis ökade mycket men sjönk sedan mellan . För animaliska produkter ökade priserna och men sjönk . För flera animaliska produkter har priserna ökat något eller varit relativt oför- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Sammantraget har dock priserna sjunkit vilket förklaras av att priserna på mjölk har sjunkit kraftigt. I tabell 2.12 beskrivs avräkningsprisindex –2015. Tabell 2.12 Avräkningsprisindex för jordbruksprodukter 2012–2015 Källa: officiella statistik, statistiska meddelanden JO 49 . Priserna för jordbrukets insatsvaror ökade . Mest ökade priserna på gödning och jordförbättringsmedel medan priserna på energi och smörjmedel minskade. Även priserna på djurfoder minskade något. I tabellen nedan beskrivs index för produk- tionsmedelpriser –2015. Tabell 2.13 Index för produktionsmedelspriser 2012–2015 Källa: officiella statistik, statistiska meddelanden JO 49 . Priserna på jordbruksmark har mer än fyr- dubblats sedan EU-inträdet 1995. Efter att ha nått en högstanivå 2011 har priserna sjunkit . I tabellen nedan beskrivs förändringen i priserna på jordbruksmark 1995–2013. Tabell 2.14 Genomsnittliga priser på jordbruksmark 1995– 2013 Tusental kronor per hektar Källa: officiella statistik, statistiska meddelanden JO 38 . Även arrendepriser har ökat mycket . har priserna mer än för- dubblats. har dock priserna stagnerat. I tabellen nedan beskrivs index för genom- snittliga arrendepriser för perioden –2014. Tabell 2.15 Index för genomsnittliga arrendepriser för jordbruksmark 1995–2014 Källa: officiella statistik, statistiska meddelanden JO 39 . Sammanfattningsvis har prisutvecklingen varit negativ för både vegetabilier och animalier och början av 2015. På animaliesidan har särskilt priserna för mjölk minskat. Priserna för insatsvaror har totalt sett ökat , dock har de minskat . Både arrende- priser och markpriser har ökat sett till ett långt perspektiv, men har mark- priserna sjunkit något medan arrendepriserna legat relativt stilla. Antalet sysselsatta inom jordbruket var 56 724 vilket är en minskning med . var antalet syssel- satta 52 737. Av de sysselsatta 2013 var kvinnor och män. Fördelningen mellan kvin- nor och män har varit relativt stabil . har dock antalet kvinnor sysselsatta i jordbruket ökat. Tabell 2.16 Antalet sysselsatta i inom jordbruket 2006–2013 Källa: (). Antalet jordbruksföretag uppgick till ca 65 800. var antalet jordbruksföretag 66 780. förändrades definitionen av jordbruksföretag, varför jämförelsen i denna proposition endast görs . har antalet jordbruksföretag minskat med drygt 5 000 företag. beskrivs antalet jordbruksföretag . Tabell 2.17 Antalet jordbruksföretag 2003–2014 Källa: officiella statistik, statistiska meddelanden JO 34 . I tabell 2.18 beskrivs förändringen av drifts- resultatet för jordbruket mellan 2010–2013. Driftsresultat beräknas som företagens totala intäkter minus totala kostnaden. Tabell 2.18 Driftsresultatet för jordbruket 2010–2013 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 I tabell 2:20 beskrivs utvecklingen av antalet företag uppdelade i kategorierna växtodlings- företag och företag med husdjur samt övriga företag. Av företagen med husdjur visas även företag med mjölkkor. Som framgår av tabellen är har antalet företag minskat totalt, störst är minskningen för företag med mjölkkor. Tabell 2.20 Växtodlingsföretag och företag med husdjur Källa: officiella statistik, statistiska meddelanden JO 35 . Källa: Tillväxtanalys, egen bearbetning. Antalet nya företag inom de gröna näringarna 2014 var 1 202. var antalet 946. I tabell 2.19 beskrivs antalet nya företag inom de gröna näringarna . Tabell 2.19 Antalet nya företag inom de gröna näringarna 2010–2014 Källa: Tillväxtanalys, egen bearbetning. Antalet mjölkkor har minskat med nära 60 000 djur . har antalet mjölkkor minskat med ca 4 000 djur. Även antalet slaktsvin har minskat. har antalet slaktsvin minskat med nära 240 000 djur. har minskningen varit 80 000 djur. Samma trend gäller smågrisar som även de har minskat i antal , med ca 150 000 djur. har minskningen varit ca 50 000 djur. I tabellen nedan beskrivs utvecklingen av antalet mjölkkor, slaktsvin och smågrisar . Tabell 2.21 Antalet mjölkkor, slaktsvin och smågrisar 2004–2014 Källa: officiella statistik. Tabell 2.22 Åkerarealen i –2014 Källa: officiella statistik. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Den totala åkerarealen 2014 var 2 204 400 hek- tar. har den totala åkerarealen ökat med ca . var ökningen ca . Spannmålsarealen har minskat med ca 120 000hektarunder samma tioårsperiod. ökade dock spannmålsarealen med ca . Sam- tidigt som spannmålasarealen har minskat har vallarealen ökat. ökade arealen vall med . Dock minskade den med ca . I tabell 2.22 beskrivs utvecklingen av åkerarealen i . Sammanfattningsvis har den totala arealen åker i ökat . Det är främst vallarealen som har ökat medan arealen spannmål har minskat. Andel utbetalda stöd under innevarande stödår betalade ut av gårdsstödet , vilket var första möjliga dag för utbetalning. Före års- skiftet hade ytterligare utbetalningar skett och totalt av gårdsstödet hade betalats ut. har ökat andelen tidigt utbetalda stöd och 2014 var andelen den högsta . För att effektivisera och förenkla handlägg- ningen samt underlätta för brukarna har Jord- bruksverket fortsatt arbeta med att införa elektroniska lösningar där så är möjligt. För att undvika fel i stödhanteringen görs förebyggande arbete som t.ex. uppdatering av blockdatabasen, den databas med kartmaterial som brukarna använder sig vid ansökan om stöd och ersättningar. En uppdaterad blockdatabas leder till mindre fel i ansökningar och därmed mindre risk för finansiella korrigeringar från . har i sin roll som nationellt revisorsorgan för användningen av EU-medel i granskat , länsstyrelsernas, Skogsstyrel- sens och hantering av medel från EU-fonderna. I den årliga granskningen hittades fel hos samtliga myndigheter rörande stöd till landsbygdsåtgärder. Det är särskilt i hanteringen av projektstöd och företagsstöd som fel har hittats. har fortsatt arbetet med att minska felen i hanteringen. Utred- ningen föreslår bl.a. att regeringen till lägger ett förslag till en vision om en hållbar, attraktiv och innovativ jordbruks- och trädgårdsnäring. För att nå denna vision föreslår utredningen en strategi för tillväxt och värdeskapande. Strategin delas in i etappmål och åtgärder för att uppnå dessa. Utredningens för- slag till åtgärder, inom strategin för tillväxt och värdeskapande, utgår ifrån fyra fokusområden, företagande, marknadsförutsättningar, regler och villkor samt kunskap och innovation. och uppstod en kraf- tig obalans på marknaden för svenskt griskött. Marknadssituationen resulterade bl.a. i uppsagda leverantörskontrakt och långa slaktköer vid svenska slakterier. Med anledning av det kritiska läget samlade landsbygdsministern aktörer från hela värdekedjan i ett försök att vända den nega- tiva utvecklingen. På ett högnivåmöte beslutade värdekedjans aktörer att anta en gemensam handlingsplan med åtgärder på både lång och kort sikt. Handlingsplanen, som rör såväl grisföretag som slakterier, dagligvaruhandel och stat, har fungerat som ett viktigt styrinstrument för åtgärder på branschnivå. och uppstod en akut kris i mjölknäringen. En djup nedgång i världs- marknadspriserna för mjölk i kombination med att stora investeringar i nya mjölkstallar har lett till likviditets- och soliditets- problem för många svenska mjölkföretag. Av den anledningen bemyndigades regeringen att ikläda staten betalningsansvar för kreditgarantier som uppgår till högst (prop. 2014/15:99 utg. omr. 23, bet. 2014/15:FiU21, rskr. 2014/15:255). Garantierna riktas till mjölkföretag i som har gjort väsentliga investeringar i ökad mjölkproduktion. Med anledning av det kritiska läget i den svenska mjölksektorn sam- lade landsbygdsministern även organisationer, företag och myndigheter med koppling till mjölkproduktion. Dessa tog fram en handlings- plan med 87 åtgärder för att utveckla svensk mjölkproduktion. slutfördes förhandlingarna om den nya gemensamma jordbrukspolitiken. arbete med reformen fokuserade på 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 ökad marknadsanpassning, att göra lagstift- under den resan. ningen enklare för företagen, mer kostnads- delats ut på berörda myndigheter och bransch- effektiv och i högre grad anpassad till de för- organisationer för analys och genomförande. hållanden som råder i . –2014 har Jordbruks- krångligare regelverk, trots omfattande förhand- verket infört en gemensam kundtjänst för Jord- lingsinsatser från och många andra med- bruksverket och länsstyrelserna, skapat elektro- Bland annat innebär införandet av niska kundakter, infört samlade kundbilder för nya miljövillkor för gårdsstödet en ökad regel- handläggare och utvecklat Mina sidor för lant- börda för jordbruksföretagen. Arbetet syftar till att öka tillgänglig- punkt i förhandlingarna har varit att miljöåt- heten och överblicken samt ge brukarna bättre gärder inom landsbygdsprogrammet hade varit service och leda till att hanteringen av stöden en mer effektiv åtgärd. sker enklare och mer enhetligt och med mindre det nya gårdsstödet gav medlemsstaterna vissa risk för fel. möjligheter att besluta om hur stödet ska utfor- I stort sett samtliga ansökningar om gårdsstöd mas på nationell nivå. gårdsstödets utformning i –2020 togs en promemoria fram i departementsserien fortsatt arbetet med villkorad läkemedels- (2014:6). Regeringsbeslut om att meddela EU- användning (). kommissionen om gårdsstödets utformning i brukare själva kan inleda behandling efter en första året som de nya reglerna tillämpades i måste regelbundet besöka besättningen och Det nya gårdsstödet innebär att en läkemedelsanvändning och hälsoläge. nationell utjämning av stödnivåerna påbörjas, Det är även förenat med vissa utbildningskrav vilken kommer leda till att gårdsstödet 2020 för den som ska behandla djuren. kommer att vara lika för alla lantbrukare i hela korad läkemedelsanvändning för mjölkprodu- Ett särskilt nötdjursbidrag som utgör 13 center ska kunna bli tillåtet behöver Jordbruks- procent av den totala budgeten för gårdsstödet verket göra vissa ändringar i sina föreskrifter och kommer att införas. Det nya stödet till unga i systemet för rapportering av djursjukdata. jordbrukare har getts en så hög tilldelning som Detta arbete pågår nu och möjligt så att unga lantbrukare ges bättre förut- beräknar att systemet ska vara i kraft den 1 janu- sättningar att starta jordbruksverksamhet och Det planerade införandet av villkorad växa, vilket kan bidra till föryngring inom sek- och underlätta det dagliga arbetet för företagen, som det goda svenska djurhälsoläget och låga antibiotikaförbrukningen behålls. arbetet med att samordna regeringens arbete med att förenkla för företagen. Det svenska jordbruket agerar på en alltmer förenkling för jordbruksföretagen har ett internationellt konkurrensutsatt marknad. omfattande arbete skett på EU-nivå . att jordbruksnäringen ska vara framgångsrik och Den nya EU-kommissionären för jordbruk till- för att dess potential ska kunna tillvaratas krävs trädde och satte förenkling av att den kan möta konsumenternas efterfrågan på den gemensamma jordbrukspolitiken högt på ett konkurrenskraftigt och lönsamt sätt både i jämförelse med andra producenter inom EU och i förhållande till en alltmer effektiv produktion i förslag till förenkling varav vissa redan har länder utanför EU. genomförts i kommissionens riktlinjer. priserna och kostnaderna för insatsvaror upp- visat stora variationer. genomförde 2013 den s.k. insatsvarorna stigit mer än avräkningspriserna enklingsresan tillsammans med Lantbrukarnas för animalier, vilket delvis kan förklaras av att priserna på mjölk har sjunkit kraftigt, har det och 2015 följt upp de 360 förenklingsförslag haft en negativ effekt på produktionen av anima- som samlades in från de företag som besöktes 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Regeringen anser dock att det finns en hög underliggande potential för den svenska anima- liesektorn. Regeringen ser även potential för produktion av vegetabilier. Genom reformerna av den gemensamma jordbrukspolitiken har denna successivt blivit mer marknadsorien- terad, mer samstämmig med utvecklingspoliti- ken bl.a. genom utfasning av exportbidragen samt fått ett ökat fokus på miljö- och klimat- åtgärder. Den senaste reformen som beslutades av jordbruksministrarna bedöms dock inte innebära en märkbar föränd- ring i denna riktning. Regelverket för den gemensamma jordbrukspolitiken har genom reformen blivit krångligare i många delar. Det finns därför skäl att påbörja ett arbete med ana- lyser och utvärderingar inför kommande refor- mer av den gemensamma jordbrukspolitiken. Stödet till jordbruket i norra För att mäta resultatet av målet används följande indikator: –Förändringar i antalet mjölkföretag i norra , uppdelat på olika storleksklasser. Det nationella stödet till jordbruket i norra utvärderas . Senaste utvärderingen är publicerad i 2015:6. Grunden för det nationella stödet till norra finns i anslutningsfördrag med EU. Antalet företag i norra med mjölk-, svin- och äggproduktion har minskat kontinuer- ligt . Dock har den totala produktionen för flertalet av de stöd- berättigade produktionsgrenarna ökat något . Summan utbetalt stöd var 2014 ca vilket är 3 mil- joner kronor mer än totalt utbetalt nationellt stöd 2013. Ökningen beror främst på en ökad mjölkproduktion. Mjölkproduktion är den helt dominerande produktionsgrenen i norra mjölkkor har ökat något i stödområde 3, varit oförändrat i stödområdena 2a och 2b men minskat i stödområde 1. Det är främst en utveckling mot färre men större före- tag i kustområdet och i de södra delarna av norra som är förklaringen till detta. Diagram 2.2 Förändring i antalet mjölkföretag i norra uppdelat på olika storleksklasser för åren 2006– 2014 Företag med svin- och äggproduktion finns till övervägande del inom stödområde 2 dvs. i kust- området där infrastrukturen och produktions- förutsättningarna är något bättre. Regeringen fattade beslut om att hos Kommissionen begära en ändring av bilagorna till kommissionens beslut K(2010)6050 slutlig, av , om ett system för långsiktigt stöd på nationell nivå till jordbruket i de nordliga områdena i . I bilagorna preciseras bl.a. stödområdena för det nationella stödet till norra . Änd- ringen görs för att få en överensstämmelse med stödområdesindelningen för bergsområdena som ska gälla för landsbygdsprogrammets kompen- sationsstöd . Ekologisk produktion och konsumtion För att mäta resultatet för målet används föl- jande indikatorer: –Utvecklingen av den ekologiska odlingen: certifierade areal jordbruksmark som är omställd eller under omställning till ekologisk produktion. –Utvecklingen av marknaden för ekologiska produkter: Försäljningsökning och andel ekologiska livsmedel. –presenterar (juni) statistik för ekologisk odling. –Ekoweb i samarbete med presenterar (januari) ny försäljningsstatisk för ekologiska pro- dukter. Insatser för ekologisk produktion sker inom flera områden och omfattar hela livsmedels- kedjan. Bland annat inom ramen för landsbygds- programmet har stöd motsvarande ca 4,5 miljar- der kronor gått till ekologisk produktion –2013 samt 722,3 miljo- ner kronor .