prop · H3031d3 · 2015-09-21 00:00:00 — anställda i åldern 30–var ökningen 0,4 pro- centenheter, medan ökningen för anställda som är eller äldre var . Sjuk- frånvaron för de som är låg tidigare stadigt kring , men har ökat till en högre nivå . Sjukfrånvaron varierar mellan olika verk- samhetsområden, vilket framgår av tabellen nedan. Tabell 5.12 Sjukfrånvaron inom olika verksamhetsområden –2014 Näringsliv, miljö, bostad kultur, och religion Källa: Statskontoret. Tabell 5.12 visar att sjukfrånvaron ökade inom samtliga verksamhetsområden . Den högsta sjukfrånvaron finns inom området Socialt skydd inklusive hälso- och sjukvård. Inom det området uppgick sjukfrån- varon till , vilket är en ökning . Den lägsta sjukfrånvaron finns inom området Försvar. Sjukfrånvaron ökade dock med 0,5 pro- centenheter , efter att som enda området ha uppvisat en lägre sjukfrånvaro än 2012. Av de statliga myndigheterna hade högre sjukfrånvaro 2014 än 2013, medan 40 pro- cent hade samma eller lägre sjukfrånvaro 2014 än 2013. Utvecklingen av antalet nybeviljade sjukpensioner Statligt anställda som beviljas sjukersättning eller aktivitetsersättning enligt socialförsäkrings- balken har rätt till en sjukpension enligt det statliga tjänstepensionsavtalet PA 03. Om sjuk- eller aktivitetsersättningen har omfattningen 25, föreligger rätt till tillfällig 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 sjukpension, och om omfattningen är 100 pro- cent föreligger rätt till sjukpension. förekom tillfälliga sjukpensioner med omfattningen . I den följande redovisningen har uppgifterna revi- derats, så att personer som under ett och samma kalenderår först beviljats en tillfällig sjukpension med omfattningen och därefter har beviljats en sjukpension, endast förekommer en gång i statistiken. I den följande redovisningen inkluderar be- greppet sjukpension även tillfälliga sjukpen- sioner. Det totala antalet nybeviljade sjukpensioner minskade något 2014, efter att ha ökat 2012 och 2013. Totalt beviljades 280 sjukpensioner . Det är 16 färre än 2013, men 46 fler än 2012. Tabell 5.13 Anställda som har nybeviljats sjukpension 1 förekommer inte tillfällig sjukpension med omfattningen . Uppgifterna har reviderats så att personer som först beviljats en tillfällig sjukpension med omfattningen och där- efter beviljats en sjukpension, som i sin form har omfattningen , endast förekommer en gång i statistiken. Av tabell 5.13 framgår att antalet nybeviljade sjukpensioner minskade både för kvinnor och för män . För kvinnor är minsk- ningen liten. minskade dock antalet nybeviljade sjukpensioner med omfattningen till kvinnor, efter att ha ökat markant 2013. För män återgick antalet nybeviljade sjuk- pensioner 2014 till motsvarande nivå som . Även för män minskade antalet nybevilj- ade sjukpensioner med omfattningen 100 pro- cent 2014 efter att ha ökat 2013. Det finns en tydlig skillnad mellan könen när det gäller nybeviljade sjukpensioner. var det av sjukpensionerna som beviljades till kvinnor och som beviljades till män. Grundläggande värden i statsförvaltningen och rollen som statstjänsteman Som underlag för uppföljningen av delmålet att de statsanställda ska ha kunskap om och förståelse för grundläggande värden i stats- förvaltningen och rollen som tjänsteman redo- visas det arbete som Värdegrundsdelegationen utfört, samt utvecklingen av antalet ärenden vid myndigheternas personalansvarsnämnder. Värdegrundsdelegationen är en arbetsgrupp inom () som är verksam –2016. Syftet med arbetsgruppen är att stärka den statliga värdegrunden samt att främja värde- grundsarbetet i statsförvaltningen genom att vara ett stöd för myndigheterna i deras arbete. Delegationen ska genom aktiviteter, skrifter och andra utåtriktade insatser verka för att respekten och förståelsen för den statliga värdegrunden upprätthålls på alla nivåer i statsförvaltningen. Dess uppgift är att bidra till att uppfylla regeringens arbetsgivarpolitiska delmål att de statsanställda ska ha kunskap om och förståelse för de grundläggande värdena i statsförvalt- ningen och rollen som statstjänsteman. Värde- grundsdelegationen ska i sitt arbete ta tillvara de erfarenheter som upparbetats inom som genomfördes åren 2010– 2012. Sedan inrättandet har Värdegrundsdelegatio- nen uppdaterat skriften värdegrunden för statsanställda och publicerat två nya skrifter, dels Introduktion till den gemensamma värdegrunden för statsanställda, dels En kultur som motverkar korruption. Den senare har tagits fram i samråd med ett antal myndigheter i nätverket mot grov organiserad brottslighet och innehåller konkreta råd till stöd för myndigheternas arbete mot korruption. Dessa två skrifter har även översatts till engelska. Skrifterna erbjuds och distribueras till samtliga myndighetschefer och andra ansvariga för värdegrundsarbete vid de statliga myndigheterna. hade sammanlagt ytter- ligare drygt 17 000 exemplar av de två skrifterna beställts av ca 120 myndigheter. Även kommu- ner och andra aktörer har beställt skrifterna. Vidare har delegationen arrangerat tio stycken seminarier, s.k. Värdegrundsforum, på olika platser i landet där frågor kring de sex värde- grundsprinciperna har behandlats – ofta med ett 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Två exempel på teman är Bemötande och respekt samt Jämställdhet och statlig värdegrund. har 12 statliga myndigheter tillkommit som forumdeltagare. Sammanlagt har ca 680 deltagare från 150 myn- digheter deltagit vid dessa forum. Flertalet av myndigheterna har deltagit vid två eller flera tillfällen (se vidare tabell 5.14). Tabell 5.14 Deltagande vid Värdegrundsforum sedan inrättandet av Värdegrundsdelegationen 2013 Värdegrundsforum 2013 – introduktion Universitet och högskolor – värde- Nyanställda och den statliga Jämställdhet och statlig värdegrund Källa: Värdegrundsdelegationen. Värdegrundsdelegationen har även tagit fram en anpassad utbildning för att stödja myndig- heternas eget arbete med den gemensamma värdegrunden för statsanställda. har 50 personer från 30 myndigheter deltagit i utbildningen. Sammanlagt har ca 140 personer utbildats i att leda värdegrundsarbete. Delegationen har arbetat direkt med ett antal myndigheter i syfte att underlätta värde- grundsarbetet genom skräddarsydda aktiviteter. Sammanlagt har 32 sådana aktiviteter genomförts vid 20 myndigheter. Vidare har en serie längre samtal hållits med vissa myndigheter för att ge stöd till och för att ta del av myndigheternas arbete med värdegrundsfrågor. En viktig fråga i värdegrundsarbetet är att främja en kultur som motverkar korruption. Delegationen ingår i det nya samarbetsinitiativet Tillsammans mot korruption som arrangerade en heldag mot korruption . Initiativet leds av och den svenska sektionen av Transparency Inter- national. Bland övriga deltagare återfinns revisionsbranschen, advokatfirmor och statliga myndigheter. ska en samlad redovisning av arbetet och en bedömning av resultat redovisas till (Finans- departementet). Myndigheternas personalansvarsnämnder hand- lägger ärenden som rör disciplinansvar, åtals- anmälan, avstängning och skiljande från anställ- ning på grund av personliga förhållanden när det gäller statligt anställda. För statligt anställda med högre befattningar, t.ex. myndighetschefer, domare, åklagare, polis- chefer och professorer, prövas frågor om disciplinansvar, åtalsanmälan, avstängning, läkar- undersökning eller avskedande av . Myndigheternas personalansvarsnämnder har viktiga funktioner när det gäller att upprätthålla allmänhetens förtroende för statlig förvaltning och tillgodose arbetstagarnas intresse av en korrekt handläggning av de enskilda ärendena. De statliga myndigheterna hanterade 431 personalansvarsärenden , vilket är 35 fler ärenden än 2013. Av diagram 5.6 framgår utvecklingen av antalet personalansvarsärenden –2014. Diagram 5.6 Antal personalansvarsärenden och antal ärenden som lett till åtgärd, 2005–2014 som lett till åtgärd * Siffrorna har reviderats på grund av nya inkomna uppgifter. Totalt antal ärenden var 396, varav 276 lett till åtgärd. Anm: Uppgifterna 2006–2014 bygger på en enkätundersökning. Svarsfrekvensen uppgick för , , , , , , , och .. Källa: Ds 2006:19 samt 2006–2014. Tabell 5.15 Personalansvarsärenden, typ av ärende och utfall –2014 Ärenden som lett till åtgärd 1Siffrorna avseende varning, löneavdrag och avstängning har reviderats på grund av nya inkomna uppgifter. 2Diskrepansen mellan del- och totalsummorna i tabellen beror på att vissa ärenden lett till mer än en åtgärd. Övriga aktuella frågor inom den statliga arbetsgivarpolitiken Praktikantprogram i statsförvaltningen för personer med funktionsnedsättning Arbetsförmedlingen genomför på regeringens uppdrag18 ett praktikantprogram i statliga myndigheter för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Programmet ska bedrivas under . Syftet med programmet är att deltagarna ska få erfarenhet av arbete inom statliga myndig- heter, vilket kan förbättra deras möjligheter till ett framtida arbete, med eller utan lönesub- vention. Enligt Arbetsförmedlingens årsredovisning har 49 myndigheter tecknat överens- kommelser om totalt ca 1 490 platser. har 465 personer fått en praktik- plats inom ramen för praktikantprogrammet (se vidare utg.omr. 14, avsnitt 3.4.2). Regeringen noterar att utvecklingen är fortsatt positiv för flertalet av de delmål som har ställts 18 Dnr A2012/4066/A. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 upp för staten som arbetsgivare och där utveck- lingen följs upp med angivna indikatorer. –Löneutvecklingen i staten fortsätter att relativt väl följa utvecklingen på arbets- marknaden i stort. –Andelen kvinnor på ledande befattningar har ökat. –Löneskillnaderna mellan kvinnor och män fortsätter att minska. –Andelen anställda med utländsk bakgrund har ökat på samtliga nivåer. –Sjukfrånvaron i staten har dock ökat för tredje året i följd. –Antalet nybeviljade sjukpensioner har minskat och ligger på en låg nivå. Regeringen gav åtta myndigheter i uppdrag att redovisa hur respektive myndighet arbetar med att få fler kvinnor på ledande befatt- ningar (Fi2015/00359/). anordnades ett seminarium där myndigheterna gav en muntlig summering av sina respektive redovisningar. Statskontoret har på uppdrag av regeringen genomfört en samlad uppföljning av könsfördel- ningen i myndigheternas respektive lednings- grupp (Fi2015/02877/). Redovisningen omfattar 215 statliga myndigheters lednings- grupper och är den första i sitt slag. Statistiken redovisas både viktat (med hänsyn tagen till att myndigheterna är olika stora) och oviktat (utan sådan hänsyn). Andelen kvinnor i ledningsgrupperna uppgår till (viktat) och till (oviktat). Andelen kvinnor i ledningsgrupperna är störst hos mellanstora myndigheter (50–999 årsarbets- krafter) där den viktat uppgår till , oviktat . Den är minst hos stora myndigheter (1 000 eller fler årsarbetskrafter) där den viktat uppgår till , oviktat . Hos små myndigheter (1–49 års- arbetskrafter) uppgår andelen kvinnor till viktat och oviktat till . Viktat efter verksamhetsområde är andelen kvinnor högst vid myndigheterna inom verk- samhetsområde Näringsliv m.m. (52,) och lägst inom verksamhetsområde Försvar (24,). Regeringen följer arbetet med de fem lång- siktiga prioriteringarna inom den gemensamma 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 strategin för den statliga arbetsgivarpolitiken som beslutat och som redogörs för under avsnitt 5.3.2. Det tillgängliga underlaget, som redovisats under samma avsnitt, visar att kompetens- försörjningen i staten i huvudsak fungerar väl. Det är i första hand med- lemmar som ska bedöma verkets resultat. Medlemsundersökningarna visar på en nöjdhet i nivå med förra årets bedömningar. har vidare i uppgift att utföra stabsuppgifter åt regeringen. Regeringen bedömer att dessa har utförts på ett tillfreds- ställande sätt. Regeringen anser att den verksamhet som bedrivit bidrar till att utveckla och samordna den statliga arbetsgivarpolitiken. tar sitt arbetsgivarpolitiska ansvar och bedriver ett strategiskt arbete med sin egen kompetensförsörjning. Regeringens samlade bedömning är att SPV hanterar den statliga tjänstepensioneringen och statens tjänstegrupplivförsäkring på ett tillfreds- ställande sätt. Regeringens mål för SPV:s huvudsakliga verksamhetsområde, Statlig pensionsverksamhet m.m., är att effektiviteten och säkerheten ska öka samt att servicen till statliga myndigheter, tjänstemän och pensionärer ska förbättras. till SPV:s driftkostnadsprocent har effektiviteten inte ökat , men det finns metodo- logiska problem med detta mått. Säkerheten har ökat så till vida att andelen felaktiga utbetal- ningar har minskat , även om andelen felaktiga utbetalningar fortfarande överstiger SPV:s mål. Säkerheten har dock inte ökat sett till antalet återkrav, då dessa ökat. Enligt de kundundersökningar som SPV genomfört har nöjdheten ökat hos samtliga målgrupper. Det faktum att SPV lever upp till sina service- åtaganden och att pensionsinformationen har utvecklats visar på att servicen till de olika målgrupperna har förbättrats. Vidare är det positivt att SPV har ökat aktualiseringsgraden. SPV lever upp till avkastningskravet avseende verksamhetsområdet på uppdrag. Verksamhetsområdet pensions- uppdrag bedrivs med full kostnadsteckning. Anslutningsgraden till tjänsten Enklare pen- sionshantering har ökat markant. Avgifterna sänktes därmed fr.o.m. . Avseende försäkringsmodellen har SPV levt upp till sitt mål att hålla premierna stabila och öka konsolideringsgraden. Regeringen konstaterar att SPV, som en konsekvens av de låga räntenivåerna för tioåriga statsobligationer och lång realobligation, har sett över sin konsoli- deringspolicy, sina premienivåer och sitt konsoli- deringsmål , i syfte att hålla premierna på en stabil och förutsägbar nivå. Regeringen bedömer att SPV tar sitt arbets- givarpolitiska ansvar. SPV arbetar aktivt med sin strategiska kompetensförsörjning och för att vara en attraktiv arbetsgivare. SPV arbetar vidare systematiskt med sin verksamhetsutveckling på flertalet sätt, vilket leder till effektiviseringar och ökad förvaltnings- nytta. Nämndmyndigheterna inom området fyller viktiga funktioner att upprätthålla allmänhetens förtroende för statlig förvaltning och säkerställa en korrekt handläggning av de enskilda ärendena. Regeringen bedömer att nämnd- myndigheterna fungerar väl och bedriver en effektiv verksamhet. De statliga arbetsgivarna ska fortsätta arbetet med ett inkluderande synsätt med ett brett perspektiv som inkluderar diskriminerings- grunderna men även social bakgrund, olika utbildningar, erfarenheter och intressen utifrån verksamhetens behov. Inom detta område är jämställdhet mellan kvinnor och män central. Staten är den sektor som har jämnast fördelning mellan kvinnor och män där kvinnorna utgör drygt hälften av de anställda. Dock är andelen kvinnor på ledande befattningar lägre. Fler kvinnor på ledande befattningar och möjlighet till karriär torde medföra minskade löneskillnader mellan kvinnor och män. Den utvecklade uppföljningen av löneskillnader mellan kvinnor och män, som tidigare aviserats, kommer att genomföras . Regeringen kommer att ge ett antal myndig- heter i uppdrag att redovisa hur de arbetar för att öka andelen anställda med utländsk bakgrund. En god arbetsmiljö är viktig både för med- arbetarnas hälsa och utveckling och för verk- samhetens långsiktiga effektivitet. I det fortsatta arbetsmiljöarbetet bör det uppmärksammas att sjukfrånvaron vid myndigheterna har ökat . Ökningen är tydligast för kvinnor, vars sjukfrånvaro nu är mer än dubbelt så hög som för män. Det är angeläget att de statliga arbetsgivarna arbetar strategiskt med sin kompetensförsörj- ning. De statliga arbetsgivarnas arbete för att fortsätta att utveckla formerna för att marknads- föra staten som en attraktiv arbetsgivare är centralt. uppföljning av hur högskolestudenter uppfattar staten som en attraktiv arbetsgivare kan vara ett stöd i detta arbete. En fortsatt utökad samverkan mellan myndigheter bör också kunna främja kompe- tensförsörjningen och vara positiv för både den enskilda myndigheten som för staten totalt. Avtalet mellan parterna på det statliga avtals- området som möjliggör att ge universitets- och högskolestuderande arbete i statliga verksam- heter parallellt med studierna kan både ge de studerande en möjlighet att prova på att arbeta i en statlig verksamhet som myndig- heterna tillförs aktuell kompetens. Praktikantprogrammet i statsförvaltningen för personer med funktionsnedsättning är en prioriterad fråga som regeringen fortsatt följer utvecklingen av. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 5.16 Anslagsutveckling 1:4 Arbetsgivarpolitiska frågor Anslaget får användas för utgifter för statliga arbetsgivarfrågor som utfört åt regeringen eller och som inte ingår i uppgifter som medlemsorganisation samt för regeringens behov inom det arbetsgivarpolitiska området. Anslaget får även användas för förvaltnings- utgifter avseende vissa nämnder inom det arbets- givarpolitiska området. Nämnderna är , Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd inbegripet samt Offent- liga sektorns särskilda nämnd. Enligt avtalet om statens tjänstegruppliv- försäkring (TGL-S) ska tvister rörande frågor i avtalet avgöras genom skiljedom av en skilje- nämnd. bildas enligt avtalet av ledamöterna i tjänste- pensions- och grupplivnämnd. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 5.17 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:4 Arbetsgivarpolitiska frågor Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:4 Arbetsgivarpolitiska frågor . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till . 5.5.21:5 Statliga tjänstepensioner m.m. Tabell 5.18 Anslagsutveckling 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. lagen (1990:1427) om särskild premieskatt för grupplivförsäkring m.m. Anslaget får även an- vändas för löneavgifter enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och arbetsgivaravgifter enligt socialavgiftslagen (2000:980). Anslaget får dessutom användas för förvalt- ningsutgifter vid för biträde vid handläggningen av pensionsärenden avseende lärare m.fl. som överförts från statligt reglerade anställningar genom beslut om kommunalt huvudmannaskap för lärare m.fl. Följande förordningar reglerar utbetalningar från anslaget: –förordningen (1991:704) om fastställande av särskild löneskatt på statens pensions- kostnader, –förordningen (2002:869) om utbetalning av statliga tjänstepensions- och gruppliv- förmåner och –förordningen (SAVFS 1990:3 A 1) om ut- betalning av personskadeersättning. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Anslaget får användas för grupplivförmåner och personskadeersättningar samt liknande förmåner som följer av anställ- ningar med statliga villkor. Därtill får anslaget användas för utgifter för räntor avseende sådana förmåner. Vidare får anslaget användas för utgifter för löneskatt enligt lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster respektive enligt lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader samt för premieskatt enligt SPV disponerar för administrationskostnader det belopp från inkomsttiteln 5211 Statliga pensionsavgifter som anges i verkets reglerings- brev. uppgår detta till 195 000 000 kro- nor. Därutöver fastställer regeringen de administrationsavgifter som de s.k. själv- försäkrarna, dvs. de myndigheter m.fl. som skuldför sina pensionsåtaganden i respektive balansräkning, ska betala till SPV. uppgick dessa till . Tabell 5.20 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Anslaget belastas med utbetalningar av statliga tjänstepensionsförmåner, premiebefrielseförmå- ner, grupplivförmåner, personskadeersättningar samt räntor och skatter på dessa förmåner. Basen utgörs till stor del av utbetalningar hänförliga till redan beviljade förmåner. I posten Övriga makroekonomiska förutsätt- ningar ingår bl.a. effekten av att vissa förmåner som belastar anslaget indexeras med prisbasbeloppets förändring. Prisbasbeloppet sänks 2016 vilket innebär en negativ indexering. I posten Volymer avspeglas antalet förmåner som nybeviljas och storleken på dessa förmåner. I posten Övrigt ingår en teknisk justering för att anslaget innefattade en kompen- sation för en ofinansierad utgift avseende kostnadsbidrag för kommunaliserad verksamhet som belastade anslaget . Regeringen föreslår att 12 under anslaget 1:5 Statliga tjänste- 12 , 13 , respektive 13 . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om en kredit i Riksgälds- kontoret som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose Statens tjänstepensionsverks behov av likviditet i pensionshanteringen. Skälen för regeringens förslag: SPV får bedriva uppdragsverksamhet när det gäller pensionshanteringen där mycket stora penning- flöden hanteras. SPV hanterar även flödet för Individuell ålderspension (IÅP) och Kåpan. Enbart det senare flödet omsätter ca och faktureras med väldigt för betalning. Skulle t.ex. betalningen för de två största fakturorna utebli en månad motsvarar det ett belopp och en räntekontobelastning på . Regeringen anser att ett rörelsekapital i form av en övrig kredit i bör finnas även 2016. För att minimera risken för övertrassering av likvida medel föreslås att krediten avseende förmedling av avgiftsbestämda pensioner (IÅP och Kåpan) även 2016 uppgår till , dvs. samma nivå som . Krediten för att tillgodose likviditetsbehov i samband med pensionsutbetalningar för uppdragsgivares räk- ning föreslås fortsatt uppgå till , vilket motsvarar nivå. utnyttjades av krediten som uppgick till och som är avsedd för avgiftsbestämda pensioner. Krediten som uppgick till och som är avsedd för pensions- utbetalningar utnyttjades inte alls. Se vidare tabell 5.21. Tabell 5.21 Beviljad respektive utnyttjad övrig kredit av SPV 2012–2014 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Regeringen bör bemyndigas att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose SPV:s behov av likviditet i samband med pensions- hanteringen, dvs. avseende pensionsutbetal- ningar för uppdragsgivares räkning samt för IÅP och Kåpan. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Området offentlig upphandling omfattar följ- ande lagar: –lagen (2007:1091) om offentlig upphand- ling (förkortad ), –lagen (2007:1092) om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (förkortad LUF), –lagen (2011:1029) om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet (förkortad LUFS), –lagen (2008:962) om valfrihetssystem (förkortad LOV), –lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, om valfrihetsystem hos Arbetsförmedlingen är tillämpliga. har i upp- drag att administrera valfrihetssystem i fråga om tjänster för elektronisk identifiering och signering. Nämnden har upprättat en nationell webbplats för annonsering av valfrihetssystem. Se vidare utg.omr. 22, avsnitt 5. () är ansvarig myndighet i för arbetet inom (Open Peppol). Se vidare under . Regeringens mål är att den offentliga upphand- –lagen (2010:536) om valfrihet hos Arbets- lingen ska vara effektiv, rättssäker och ta tillvara –lagen (2013:311) om valfrihetssystem i fråga om tjänster för elektronisk identifiering. Området omfattar vidare ett statligt upphand- lingsstöd, elektronisk upphandling, tillsyn, rättsmedel m.m. tillhandahåller stöd, information och vägledning om offentlig upp- handling inklusive bl.a. innovationsupphandling, miljökrav och sociala krav. () är tillsynsmyndig- het för frågor om offentlig upphandling och frågor som omfattas av LOV samt övriga val- frihetslagar.