prop · H203110 · 2015-04-14 00:00:00 — Behovet av stabila och långsiktiga villkor lyfts också fram av Skogsindustrierna, , SKGS och Svensk Fjärrvärme. , och naturresursekonomi, Havs- och vattenmyndigheten, , och anser att torv ska fasas ut ur elcertifikatssystemet. Skogsindustrierna, och påtalar att det finns fördelar med samförbränning, vilket även beskrivs under rubriken av torv vid införandet av elcertifikatsystemet. Tillsammans med det faktum att torvanvändningen minskar blir regeringens sammantagna bedömning att förutsättningarna för torvanvändning för elproduktionsändamål inom ramen för elcertifikat inte bör ändras . Regeringen avser dock att noga följa utvecklingen och närmare analysera torvanvändningens fortsatta roll i elcertifikatsystemet, bland annat utifrån torvanvändningens samlade klimat- och miljöpåverkan och med utgångspunkt i att torvanvändning för elproduktion inom elcertifikatssystemet inte bör öka jämfört med dagens nivå. Regeringen avser att återkomma i frågan i samband med nästa kontrollstation för elcertifikats- Regeringens förslag: Ändringen i lagen om elcertifikat träder i kraft . Kontrollstationsrapporten innehåller inget förslag om ikraftträdande. Departementspromemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna kommenterar inte tidpunkten för ikraftträdande. Skälen för regeringens förslag: Regeringens utgångspunkt för arbetet med kontrollstationen 2015 har varit att eventuella lagändringar ska träda i kraft . Den lagändring som föreslås i denna proposition bör träda i kraft . För att avtalet med ska uppfyllas gör i kontrollstationsrapporten bedömningen att kvoterna behöver höjas motsvarande mellan åren 2016–2035, se avsnitt 5. Regeringens förslag om en höjd ambitionsnivå för förnybar elproduktion inom ramen för elcertifikatssystemet innebär att efterfrågan på elcertifikat behöver höjas med ytterligare mellan åren 2018–2034, se avsnitt 4. Sammanlagt innebär justeringsförslaget att kvoterna höjs med en volym om för perioden . Höjda kvoter innebär på kort sikt stigande kostnader för kvotpliktiga elanvändare i . Höjda kvoter kan även komma att påverka elcertifikatpris och handelspris på el. Det innebär att samtliga producenter och elanvändare på den nordiska elmarknaden kan komma att påverkas. Exempelvis kan ny förnybar elproduktionen med lägre marginalkostnader tränga undan andra dyrare kraftslag på elmarknaden, vilket skulle innebära lägre elpriser och lägre kostnader för elanvändarna. Förändrat elcertifikatpris påverkar däremot i första hand endast aktörer inom elcertifikatssystemet, dvs. certifikatberättigade producenter och kvotpliktiga elanvändare i både och . I avsnitt 5.1 redogörs för hur föreslagen kvotjustering har beräknats i två steg. Steg 1 innebär bland annat justeringar som är nödvändiga för att avtalet med ska anses vara uppfyllt. Steg 2 innefattar de ytterligare justeringar som behöver göras för att möjliggöra regeringens mål om höjd ambitionsnivå i elcertifikatssystemet. I det följande redogörs de samlade konsekvenserna som den föreslagna kvotkurvan förväntas få på elcertifikatssystemet och elmarknadens aktörer. För de specifika konsekvenserna av ambitionshöjningen hänvisas till departementspromemorian. Kort beskrivning av den föreslagna regleringen med utgångspunkt i förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning Förslaget om höjda kvoter syftar till att dels öka efterfrågan på elcertifikat och därmed stimulera till att ytterligare ny förnybar elproduktion byggs till 2020, dels att nödvändiga justeringar genomförs så att uppfyller de åtaganden som finns enligt avtalet från med . Förslaget innebär att regeringens målsättning om att till 2020 ska ha finansierat ny förnybar elproduktion uppfylls. Hur den ökade efterfrågan utformas , dvs. hur kvotkurvan utformas, kan komma att inverka på elcertifikatspriset. Om exempelvis stora delar av justeringen av kvoterna införs på ett enskilt år, t.ex. 2016, skulle det kunna leda till kraftigt ökade priser på elcertifikat eftersom systemet skulle få en väldigt till att anpassa sig till den ökade efterfrågan. Ett annat alternativ skulle kunna vara en kortare fördelning endast , och inte som den föreslagna justeringen innebär. Detta alternativ skulle förmodligen också kunna leda till höga kostnader för elcertifikat . Sammantaget bedöms den föreslagna justeringen av kvoterna skapa goda förutsättningar för långsiktighet och tydlighet som marknadens aktörer efterfrågar. Den föreslagna kvotkurvan bedöms vara rimlig att införa utan att riskera måluppfyllnad och oönskade effekter som kan uppstå om marknaden inte hinner bygga det som efterfrågan kräver. Om ingen justering kommer till stånd innebär det att inte lever upp till de åtaganden som finns enligt avtalet med . Inte heller kommer regeringens målsättning om en höjd ambition till 2020 i elcertifikatssystemet att kunna nås. Ett alternativ till höjda kvoter för att möjliggöra en höjd ambitionsnivå för den förnybara elproduktionen skulle kunna vara att införa ett nytt stödsystem utanför det befintliga elcertifikatssystemet eller på annat sätt att minska elproducenternas kostnader för etablering av förnybar elproduktion. Eftersom regeringen aviserade i regeringsförklaringen samt i budgetpropositionen att ambitionshöjningen skulle göras inom ramen för elcertifikatssystemet redovisas inte några andra alternativ för att möjliggöra ambitionshöjningen. är tillsynsmyndighet i elcertifikatssystemet. Förslaget innebär ingen förändring i de arbetsuppgifter som myndigheten redan har med anledning av elcertifikatssystemet. För myndigheten tillkommer därmed inte några nya arbetsuppgifter. Antalet ansökningar till myndigheten om godkännande av elcertifikatberättigade anläggningar kan dock öka som en konsekvens av höjda kvoter och höjd ambitionsnivå inom elcertifikatssystemet. I och med att har en gemensam elcertifikatsmarknad med och i och med att det är marknadens aktörer som beslutar om var den nya förnybara elproduktionen faktiskt byggs är det på förhand svårt att avgöra hur stor del av den tillkommande produktionen som med anledning av föreslagna kvoter kommer att etableras i . Projekt som byggs i administreras av vassdragsog energiderektorat (NVE) och påverkar därmed inte . har även tagit över ansvaret som kontoföringsmyndighet från . Eftersom antalet utfärdade elcertifikat förväntas öka som en följd av förslaget kommer detta även att innebära ökade intäkter i form av de kontoavgifter som finansierar kontoföringsmyndighetens verksamhet. De ökade intäkterna bedöms täcka upp för den ökade arbetsbördan hos kontoföringsmyndigheten som uppstår i och med att ett större antal elcertifikat registreras på aktörernas konton. Sammantaget är bedömningen att eventuella kostnader som uppstår till följd av föreslagna kvoter inom elcertifikatssystemet ryms inom befintliga ekonomiska ramar. Effekter för producenter av el Med den justering av kvoter som föreslås säkerställs en efterfrågan på elcertifikat som motsvarar normalårsproduktion från anläggningar som byggdes , dvs. från den s.k. övergångsordningen, och för den elproduktion som tillkommer inom ramen för den gemensamma elcertifikatssystemet med och som behövs för att uppnå det gemensamma målet till 2020. Föreslagna kvoter syftar till att öka investeringsviljan av förnybar elproduktion inom ramen för elcertifikatssystemet till 2020. Detta görs genom att efterfrågan på elcertifikat ökas, dvs. Det kan bli såväl redan etablerade aktörer som nya aktörer som investerar i ny förnybar elproduktion, vilket skulle kunna bidra till en ökad konkurrens. Systemets teknikneutralitet förblir oförändrat och påverkas inte av förslaget. Förslagets eventuella konsekvenser för producenter utan elcertifikatsberättigad elproduktion (590 företag som står för av den totala elproduktionen i ) beror i huvudsak på hur stor inverkan förslagen får på elpriset. Producenter med både elcertifikatsberättigad och icke elcertifikatsberättigad elproduktion (2 108 företag som står för av den totala elproduktionen i ) påverkas av förändringar i elpris och förändringar på elcertifikatpriset. Gjorda investeringar påverkas positivt om elcertifikatpriset ökar, men påverkas negativt om elpriset sjunker. Producenter med enbart elcertifikatsberättigad elproduktion står för av elproduktionen i fördelat på 1 969 företag. har på uppdrag av regeringen redovisat framtida effekter på el- och elcertifikatpris med antagande om en höjd ambitionsnivå som leder till att ska ha finansierat ny förnybar elproduktion till 2020 inom ramen för elcertifikatssystemet. har samverkat med i frågan om påverkan på elpris. Vid remissbehandlingen av departementspromemorian har flera remissinstanser lämnat synpunkter på att en analys av konsekvenserna av den hela föreslagna kvotkurvan saknas. har till Miljö- och kompletterat det redovisade underlaget med en samlad bedömning av bland annat vilken effekt den föreslagna kvotkurvan förväntas få på elpriset 2020. Det kompletterande underlaget finns tillgängligt i Miljö- och (dnr M2015/698/Ee). 2014/15:110 Analyserna visar bland annat att på kort sikt kan elpriset förväntas minska med 2020 jämfört med ett scenario utan den föreslagna kvotjusteringen, allt annat lika. rio utan regeringens ambitionshöjning men med nödvändiga justeringar enligt gällande avtal med skulle det innebära ett förväntat minskat elpris med 2020. 2030) bedöms påverkan bli lägre. Producenter utan elcertifikatsberättigad elproduktion påverkas enbart av ändringar i elpriset och ambitionshöjningen innebär minskade intäkter på grund av lägre elpris. Denna effekt förväntas bli större på kort sikt än på lång sikt. Det är dock viktigt att notera att elpriset påverkas av en rad olika faktorer och att storleken på påverkan på elpriset behöver tolkas med viss försiktighet. Exempelvis får nya utlandsförbindelser från det nordiska elsystemet till övriga närliggande länder en effekt på elpriset. Producenter av förnybar el inom elcertifikatssystemet får intäkter dels från försäljningen av el, dels från försäljningen av elcertifikat. åtminstone i teorin, innebära att elcertifikatpriset går upp när elpriset går ner eftersom producenten vill få täckning för sina kostnader. dock svår att verifiera eftersom elpris och elcertifikatpris hitintills har haft en mycket svag korrelation. Den huvudsakliga förklaringen till detta är att flera faktorer påverkar elcertifikatsprisets utveckling. lingen för elcertifikat bestäms framför allt av utbud och efterfrågan på Priset kan också påverkas av andra faktorer som exempelvis marknadspriset på el, teknikutveckling och marginalkostnaden för förny- bar el, möjligheten till att spara elcertifikat och marknadens aktörers förväntningar på den framtida utvecklingen av systemet. specifikt kommer inverka på elcertifikatpriset är därmed svårt att säga. denna analys har enbart förändringar av elcertifikatpriset med anledning av ändrat elpris och ändrad produktionskostnad kunnat kvantifieras. Teoretiskt torde det vara så att marginalkostnaden för den tillkom- mande produktionen i systemet bidrar till att elcertifikatpriset blir något högre jämfört med ett scenario utan föreslagna justeringar. slagna kvotjusteringen inte genomförs innebär det, förutom att avtalet med inte uppfylls, att färre anläggningar inom ramen för elcerti- fikatssystemet kommer att byggas –2020, vilket skulle innebära – med motsvarande teoretiska resonemang – att margi- nalkostnaden för den sista produktionen i systemet borde bli lägre jäm- fört med ett scenario med föreslagna kvotjusteringar. justeringarna innebär sannolikt en ökad utbyggnad för vindkraft i vars produktionskostnader på marginalen bedöms vara per kilowattimme högre jämfört med de projekt som blir prissättande om inte föreslagna kvotjusteringar kommer till stånd. leda till ett lägre elpris till 2020 med jämfört med om förslaget inte genomförs. Med det teoretiska resone- manget att elcertifikatspriset förväntas gå upp när elpriset går ner, inne- bär det att elcertifikatspriset skulle öka med sammanlagt per kilowattimme 2020 (1,25 + ). Med ett antagande om den befintliga elproduktionens förväntade normalårselproduktion kan effekterna för befintliga producenters I följande tabell redovisas den totala intäktsföränd- ringen för elproducenter i med förändrat elpris om per kilowattimme och förändrat elcertifikatspris om per kilowattim- Prop. 2014/15:110 me . I tabellen redovisas en uppskattad total normalårsproduktion för elproducenter som har både elcertifikats- och icke elcertifikatsberättigad elproduktion, endast elcertifikatsberättigad produktion samt endast icke elcertifikatsberättigad produktion. Tabell 12.1 Förändrade intäkter för befintliga elproducenter med förväntad normalårsproduktion 2020 Normalårsproduktion är en uppskattning av en anläggnings årliga elproduktion vid normala driftförhållanden. Sammanställningen bygger på uppgifter från Energimyndighetens anläggningsregister över anläggningar som är godkända för elcertifikat eller ursprungsgarantier. Uppgifterna har lämnats av producenterna till myndigheten i samband med ansökan för elcertifikat eller ursprungsgarantier Producent som har… … både elcertifikatsberättigad och Utöver skattningar på effekter på el- och elcertifikatspriser, får antagandet om förväntad normalårsproduktion en stor inverkan på den totala intäktsförändringen i denna beräkning. En skattning om lägre normalårsproduktion innebär lägre total intäktsförändring. Enligt beräkningarna uppskattas elproducenter med endast elcertifikatsberättigad produktion få ökade intäkter med , varav föranleds i steg 1 och 66 miljoner i steg 2. Totalt beräknas nettoeffekten för samtliga elproducenter innebära cirka 2 miljarder i minskade intäkter, varav cirka 0,9 miljarder föranleds av steg 1 och cirka 1,1 miljarder av steg 2. I övrigt bedöms förslaget inte innebära några nya administrativa kostnader för elproducenter. Ändrade kvoter kan skapa en viss problematik för elleverantörer med stor andel kunder låsta till fasta elavtal. Med lång framförhållning bedöms dock dessa konsekvenser vara mycket små. Förslag till kvotjusteringar enligt steg 1 har sedan överlämnade kontrollstationsrapporten varit känt och föreslås gälla . Förslag till kvotjustering enligt steg 2 gäller justeringar och har varit känt genom departementspromemorian om ambitionshöjning. Regeringen anser att det därmed har getts förutsättningar för en rimlig framförhållning för att begränsa effekterna för elleverantörerna. I övrigt bedöms inte elleverantörerna beröras av förslaget. Förslaget innebär höjda kvoter för kvotpliktiga elanvändare i . De kvotpliktiga elanvändarna påverkas av ändrade kvoter, förändringar i elcertifikatpris och förändringar i elpris. Den sammanvägda effekten för de kvotpliktiga elanvändarna är därmed summan av dessa tre delar. Nedan redovisas kostnadseffekten för varje del och slutligen den sammanvägda effekten. Påverkan av ändrade kvoter kan beräknas utifrån antagande om pris på elcertifikat. En elanvändares kostnadsförändring för ändrad kvot kan därefter beräknas genom att multiplicera elcertifikatpriset med skillnaden mellan ändrad kvot och tidigare kvot. För att exemplifiera elkundernas kostnad för föreslagna kvotjustering har ett elcertifikatpris på respektive antagits. Det genomsnittliga elcertifikatspriset var . uppgick terminspriset för till . Högsta elcertifikatpriset uppgick till och det var 2008. I följande tabell exemplifieras elkundens kostnadsökning till följd av justerad kvot 2020. I tabellen redovisas även kostnadsökningen för respektive steg i den föreslagna kvotjusteringen. Tabell 12.2 Förändrade kostnader 2020 för elanvändarna till följd av ändrade kvoter Kostnadsförändring beräknas genom att multiplicera elcertifikatpriset med skillnaden mellan kvot efter och kvot före respektive steg (skillnaden mellan kvoter beräknas för steg 1 = 0,266 - 0,195, steg 2 = 0,288 - 0,266 och steg 1+2 = 0,288 - 0,195). Vid ett pris på … enligt steg 1* enligt förslaget (steg 1+2) * Steg 1 innebär bland annat justeringar som är nödvändiga för att avtalet med kan anses vara uppfyllt. ** Steg 2 innefattar de ytterligare justeringar som behöver göras för att möjliggöra regeringens mål om höjd ambitionsnivå i elcertifikatssystemet. Den föreslagna kvotjusteringen 2020 innebär att, med ett elcertifikatspris om , elkundens kostnad ökar med , varav föranleds av steg 1 och av steg 2. Om i stället ett elcertifikatpris om antas, ökar elkundens kostnad med , varav föranleds av steg 1 och av steg 2. För en elanvändare med en årlig elanvändning på skulle den ökade kostnaden till följd av kvotjusteringen kunna hamna i intervallet 380–. Den totala kostnaden för de kvotpliktiga elkunderna för hela kvotjusteringen beräknas, med antagande av ett genomsnittpris på per certifikat, uppgå till –2035. Kostnaden för den del av kvotjusteringen som tillkommer för att möjliggöra regeringens ambitionshöjning, steg 2, beräknas uppgå till – 2034 med antagande av ett genomsnittpris på per certifikat för hela perioden. Osäkerhet kring den framtida prisutvecklingen på el- Prop. 2014/15:110 certifikat innebär dock att beräkningen bör tolkas med stor försiktighet. Förändringar i elcertifikatspriset med anledning av tillkommande förnybar elproduktion har redovisats under rubriken för producenter av el. Enligt de analyser som redovisats där förväntas elcertifikatspriset öka med . Förändringar i elpriset påverkar alla elanvändare. Hur stora dessa effekter kan bli beror i huvudsak på elanvändarens elanvändning, val av elavtal och ambitionshöjningens inverkan på priset. Förändringar i elpriset med anledning av tillkommande förnybar elproduktion har redovisats under rubriken för producenter av el. Enligt de analyser som redovisats där förväntas elpriset minska med . Den sammanvägda effekten för de kvotpliktiga elanvändarna är summan av kostnadsförändring till följd av ändrade kvoter, kostnadsförändring till följd av förändrat elcertifikatpris och kostnadsförändring till följd av förändrat elpris. För icke kvotpliktiga elanvändare blir ambitionshöjningens påverkan endast förändringen av elpris. Dessa aktörer får därmed en lägre elkostnad motsvarande förväntad minskning i elpris. I följande tabeller exemplifieras kostnadsförändringen 2020 för såväl hushåll som kvotpliktiga och icke kvotplikta elanvändare. I beräkningarna har hänsyn tagits till hela den föreslagna kvotjusteringen, dvs. steg 1 och 2 redovisas samlat. Tabell 12.3 Sammanvägd kostnadsförändring för fyra olika typer av hushåll med hänsyn till elanvändning Stor: Eluppvärmd villa/småhus, inklusive hushållsel 25 000 kWh/år Mellan: /småhus med bergvärmepump, inklusive hushållsel 13 000 kWh/år Mindre: /småhus med fjärrvärme/individuell panna, hushållsel 6 000 kWh/år Liten: Lägenhet, hushållsel 4 000 kWh/år I beräkningarna av kostnadsförändringen har elcertifikatpris på antagits (). Vidare har priset på elcertifikat antagits öka motsvarande den beräknade ökningen av produktionskostnaden för vindkraft (1,) samt så mycket som elpriset bedöms minska ( elcertifikatpris=1,25+1,50=2,/kWh ). Kvoten föreslås höjas, kvot med 0,093 (0,288 – 0,195). Elkundens kostnad beräknas som elpris + kvot*elcertifikatpris. ökade kostnad kan därmed beräknas som med, kostnad = elpris + kvot* elcertifikatpris + kvot*elcertifikatpris => kostnad = -1,5 + 0,288*2,75, + 0,093*20 Tabell 12.3 visar den sammanvägda kostnadsförändringarna för fyra olika typer av hushåll med hänsyn till dess elanvändning. Den sammanvägda effekten för ett hushåll har beräknats, som visas i tabelltexten, till i ökade elkostnader (till följd av ändrade kvoter, kostnadsförändring till följd av förändrat elcertifikatspris och kostnadsförändring till följd av förändrat elpris). Den sammanvägda kostnadsförändringen för typhushållen har beräknats till . 2014/15:110 Tabell 12.4 Sammanvägd kostnadsförändring för kvotpliktiga företag med hänsyn till storlek och elanvändning Typ av kvotpliktigt företag Mycket stort: Stor fastighetskoncern, stor serverhall 11 500 tkr/år Stort: Stor kommun, stor tillverkningsindustri 1 150 tkr/år Mellan: Fastighetsbolag, stort energibolag, tillverkningsindustri 575 tkr/år Mindre: Kommunalt energibolag, mindre fastighetsbolag, 115 tkr/år mindre kommun, mindre tillverkningsindustri Litet: Livsmedelsbutik, mindre företag, litet fastighetsbolag 3,45 tkr/år I beräkningarna av kostnadsförändringen har ett elcertifikatpris på antagits (). Vidare har priset på elcertifikat antagits öka motsvarande den beräknade ökningen av produktionskostnaden för vindkraft (1,) samt så mycket som elpriset bedöms minska (elcertifikatpris=1,25+1,50=2,/kWh ). Kvoten föreslås höjas, kvot, med 0,093 (0,288 – 0,195). Elkundens kostnad beräknas som elpris + kvot*elcertifikatpris. Elkundens ökade kostnad kan därmed beräknas som med, kostnad = elpris +kvot* elcertifikatpris + kvot*elcertifikatpris => kostnad = -1,5 + 0,288*2,75 + 0,093*20 ≈ . I tabell 12.4 visas sammanvägda kostnadsförändringar för kvotpliktiga företag. För sådana företag innebär förslaget ökade kostnader. Den sammanvägda effekten för kvotpliktiga företag har beräknats, som visas i tabelltexten, till i ökade elkostnader (till följd av ändrade kvoter, kostnadsförändring till följd av förändrat elcertifikatspris och kostnadsförändring till följd av förändrat elpris). Det innebär exempelvis för en stor fastighetskoncern med en elanvänding om i ökade elkostnader och för ett litet företag med en elanvändning om i ökade elkostnader. I beräkningen för aktörer i tabellerna 12.3 och 12.4 har det antagits att elcertifikatspriset går upp lika mycket som elpriset minskar enligt tidigare teoretiska resonemang i detta avsnitt. Teorin är dock svår att verifiera eftersom elpris och elcertifikatspris har haft en mycket svag korrelation. Om minskningen i elpris inte skulle speglas fullt ut i ett ökat elcertifikatpris utan endast skulle leda till att elcertifikatspriset exempelvis stiger en tredjedel av minskningen i elpris ( elcertifikatpris = 1,25 + 1,5*1/3) skulle kostnaderna i exemplen reduceras med . Tabell 12.5 Sammanvägd kostnadsförändring för icke kvotpliktiga företag med hänsyn till storlek och elanvändning Typ av icke kvotpliktigt företag (elintensiv industri) Mycket stort: Pappers- och massabruk, stor koncern –22 500 tkr/år Stort: Pappers- och massabruk, mindre koncern eller –11 250 tkr/år Mellan: Stor tillverkningsindustri (t.ex. gjuteri, metallindustri, –4 500 tkr/år gruvindustri, kemisk industri), mindre pappers- och massabruk Mindre: Tillverkningsindustri (t.ex. gjuteri, gruvindustri, kemisk –75 tkr/år Litet: Liten tillverkningsindustri –15 tkr/år I beräkningarna av kostnadsförändringen har antagits att elpriset minskas med 2020. I tabell 12.5 visas sammanvägda kostnadsförändringar för icke kvotpliktiga företag (elintensiv industri). För icke kvotpliktiga företag blir effekterna positiva eftersom förslaget bedöms medföra sänkta elpriser. Dessa aktörer påverkas inte av kostnadsförändringar i elcertifikatspriset. Den sammanvägda kostnadsförändringen för icke kvotpliktiga företag har beräknats till mellan och lägre elkostnader. För elintensiv industri med en total elanvändning om i innebär förslaget lägre elkostnader givet att elpriset minskas med . Kammarkollegiet har i sitt remissvar departementspromemorian påtalat att den ökning av produktion som förslaget innebär typiskt sett är tillståndspliktig enligt . Kammarkollegiet anser att förslaget därför kan leda till ökat antal tillståndsprövningar hos bland annat mark- och miljödomstolarna. I finansieringsrapporten konstaterar att tillståndsansökningarna för förnybar elproduktion domineras av vindkraftsärenden. Vidare konstateras att det finns runt tillståndsgiven (miljötillstånd) landbaserad vindkraft. Volymen tillståndsgiven landbaserad vindkraft är stor i förhållande till hur mycket vindkraft som uppskattas tillkomma till 2020 i (16– ), inklusive ambitionshöjningen som innebär finansiering av ny förnybar el till 2020.