prop · H203147 · 2015-09-14 00:00:00 — Regeringens proposition 2014/15:147 Det kommunala vårdnadsbidraget avskaffas Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås det att lagen om kommunalt vårdnadsbidrag ska upphävas. Som en följd av detta föreslås även ändringar i socialförsäkringsbalken, föräldraledighetslagen, lagen om anställningsskydd, lagen om arbetslöshetsförsäkring och inkomstskattelagen. Lagen om kommunalt vårdnadbidrag föreslås upphöra att gälla vid utgången av men med övergångsbestämmelser som bl.a. innebär att den upphävda lagen fortfarande ska gälla för ärenden om vårdnadsbidrag som har anhängiggjorts hos en kommun före och som till någon del avser vårdnadsbidrag för tid före upphävandet. Även ändringarna i socialförsäkringsbalken, föräldraledighetslagen, lagen om anställningsskydd, lagen om arbetslöshetsförsäkring och inkomstskattelagen föreslås träda i kraft . 2014/15:147 Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om upphävande av lagen (2008:307) om kommunalt vårdnadsbidrag .......................................... Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken ......... Förslag till lag om ändring i lagen (1982:80) om Förslag till lag om ändring i föräldraledighetslagen Förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen 3 Ärendet ............................................................och dess beredning Slopat kommunalt ..................................................vårdnadsbidrag Följdändringar i annan lagstiftning Ikraftträdande - och övergångsbestämmelser Konsekvenser .............................................................av förslagen Administrativa och ekonomiska konsekvenser Effekter för domstolarna, statliga EU-rättsliga aspekter och administration Förslaget till lag om upphävande av lagen (2008:307) om kommunalt vårdnadsbidrag Förslaget till lag om ändring i Förslaget till lag om ändring i lagen (1982:80) om Förslaget till lag om ändring i föräldraledighetslagen Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:238) om Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen Sammanfattning av promemorian Det kommunala vårdnadsbidraget avskaffas (Ds 2015:19) Förteckning över remissinstanser avseende Ds Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om upphävande av lagen (2008:307) om kommunalt vårdnadsbidrag, 2.lag om ändring i socialförsäkringsbalken, 3.lag om ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd, 4.lag om ändring i föräldraledighetslagen (1995:584), 5.lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, 6.lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om upphävande av lagen (2008:307) om kommunalt vårdnadsbidrag Härigenom föreskrivs att lagen (2008:307) om kommunalt vårdnadsbidrag ska upphöra att gälla vid utgången av . Den upphävda lagen gäller fortfarande i fråga om ärenden om kommunalt vårdnadsbidrag som har anhängiggjorts hos en kommun före , och som till någon del avser vårdnadsbidrag för tid före upphävandet. 2014/15:147 2.2 Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om socialförsäkringsbalken dels att 26 kap. 23 § och 114 kap. 23 § ska upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före 26 kap. 23 § ska utgå, dels att 12 kap. 38 §, 97 kap. 13 §, 102 kap. 15 § och 114 kap. 8 § ska ha följande lydelse. För en förälder som anses bosatt i även under vistelse utomlands enligt bestämmelserna i 5 kap. 6 och 8 §§, ska det bortses från tiden för utlandsvistelsen när det bestäms om 240-dagarsvillkoret i 35 § 1 är uppfyllt. Vidare ska för en förälder som fått sjukersättning eller aktivitetsersättning en sjukpenninggrundande inkomst beräknad enligt 26 kap. 22 a § anses ha gällt hela den tid som föräldern fått sådan ersättning. För en förälder som fått vårdnadsbidrag enligt lagen (2008:307) om kommunalt vårdnadsbidrag, ska det bortses från sådan tid som föräldern fått sådant bidrag när det bestäms om 240- dagarsvillkoret i 35 § 1 är uppfyllt, om detta är mer förmånligt för föräldern. Med vissa andra inkomster enligt 2 § 6 avses följande: 1.inkomst som på grund av 3 kap. 9–13 §§ inkomstskattelagen (1999:1229) eller skatteavtal inte ska tas upp som intäkt i inkomstslaget näringsverksamhet, tjänst eller kapital, 2.studiemedel i form av studiebidrag, utom den del som avser tilläggsbidrag, 5 § lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta, (2008:307) om kommunalt vårdnadsbidrag, och 4. skattepliktiga inkomster enligt 5 § lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta, och 5. etableringsersättning enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända 1Ändringen innebär att tredje stycket tas bort. 2Senaste lydelse 2010:352. 6. etableringsersättning enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Inkomster som avses i första stycket 2 och 3 och som i slutet av betalas ut i förskott som hänförliga till nästföljande år ska beaktas för det senare året. Med vissa andra inkomster enligt 7 § 5 avses detsamma som i 97 kap. 13 § första stycket 1–3, 5 och 6 samt ersättning från avtalsgruppsjukförsäkringar för sjukdomsfall som inträffat . Med vissa andra inkomster enligt 7 § 5 avses detsamma som i 97 kap. 13 § första stycket 1–3 och 5 samt ersättning från avtalsgruppsjukförsäkringar för sjukdomsfall som inträffat . Pensionsuppgifter som behandlas för ändamål som anges i 7 § får också behandlas av och för tillhandahållande av information som behövs 1.som underlag för beslut om och kontroll av förmåner, ersättningar och andra stöd åt enskilda i den verksamhet som bedrivs av och arbetslöshetskassorna, 2.för samordning av tjänstepensioner i den verksamhet som bedrivs av Staten tjänstepensionsverk och det för kommunerna och landstingen gemensamma organet för administration av personalpensioner, 3.för handläggning av ärenden hos där regler om statens tjänstegrupplivförsäkring ska tillämpas, 4.som underlag för beslut om och kontroll av ekonomiskt bistånd enligt 4 kap. socialtjänstlagen (2001:453) åt enskild i den verksamhet som bedrivs av socialnämnderna, eller 5.som underlag för beslut om och kontroll av vårdnadsbidrag enligt lagen (2008:307) om kommunalt vårdnadsbidrag. 3.för handläggning av ärenden hos där regler om statens tjänstegrupplivförsäkring ska tillämpas, eller 4.som underlag för beslut om och kontroll av ekonomiskt bistånd enligt 4 kap. socialtjänstlagen (2001:453) åt enskild i den verksamhet som bedrivs av socialnämnderna. 3Senaste lydelse 2010:352. 4Senaste lydelse 2010:568. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande när kommunalt vårdnadsbidrag har lämnats enligt den upphävda lagen (2008:307) om kommunalt vårdnadsbidrag. Förslag till lag om ändring i lagen (1982:80) Härigenom föreskrivs att 11 § lagen (1982:80) om anställningsskydd ska ha följande lydelse. För både arbetsgivare och arbetstagare gäller en minsta uppsägningstid av en månad. Arbetstagaren har rätt till en uppsägningstid av –, om den sammanlagda anställningstiden hos arbetsgivaren är men kortare än , –, om den sammanlagda anställningstiden är men kortare än , –, om den sammanlagda anställningstiden är men kortare än , –, om den sammanlagda anställningstiden är men kortare än , och –, om den sammanlagda anställningstiden är . Om en arbetstagare som är för- äldraledig enligt 4 eller 5 § eller helt ledig enligt 9 § föräldraledighetslagen (1995:584) sägs upp på grund av arbetsbrist, börjar uppsägningstiden löpa Om en arbetstagare som är för- äldraledig enligt 4 eller 5 § föräldraledighetslagen (1995:584) sägs upp på grund av arbetsbrist, börjar uppsägningstiden löpa –när arbetstagaren helt eller delvis återupptar arbetet, eller –när arbetstagaren skulle ha återupptagit sitt arbete enligt den anmälan om föräldraledighet som gäller när uppsägningen sker. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande när uppsägning sker under tid då kommunalt vårdnadsbidrag lämnas enligt den upphävda lagen (2008:307) om kommunalt vårdnadsbidrag. 1 Senaste lydelse 2008:564. 2.4Förslag till lag om ändring i föräldraledighetslagen (1995:584) Härigenom föreskrivs i fråga om föräldraledighetslagen (1995:584)1 dels att 9 § ska upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före 9 § ska utgå, dels att 3 och 13 §§ ska ha följande lydelse. Det finns följande sex former av Det finns följande fem former av föräldraledighet för vård av barn föräldraledighet för vård av barn 1.Hel ledighet för en kvinnlig arbetstagare i samband med hennes barns födelse och för amning (mammaledighet, 4 §). 2.Hel ledighet för en förälder tills barnet blivit 18 månader eller, under förutsättning att föräldern då har hel föräldrapenning, för tid därefter (hel ledighet med eller utan föräldrapenning, 5 §). 3.Ledighet för en förälder i form av förkortning av normal arbetstid med tre fjärdedelar, hälften, en fjärdedel eller en åttondel medan föräldern har tre fjärdedels, halv, en fjärdedels respektive en åttondels föräldrapenning (delledighet med föräldrapenning, 6 §). 4.Ledighet för en förälder i form av förkortning av normal arbetstid med upp till en fjärdedel tills, i huvudfallet, barnet fyllt (delledighet utan föräldrapenning, 7 §). 5.Ledighet för en arbetstagares tillfälliga vård av barn (ledighet med tillfällig föräldrapenning m.m., 8 §). 6.Hel ledighet eller ledighet i form av förkortning av normal arbetstid med hälften för en förälder till ett barn för vilket lämnas helt vårdnadsbidrag (ledighet med vårdnadsbidrag, 9 §). Särskilda bestämmelser om ledighet och omplacering för kvinnliga arbetstagare som väntar barn, fött barn eller som ammar finns i 18–21 §§. rubriken närmast före 9 § 2008:563. 2Senaste lydelse 2008:563. En arbetstagare som vill utnyttja En arbetstagare som vill utnyttja sin rätt till ledighet enligt 4, 5, 6, 7 sin rätt till ledighet enligt 4, 5, 6 eller 9 § ska eller 7 § ska anmäla detta till före ledighetens början eller, om före ledighetens början eller, om det inte kan ske, så snart som möj- det inte kan ske, så snart som möj- I samband med sin anmälan I samband med sin anmälan ska arbetstagaren ange hur ska arbetstagaren ange hur ledigheten är planerad att pågå. ledigheten är planerad att pågå. En arbetstagare som vill utnyttja sin rätt till ledighet enligt 8 § ska anmäla ledigheten till arbetsgivaren minst före ledighetens början. Om ledigheten beror på sjukdom eller smitta, gäller dock inte någon anmälningstid. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande när kommunalt vårdnadsbidrag lämnas enligt den upphävda lagen (2008:307) om kommunalt vårdnadsbidrag. 3 Senaste lydelse 2008:933. 2014/15:147 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) Härigenom föreskrivs att 16 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsför- säkring ska ha följande lydelse. När ramtid ska bestämmas räknas inte den tid då den sökande varit förhindrad att arbeta på grund av 2.vård av barn i följande fall: a)vård av eget barn som inte har fyllt eller vård av adoptivbarn i2 år efter barnets ankomst i familjen, eller b)vård av eget barn som inte har fyllt eller vård av adoptivbarn efter barnets ankomst i familjen, under förutsättning att den sökande före ledigheten hade ett förvärvsarbete i sådan omfattning att det motsvarar minst ett arbetsvillkor, 2. vård av eget barn som inte har fyllt eller vård av adoptivbarn efter barnets ankomst i familjen, 3.vård av närstående när hel närståendepenning lämnas enligt 47 kap. socialförsäkringsbalken, eller 4.uppdrag av socialnämnden att ta emot barn i ett sådant hem som avses i 6 kap. 6 § första och tredje styckena socialtjänstlagen (2001:453) samt 9 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, om uppdraget, på socialnämndens begäran, varit av sådan omfattning att den sökande varit tvungen att helt avstå från förvärvsarbete och mottagandet inte bedrivits yrkesmässigt. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för bestämmande av ramtid för en sökande som före har påbörjat ledighet på grund av vård av barn. 1 Senaste lydelse 2010:2030. Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen Prop. Härigenom föreskrivs att 11 kap. 32 § inkomstskattelagen (1999:1229) ska ha följande lydelse. Särskilt pensionstillägg enligt 73 kap. socialförsäkringsbalken ska inte tas upp. (2008:307) om kommunalt vårdnadsbidrag ska inte tas upp. Jämställdhetsbonus enligt lagen (2008:313) om jämställdhetsbonus ska inte tas upp. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om vårdnadsbidrag som har lämnats enligt den upphävda lagen (2008:307) om kommunalt vårdnadsbidrag. 1 Senaste lydelse 2011:1084. Ändringen innebär att andra stycket tas bort. 2014/15:147 3 Ärendet och dess beredning I Budgetproposition (prop. 2014/15:1, utgiftsområde 12, Politikens inriktning) aviserade regeringen att den skulle föreslå ett upphävande av lagen om kommunalt vårdnadsbidrag. Med anledning av det har en arbetsgrupp inom tagit fram förslag som redovisas i promemorian Det kommunala vårdnadsbidraget avskaffas (Ds 2015:19). Promemorians sammanfattning finns i bilaga 1. Promemorian har remissbehandlats. I bilaga 2 finns en förteckning över remissinstanserna. En sammanställning över remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr S2015/2166/FST). Förslagen i föräldraledighetslagen (1995:584) och i inkomstskattelagen (1999:1229) är av sådan karaktär att de i och för sig bör granskas av Lagrådet. Ändringarna är dock författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Lagrådets yttrande över förslagen har därför inte inhämtats. 4 Slopat kommunalt vårdnadsbidrag Regeringens förslag: Lagen om kommunalt vårdnadsbidrag ska upphävas. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Nästan hälften av remissinstanserna som har yttrat sig tillstyrker eller har ingen invändning mot förslaget. , Inspektionen för socialförsäkringen (ISF), Arbetsförmedlingen, kommun och tillstyrker förslaget. Förvaltningsrätten i , , Myndigheten för internationella adoptionsfrågor () och kommun har inget att erinra mot förslaget. , , , (), , kommun, i (LO), akademikers centralorganisation (), Kommuner och Landsting (SKL), Kvinnolobby och () tillstyrker förslaget och lämnar kommentarer. tillstyrker förslaget men påpekar att det råder en osäkerhet beträffande effekterna av ett borttagande av vårdnadsbidraget då genomförda konsekvensanalyser i hög grad bygger på antaganden. En fjärdedel av de remissinstanser som har yttrat sig avstyrker förslaget t.ex. kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun och för valfrihet, jämställdhet och föräldraskap (HARO). avstyrker förslaget då lagen (2008:307) om kommunalt vårdnadsbidrag har inneburit dels en utvidgning av den kommunala kompetensen och därmed ett ökat utrymme för kommunalt självstyre, dels att bidraget är ett alternativ till förskoleverksamhet. Flera remissinstanser t.ex. , kommun och kommun avstyrker förslaget då de anser att vårdnadsbidraget är ett alternativ och en valmöjlighet för föräldrar när det gäller omsorgen om barnen. kommun, , kommun, kommun, kommun och HARO avstyrker förslaget bl.a. på grund av att det försämrar föräldrars valfrihet och möjligheter att själva ansvara för utformningen av omsorgen om barnen. HARO har anfört att vårdnadsbidraget är till för barnen och ska möjliggöra för föräldrar att ta sitt föräldraansvar och välja den omsorg som de upplever att deras barn behöver utifrån individuella förutsättningar. Skälen till att avskaffa vårdnadsbidraget förefaller enligt HARO mest handla om vuxna dagordningar och ideologi snarare än om barns behov. Organisationen anser att bidragets nuvarande utformning inte är idealisk och i stället skulle tjäna på att lämnas med ett större belopp och ha nationell giltighet. kommun anför att en variation av barnomsorgsmöjligheter inte har påverkat jämställdheten negativt samt att regeringens förslag att avskaffa bidraget i stället för att utveckla det tyder på att regeringen sätter sina egna jämställdhetspolitiska mål före barnperspektivet. avstyrker förslaget och anser att en familjepolitik som både ser till barnens och föräldrarnas bästa ger störst förutsättningar för att främja jämställdhet och barns uppväxtvillkor samt att det i första hand måste ses utifrån bästa möjliga utvecklingsmöjligheter för barnen och inte enbart ur ett ekonomiskt perspektiv. har anfört att en fördel med vårdnadsbidraget har varit att kön till förskoleplatser och pedagogisk omsorg har minskat. Vidare har kommun pekat på att vårdnadsbidraget leder till kostnadsbesparingar. Både och kommun har även nämnt vårdnadsbidragets betydelse för landsbygden och att landsbygdens familjer har långa avstånd till barnomsorgen. Ett antal remissinstanser tar inte ställning till förslaget men lämnar kommentarer. Statskontoret framför att effekterna av avskaffandet generellt sett torde bli små eftersom det är få som har utnyttjat bidraget samt att det är sannolikt att det kommer att behövas fler förskoleplatser i de kommuner och stadsdelar där vårdnadsbidraget har förekommit oftare. utvärdering (IFAU) framför att det inte är sannolikt att avskaffandet kommer att ha stor påverkan på flexibiliteten eller arbetsutbudet men för de familjer som har använt vårdnadsbidraget finns en förväntad positiv effekt på arbetskraftsdeltagande samt att avskaffandet även har en negativ effekt på föräldrars möjlighet till flexibilitet. kommun anför dels att vårdnadsbidraget ger ökad valfrihet och att barnrättsperspektivet stödjer ett bevarande av bidraget, dels att det inte finns något som styrker slutsatsen i remisspromemorian om att det faktum att bidraget nyttjats i marginell omfattning indikerar att andra stödsystem täcker de behov föräldrar har av ledighet och ersättning. Även andra faktorer kan ha haft betydelse som t.ex. brister i information till allmänheten om bidraget och även det faktum att bidraget inte erbjudits i samtliga kommuner kan ha 2014/15:147 uppfattats som förvirrande för föräldrar, i synnerhet de som inte be- härskar svenska språket. Skälen för regeringens förslag För regeringens ekonomiska familjepolitik är ett jämställt föräldraskap både en viktig utgångspunkt och en central målsättning. försörja sig genom arbete är den faktor som har störst betydelse för familjernas ekonomi och för den enskilda individens oberoende och Regeringen ser behov av att vidta åtgärder som bidrar till att hemarbetet och omsorgen om barn fördelas mer jämställt än samt att barnets rättigheter till likvärdiga villkor, utveckling och båda sina I FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW) slås i artikel 5 fast att konventionsstaterna ska vidta alla lämpliga åtgärder för att dels ändra mäns och kvinnors sociala och kulturella beteendemönster för att därmed avskaffa fördomar samt seder och bruk som grundar sig på föreställningen om det ena könets under- lägsenhet eller på stelnande roller för män och kvinnor, dels säkerställa att familjeutbildningen bibringar en riktig uppfattning om moderskapet såsom en social funktion och erkänner att män och kvinnor har ett gemensamt ansvar för sina barns uppfostran och utveckling, varvid bar- nets bästa alltid ska komma i första hand. Det jämställdhetspolitiska målet, fastställt av , är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. från det av fastställda målet arbetar regeringen efter fyra del- mål som alla politikområden ska bidra till. De delmål som vårdnads- bidraget direkt inverkar på är målet om ekonomisk jämställdhet samt målet om en jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet, det vill säga att kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut samt att kvinnor och män ska ta samma ansvar för hemarbetet och ha möjligheter att ge och få omsorg på lika villkor. DO anser att för- slaget främjar ökad jämställdhet mellan kvinnor och män och delar be- dömningen att ett avskaffande av vårdnadsbidraget kan bidra till att nå delmål inom jämställdhetspolitiken. En förutsättning för att alla föräldrar som vill förvärvsarbeta ska kunna göra det är att det går att förena föräldraskap och förvärvsarbete. utsätter en flexibel föräldraförsäkring, en väl utbyggd förskola av god kvalitet, familjeekonomiska stöd med såväl generell som behovsprövad utformning samt en bra skola för alla barn. mer i denna bedömning och framför vikten av att barn till förvärvs- arbetande föräldrar får den barnomsorg de har rätt till. som både ser till barnens och föräldrarnas bästa anser regeringen också ger störst förutsättningar för att främja jämställdhet och stärka barns upp- växtvillkor och rättigheter. En jämnare fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet En längre tids uppehåll från förvärvsarbete ökar risken för en sämre karriär- och löneutveckling än för arbetstagare utan längre yrkesavbrott och gör det även svårare att återgå till tidigare arbetsuppgifter. ansvar för hem- och omsorgsarbetet när barnet är litet riskerar även att cementeras och är i hög utsträckning förknippat med framtida stort ansvar för omsorgsarbete och även med deltidsarbete. uppgav av de deltidsarbetande kvinnorna att det var vård av barn som var orsaken till deltidsarbetet. Motsvarande bland deltidsarbetande män var enbart (Arbetskraftsundersökningarna , ). poängterar att kvinnor i genomsnitt har lägre pensioner än män och att det typiskt sett beror på att kvinnor har avstått från förvärvsarbete i större utsträckning än män samt att ett avskaffande av vårdnadsbidraget därför kan gynna en utjämning mellan könen. Det är en viktig uppgift för regeringen att vidareutveckla jämställdhetspolitiken. De föräldrar som väljer att på heltid arbeta i hemmet och vårda barn med vårdnadsbidrag som den enda eller huvudsakliga inkomstkällan blir beroende av andra för sin försörjning. Av dem som har tagit emot vårdnadsbidrag sedan införandet är en stor majoritet kvinnor. var av dem som tog emot vårdnadsbidrag kvinnor (Välfärd 4/2014, ). Nuvarande mönster för hur omsorgsarbetet om små barn fördelas mellan föräldrarna leder för kvinnor ofta till ett lägre arbetsmarknadsdeltagande, längre frånvaro från arbetsmarknaden i form av långa föräldraledigheter, deltidsarbete och högre frånvaro med tillfällig föräldrapenning än vad som är fallet för män med små barn. LO framhåller att vårdnadsbidraget ställer framför allt mödrar längre bort från arbetsmarknaden. Även har liknande synpunkter och anför att bidraget bidrar till att öka kvinnors frånvaro på arbetsmarknaden. Åt- gärder som bidrar till att båda föräldrarna tar ett mer jämställt ansvar för det obetalda hem- och omsorgsarbetet kan leda till att föräldrar till yngre barn får större möjligheter att aktivt ta del i arbetslivet på lika villkor. Regeringen anser att det finns behov av att vidta åtgärder som bidrar till att hemarbetet och omsorgen om ett barn fördelas på ett mer jämställt sätt mellan föräldrarna. En åtgärd som bidrar till detta är att avskaffa det kommunala vårdnadsbidraget och därmed få bättre förutsättningar att nå delmålen inom jämställdhetspolitiken om såväl ekonomisk självständighet som en jämställd fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Flera remissinstanser som DO, , kommun och TCO understryker vikten av reformer och åtgärder för att få bukt med de skillnader som finns mellan kvinnor och män när det gäller det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Vid införandet av vårdnadsbidraget var en av farhågorna att det skulle användas främst av dem som stod långt från arbetsmarknaden. Därför går dagens vårdnadsbidrag inte att kombinera med andra ersättningar från trygghetssystemen så som arbetslöshetsersättning, föräldrapenning, sjukersättning eller etableringsersättning.