prop · H20365 · 2015-03-11 00:00:00 — har generellt en kritisk inställning till marknadsåtgärder men har ställt sig bakom de åtgärder som vidtagits, i solidaritet med de länder som drabbas av importstoppet. är det angeläget att kommissionens åtgärder underbyggs av goda analyser, är välriktade och 2014/15:65 endast omfattar den situation som uppkommit till följd av importstoppet. Rådet behandlade frågan på ett extrainsatt jordbruks- och fiskeråd . Informationstillfälle med miljö- och jordbruksutskottet och samråd med ägde rum respektive september inför rådsmötet. Frågan har även behandlats i samband med övriga jordbruks- och fiskeråd . Samråd med ägde rum inför samtliga rådsmöten. 46 Den gemensamma fiskeripolitiken Den gemensamma fiskeripolitiken är en fullt utvecklad unionspolitik. Målet är att förvalta en gemensam, gränsöverskridande naturresurs på ett sådant sätt att ett hållbart nyttjande kan uppnås i ekonomiskt, miljömässigt och socialt hänseende. 46.1Reform och genomförande av den gemensamma fiskeripolitiken antog kommissionen ett förslag till reformpaket för den gemensamma fiskeripolitiken (se faktapromemoria 2011/12:FPM43). Paketet omfattade den s.k. grundförordningen, marknadsordningen och ett meddelande om den externa dimensionen. presenterades den sista delen i reformpaketet, förslaget om en Europeisk havs- och fiskerifond (EHFF). Den europeiska havs- och fiskerifonden De avslutande trepartsförhandlingarna om den sista delen av reformpaketet, Europeiska havs- och fiskerifonden, inleddes och kunde avslutas . Den övergripande svenska målsättningen under förhandlingarna har varit att åstadkomma ett finansiellt instrument som understöder bl.a. en hållbar förvaltning av havet och dess resurser och inte bidrar till att vidmakthålla överkapacitet i flottan och en sned konkurrenssituation. Flera av ändringsförslagen i betänkande gick i motsatt riktning. Den svenska handlingslinjen i trepartsförhandlingarna mellan rådet, kommissionen och byggde därför på att försöka behålla rådets allmänna inriktning intakt. arbetade för att säkerställa att sådana stödåtgärder som har tydlig koppling till den gemensamma fiskeripolitiken och som kräver en gemensam lösning på EU-nivå behålls och att sådana stödåtgärder som motverkar målet om ett hållbart fiske tas bort eller omgärdas av striktare villkor. Det slutliga resultatet får anses ha uppfyllt dessa mål. Samråd med ägde rum . EU:s fiskepartnerskapsavtal med tredjeland Regeringens hållning när det gäller EU:s fiskepartnerskapsavtal med tredjeländer (FPA) är att göra ett ställningstagande från fall till fall varvid följande kriterier beaktas: –Det måste finnas offentligt tillgängliga sociala och ekonomiska utvärderingar som är av tillräckligt god standard. –Iakttagandet av mänskliga rättigheter ska utgöra ett nödvändigt villkor för att ingå eller fortsätta samarbetet med tredjeländer på fiskeriområdet. –Där kunskaper om bestånden eller om hur många som bedriver fiske på samma bestånd saknas ska försiktighetsprincipen tillämpas. –Avtalen ska stödja utvecklingen av en hållbar fiskesektor i partnerskapsländerna och ekonomiska bidrag ska komma den lokala fiskeindustrin till del. –Sektorstödet ska frikopplas från betalningarna för fisketillträdes- rättigheterna och definieras mot bakgrund av partnerskapsländernas behov och kapacitet att utnyttja det och att utbetalningarna ska kopplas till framsteg i utförandet. –ska bara få tillgång till ett överskott av den tillåtna fångstmängden som lokalbefolkningen inte kan utnyttja som fastställt baserat på bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning, enligt artikel 31 i grundförordningen för den gemensamma fiskeripolitiken. har röstat nej till beslut om att ingå ett hållbart partnerskapsavtal om fiske mellan EU och republiken då ett tillgängligt beståndsöverskott för arten kummel inte kunnat säkerställas inom ramen för tillgängligt vetenskapligt underlag. har lagt ned rösten till beslut om att ingå protokollet mellan och om fastställande av fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i det gällande partnerskapsavtalet då det inte är klarlagt att beståndssituationen är tillräckligt god. har även lagt ned sin röst när det gäller protokollet mellan och mot bakgrund av att utvärderingen är gammal och det är därmed svårt att säkerställa att det finns ett överskott för EU att fiska på. har följande protokoll behandlats och har gett sitt stöd till ingående av protokoll med , , samt . Förhandlingsmandat har antagits för , , . har gett sitt stöd till dessa förhandlingsmandat. Förhandlingsmandat för pågår och förväntas antas . nåddes en politisk överenskommelse om fiske- möjligheterna i vid jordbruks- och fiskerådet . Kvoterna för torsk sänktes för så väl det västra som 2014/15:65 östra beståndet. För lax sänktes kvoten något utöver det förslag som kommissionen lämnat. För övriga bestånd (sill, skarpsill och rödspätta) visar den vetenskapliga rådgivningen på en positiv eller stabil trend och där beslutades huvudsakligen om ökningar av fiskemöjligheterna. Ökningarna ligger för samtliga bestånd av sill och rödspätta under eller i linje med de vetenskapliga råden. För skarpsill beslutade rådet en något mindre minskning än vad kommissionen förordat, vilket gör att beståndet når nivån för maximal hållbar avkastning (MSY) först . Antalet fiskbestånd som fiskas enligt MSY-principen ligger på samma nivå som 2014 vilket innebär att det gäller för merparten av bestånden. Inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken förhandlar EU om fiskemöjligheter i (, och ). Förhandlingar om fiskekvoter och övriga regler för fisket på gemensamt förvaltade bestånd sker dels internt inom EU, dels med kuststaterna runt . Resultatet av både de externa och de interna förhandlingarna om fiskerimöjligheter fastställs i den s.k. TAC- och kvotförordningen som i regel antas vid jordbruks- och fiskerådsmötet . Årsförhandlingarna med tredjeland baseras på långsiktiga fiskeavtal, främst mellan och , men även mellan EU och de övriga kuststaterna , , samt . För är de viktigaste bestånden i torsk, kolja, sill, makrill, räka, havskräfta, tobis och blåvitling. Makrill är ett av de mest betydelsefulla bestånden i relationerna mellan och . Det tidigare kuststatsavtalet för makrill mellan EU, och som ingicks 1999 upphörde , bl.a. på grund av att fiskat stora kvantiteter utanför avtalet och för att som följd ansåg sig vara berättigad en större andel. Omfattande förhandlingar mellan dessa kuststater i syfte att få till stånd ett nytt kuststatsavtal har pågått . har EU och en gemensam förvaltning av delar av makrillbeståndet. års makrillförhandlingar kunde dock EU och inte enas om en gemensam fångstbegränsning för makrill vilket ledde till att EU och heller inte kunde enas bilateralt om gemensamma fiskemöjligheter i och . Detta innebar att parterna inte kunde fiska i varandras vatten . kuststats- förhandlingar kunde dock de tre ursprungliga kuststaterna EU, och enas om en femårig plan för gemensam förvaltning av makrill i Nordostatlanten. Överenskommelsen innebär att man lämnar utrymme för att ansluta sig till avtalet. Därmed kunde EU och enas bilateralt om gemensamma fiskemöjligheter för och . Kuststatsöverenskommelsen innebar även att EU och kunde återuppta det bilaterala fiskeavtal som legat i träda . kunde EU anta avtalet med om ömsesidigt tillträde till fisket i för fartyg som för dansk, norsk och svensk flagg. Avtalet ersätter det tidigare tillträdesavtalet i och är Skr. 2014/15:65 resultatet av förhandlingar mellan och då sa har förhandlingarna mellan och följt den normala tidsplanen vilket innebar att parterna kunde träffa en överenskommelse innan de nya fiskemöjligheterna träder i kraft . En viktig bidragande orsak till det förbättrande förhandlingsklimatet mellan och var den kuststatsöverenskommelse som ingåtts mellan EU, och för makrill . Vid jordbruks- och fiskerådet kunde rådet enhälligt nå en politisk överenskommelse kring fiskemöjligheterna som bl.a. omfattar , och . Överenskommelsen innebar också en rad anpassningar till följd av införandet av landningsskyldighet för det pelagiska fisket som träder i kraft . Detta var första gången som fiskemöjligheterna skulle fastställas i enlighet med målsättningen om att uppnå beståndsstorlekar över de nivåer som kan ge maximalt hållbart uttag (MSY) i den gemensamma fiskeripolitiken. För vissa bestånd sattes kvoterna i enlighet med MSY 2015 för andra nyttjades möjligheten att uppnå MSY något senare, dock . 47 Livsmedel, djur och växter Inom EU finns omfattande regelverk för växter, djur och livsmedel. Enligt fördraget har unionen och medlemsstaterna skyldighet att ta hänsyn till djurens välfärd. Lagstiftningen om djurhälsa syftar till att försäkra en hållbar djurproduktion, underlätta handeln med djur och animaliska produkter inom EU utan att sprida sjukdomar samt till att förhindra smitta från djur till människa. Lagstiftningen för livsmedel är i stort sett harmoniserad inom unionen, vilket innebär att det inte är tillåtet för enskilda medlemsstater att ha strängare regler eller mer generösa bestämmelser än de som finns i . Lagstift- ningen om växter syftar bl.a. till att skydda unionen mot allvarliga växtskadegörare och säkerställa att utsäde m.m. är av god kvalitet. 47.1Friskare djur, sundare växter och säkrare livsmedel presenterade kommissionen ett lagstiftningspaket med fem rättsakter och ett meddelande under namnet: Friskare djur, sundare växter och en säkrare jordbruksbaserad livsmedelskedja – en moderniserad lagstiftning för ett mer konkurrenskraftigt EU (se fakta- promemoriorna 2012/13:FPM113, 2012/13:FPM114, 2012/13:FPM115, 2012/13:FPM116 och 2012/13:FPM129). 2014/15:65 Förordningsförslagen handlar om djurhälsa, skyddsåtgärder mot växtskadegörare, produktion och tillhandahållande på marknaden av växtförökningsmaterial, offentlig kontroll inom djur-, växt- och livsmedelsområdena m.fl. och EU-utgifter inom områdena djurhälsa, växtskadegörare och offentlig kontroll. Kommissionens målsättning med förslagen är att skapa en effektivare, modernare och enklare lagstiftning. Förordningen om EU-utgifter antogs . De övriga förslagen förhandlades i rådet och antog sina ståndpunkter i första behandlingen . Det nya beslutade att stå fast vid dessa ståndpunkter. Förslagen var föremål för överläggning med miljö- och jordbruksutskottet och samråd med , . var djurhälsoförordningen inte uppe för samråd. Kommissionens förslag till ny förordning om skyddsåtgärder mot växtskadegörare innebär en mer proaktiv lagstiftning, bl.a. genom ökad riskstyrning och fokus på mer förebyggande åtgärder. Det innebär också tydligare och mer detaljerade krav än gällande direktiv i syfte att uppnå en mer effektiv och enhetlig tillämpning. Regeringen har stött förslaget i stort, men ifrågasatt vissa delar, främst sådana där bedömningen är att de skulle innebära onödig administrativ börda för företag och myndigheter. Regeringen anser dessutom att importregelverket när det gäller de växter som medför högst risk kan behöva skärpas. Det är emellertid viktigt att EU fortsätter att vara så öppen som möjligt i förhållande till import från tredjeland. Kommissionens förslag till ny förordning om produktion och tillhandahållande på marknaden av växtförökningsmaterial har diskuterats under den första delen av året. Förslaget innebär en mer sammanhållen och harmoniserad lagstiftning. beslutade med stor majoritet att förkasta kommissionens förslag till rättsakt i dess helhet. På jordbruks- och fiskerådet lämnades en särskild lägesrapport. har stött kommissionens förslag men har visat på problem med ökad administrativ börda för vissa aktörer och växtslag. ståndpunkter finns väl tillvaratagna lägesrapporten från rådet. Förslag till ny djurhälsoförordning Kommissionens förslag till ny förordning om djurhälsa syftar till att göra lagstiftningen enklare, modernare och mer sammanhållen än nuvarande EU-lagstiftning på området. Sjukdomsövervakningen stärks och djurhållarnas ansvar för djurhälsan klargörs. Förordningen lägger fast övergripande principer för att minska djursjukdomar och bevara EU:s ekonomiska konkurrenskraft. Åtgärder ska vidtas för att förebygga och bekämpa listade djursjukdomar. Hur sjukdomar listas och kategoriseras är av avgörande betydelse för vilka krav kommer att Skr. 2014/15:65 få ställa i samband med införsel av djur. Regeringen har verkat för att medlemsstater med en god djurhälsa ska kunna förhindra införsel av smittsamma djursjukdomar som kan utgöra ett hot mot djurs eller människors hälsa, eller orsaka produktions- förluster. Förslag till ny förordning om offentlig kontroll Kommissionens förslag till ny förordning om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet reglerar hur den offentliga kontrollen ska bedrivas inom områdena livsmedel, foder, djurhälsa och djurskydd, skyddsåtgärder mot växtskadegörare, växtförökningsmaterial och växt- skyddsmedel. Förslagets syfte är att effektivisera den offentliga kontrollen som berör djur-, livsmedels- och växtområdena och att samla reglerna som finns om offentlig kontroll inom dessa områden i en förordning. Förslaget reglerar även hur den offentliga kontrollen ska finansieras. Regeringen har verkat för att medlemsstaterna ska vara ansvariga för att det finns tillräckliga resurser för de behöriga myndigheterna att utföra den offentliga kontrollen. Medlemsstaterna ska kunna välja på vilket sätt man finansierar kontrollen, eftersom val av finansieringsform måste stämma överens med t.ex. nationella skatter och andra system. 47.2Förordning om nya livsmedel Kommissionens förslag till ny förordning om nya livsmedel presenterades och syftar till att förenkla och anpassa nuvarande lagstiftning (se faktapromemoria 2013/14:FPM47). Med nya livsmedel avses livsmedel som inte i någon större utsträckning har konsumerats inom unionen före , t.ex. livsmedel som isolerats ur mikroorganismer, svampar, alger och växter eller livsmedels- ingredienser isolerade ur djur och livsmedel som producerats med hjälp av ny teknik och nya produktionsprocesser eller livsmedel som har konsumerats vart som helst i världen utom inom unionen. Förslaget underlättar för nya livsmedel att släppas ut på den europeiska marknaden genom ett enhetligt och fullt ut centraliserats godkännandeförfarande. Förslaget förenklar även tillträdet till marknaden för traditionella livsmedel från tredjeland med långvarig historisk och säker användning som livsmedel genom en rimligare och snabbare säkerhetsbedömning. För att stimulera forskning och utveckling inom livemedelsindustrin och därigenom även innovation föreslås även ett uppgiftslämnarskydd för de uppgifter som tagits fram till stöd för en ansökan. är generellt positiv till förslaget då det innebär förenklingar och förbättringar för livsmedelsföretagen i förhållande till dagens lagstiftning Förslaget har behandlats i rådsarbetsgrupp . inleddes trepartssamtal mellan rådet, kommissionen och med målet om en första läsningsöverenskommelse . 2014/15:65 Förslaget var föremål för överläggning med miljö- och jordbruksutskottet . presenterade kommissionen ett förslag till ny förordning om avelstekniska och genealogiska villkor för handel med och import till unionen av avelsdjur och avelsmaterial från dem (se faktapromemoria 2013/14:FPM64). Förordningen innehåller bestämmelser om god- kännande av avelsorgansationer och avelsplaner, registrering och klassificering av djur i stamböcker, individprövning och avelsvärdering och innehåll i och format på härstamningsintyg. Detta förslag skiljer sig inte så mycket i sakfrågorna från dagens lagstiftning på området utan de grundläggande principerna och allmänna bestämmelserna i unionens avelstekniska lagstiftning har behållits. Syftet är att se till att unionsbestämmelserna om djuravel tillämpas enhetligt och för att undvika hinder till följd av skillnader i det nationella införlivandet av direktiven. Förslaget har behandlats i rådsarbetsgrupp . Kommissionen har arbetat med olika initiativ för att förhindra och bekämpa oegentligheter inom livsmedelsområdet. Kommissionen har bl.a. tillsatt en ny enhet som arbetar med att genomföra den fempunkts- plan som togs fram efter hästköttsbedrägerier för att återfå konsumenternas förtroende för europeiska livsmedel. Handlingsplanen har bl.a. fokus på redlighet i den offentliga kontrollen, hästpass, ursprungsmärkning och samarbeten med Europol. En arbetsgrupp under ledning av kommissionen med nationella kontaktpunkterna för livsmedelsbedrägerier träffas regelbundet för att utbyta information och utveckla samarbeten inom området. Att utarbeta ett it-system för snabbt utbyte av information mellan medlemsstaterna i frågor om bedrägerier och att ta fram olika EU-utbildningar är pågående projekt. Det italienska ordförandeskapet och generaldirektoratet för hälsa och konsumentfrågor arrangerade en konferens om livsmedelsfusk och hur myndigheter gemensamt kan motarbeta detta. tog på jordbruks- och fiskerådet upp frågan om livsmedelsbedrägerier och att det är viktigt att återfå konsumenternas förtroende till livsmedelskedjan. ville genom att ta upp frågan betona vikten av att bekämpa matfusket, både på nationell nivå och EU- nivå. På jordbruks- och fiskerådet lyfte tillsammans med frågan om ett ökat skydd för djur som transporteras. och betonade vikten av förkortade transporttider för djuren och Skr. 2014/15:65 behovet av lagstiftning som beaktar aktuella vetenskapliga rön på Ett mycket stort antal djur transporteras över hela och många transporter fortsätter även utanför EU:s och gränser. Det EU-gemensamma regelverket tillåter att djur transporteras mycket långa sträckor, exempelvis kan grisar och slakthästar transporteras utan att få vila. Delar av det gällande regelverket är inte förenligt med aktuell vetenskap om skydd av djur under transport. Även om flera ministrar uttalade sitt stöd för den svenska och danska synen anser många att det nuvarande regelverket är tillräckligt. Kommissionen delar inte heller den svensk-danska synen utan fokuserar på att de redan gällande reglerna ska följas bättre. Frågan var uppe för samråd med . Nätverk av referenscentrum för djurskydd I för djurskydd och djurs välbefinnande anges att kommissionen överväger att inrätta ett nätverk av referenscentrum för djurskydd. Ett nationellt centrum för djurvälfärd (SCAW) vid har, på kommissionens uppdrag, koordinerat en pilotstudie för ett sådant nätverk. Vid jordbruks- och fiskerådet betonade betydelsen av att ett permanent nätverk av referens- centrum för djurskydd inrättas eftersom det skulle bidra till ett starkare djurskydd inom unionen. Kommissionen har antagit genomförandebestämmelser om hur ursprungsmärkning för färskt, kylt och fryst kött från gris, får, get och fjäderfä ska utformas. Bestämmelserna har beslutats i enlighet med och rådets förordning (EU) 1169/2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna och ska börja tillämpas . Kommissionen har även presenterat en rapport om ursprungsmärkning av kött som ingrediens. Rapporten innehåller inga förslag till ny lag- stiftning men konstaterar att intresset för ursprungsmärkning bland konsumenterna varierar mellan medlemsstaterna och att konsumenterna inte är villiga att betala för denna information. Ursprungsmärkning av ingredienser är väldigt kostsamt och det finns en risk att efterfrågan på kött minskar. Kommissionen hade också i uppdrag att senast ta fram ytterligare rapporter om ursprungsmärkning som för annat kött än gris, får, get och fjäderfä, mjölk, mjölk som ingrediens i mejeriprodukter, oberedda livsmedel, livsmedel med en enda ingrediens och ingredienser som utgör av ett livsmedel. Kommissionen har inte hunnit bli klar med alla rapporter inom den utsatta tiden utan rapporterna kommer . I lagstiftningspaketet om avfall (se faktapromemoria 2013/14:FPM104), som presenterades , föreslår kommissionen att krav införs på att medlemsstaterna ska vidta lämpliga åtgärder för att förebygga matavfall. Åtgärder ska vidtas längs hela livsmedelskedjan och syfta till att minska matavfallet med mellan och den 31 Paketet innehåller också förslag på en definition av Regeringen är positiv till att det införs ett mål för minskat matavfall och en definiton av matavfall. Regeringen anser dock att den föreslagna definitionen behöver tydliggöras och det föreslagna målet anpassas för att ta hänsyn till de minskningar av matavfall som vissa medlemsstater redan uppnått. Kommissionen har tagit initiativ till en kommissionsarbetsgrupp om matavfall och matsvinn som ska träffas . uppgift är att stödja kommissionen och medlemsstaterna i arbetet med att identifiera åtgärder för att hindra och minska matsvinnet utan att tumma på livsmedelssäkerheten och säkerheten när det gäller foder och Kommissionen lade fram ett förslag till ny förordning om veterinärmedicinska läkemedel (se faktapromemoria 2014/15:FPM2). Syftet med förslaget är att komma till rätta med de viktigaste problemen med dagens regelverk. Bland annat anses det att det finns för få god- kända djurläkemedel på den europeiska marknaden, särskilt för mindre vanliga djurslag, och den gemensamma marknaden för djurläkemedel fungerar dåligt eftersom många djurläkemedel endast har nationellt godkännande. Dagens komplexa regelverk ger också en onödigt stor administrativ börda. Förslaget innehåller även ett antal åtgärder ämnade att komma tillrätta med den ökande antibiotikaresistensen. Regeringen välkomnar förslaget, i synnerhet kommissionens initiativ som syftar till att begränsa spridningen av antibiotikaresistens, men ytterligare analyser av förslaget krävs. Förslaget har behandlats i rådsarbetsgrupp . Kommissionens lade ett förslag till förordning om foder som innehåller läkemedel och innebär en uppdatering av lagstiftningen (se faktapromemoria 2014/15:FPM3). Syftet med att se över reglerna är att uppnå ett harmoniserat och starkt skydd vid tillverkning, saluföring och användning i EU av foder som innehåller läkemedel. Dagens direktiv har lett till att nationella regler på området skiljer sig åt vilket gör handel med foder som innehåller läkemedel komplicerat. Förordningen ska tillämpas på tillverkning, lagring och transport, Skr. 2014/15:65 utsläppande på marknaden (inklusive import) och användning av foder som innehåller läkemedel. Förslaget har behandlats i rådsarbetsgrupp . EU har en avgörande betydelse för utvecklingen på miljöområdet genom sin befogenhet att anta miljöregler som är bindande för medlemsstaterna. EU ska vara en drivande kraft för att både inom och globalt skydda miljön och underlätta omställningen till en resurseffektiv och cirkulär ekonomi som säkerställer en hållbar utveckling. 48.1Miljöanpassning av europeiska terminen och 2020-strategin Kommissionen har inrättat en högnivågrupp för miljöanpass- ning av den europeiska terminen och 2020-strategin. Högnivå- gruppen har träffats . Det italienska ordförandeskapet tog initiativ till rådsslutsatser i ämnet och slutsatser antogs av miljörådet . Diskussionerna i rådet handlade främst om mål och huvudindikator för resurseffektivitet. är positivt inställd till fortsatta diskussioner om mål för resurseffektivitet men eftersom målformulering och uppföljningssystem behöver utvecklas ansåg att det var för tidigt att slå fast detta inom ramen för den pågående 2020-översynen. Rådet antog slutsatser som uppmanar kommissionen att undersöka hur resurseffektivitet kan integreras bättre i EU 2020-strategin samt att föreslå ett icke-bindande EU-mål. Ett fortsatt utvecklingsarbete kommer således att äga rum. Informationstillfälle med miljö- och jordbruksutskottet samt samråd med ägde rum . Kommissionen presenterade ett meddelande om ett kretslopps- samhälle – program för ett avfallsfritt (se faktapromemoria 2013/14:FPM102). Meddelandet är en del av kommissionens s.k. gröna paket. Det gröna paketet omfattar i övrigt meddelanden om en grön aktionsplan för små och medelstora företag, ett grönt sysselsättnings- initiativ och resurseffektivitet i byggsektorn samt ett avfallslagstiftnings- paket (se avsnitt 51.3).