prop · H20397 · 2015-04-16 00:00:00 — har i intervjuer ställt frågan om är villiga att lämna information om företag där engagerat sig, i enlighet med de instruktioner för datainsamlingen som användes av Tillväxtanalys 2010. 31http:////Historik-om-Almi/ . näringspolitikens effekter – brister i informationen om statliga satsningar ABs svar var att de har möjlighet att lämna all efterfrågad information förutom uppgiften om CFAR-nummer33. Detta kunde inte lämnas eftersom inte hade tillgång till informationen.34 är ett helägt statligt bolag som arbetar med riskkapitalförsörjning för företag företrädelsevis i inland. Bolaget bildades efter ett riksdagsbeslut och ﬁck ett kapitaltillskott på . Vid den ursprungliga förfrågningen var nystartat varför Tillväxtanalys tog bort detta aktiebolag från förfrågan. har i granskningen ställt frågan om är villigt att tillföra information till databasen över företagsstöd i enlighet med de instruktioner som användes av Tillväxtanalys 2010. Inlandsinnovation AB:s svar på denna fråga var att de på grund av aﬀärssekretess enligt aktiebolagslagen inte kunde lämna ut de efterfrågade uppgifterna. hänvisar även till bristande administrativa resurser för att ta fram uppgifterna.35 2.2.2Stiftelser bildade av staten Stiftelserna är egna juridiska personer och uppbär inte några kontinuerliga statliga anslag. De stiftelser som ingår i denna granskning har historiskt fått sitt stiftelsekapital antingen från staten eller från statliga bolag och är bildade av staten ensam. Norrlandsfonden inrättades 1961 och uppgiften var att hjälpa till att bygga upp ett regionalt näringsliv i vid sidan av den omfattande gruvdriften, vid i huvudsak . Fondens kapital kommer ursprungligen från avsättningar i , men staten har även direkt skjutit till medel. har Norrlandsfonden ett eget kapital på . Stiftelsen har därutöver upptagit ett långfristigt lån på från . Den huvudsakliga verksamheten för fonden är långivning till små och medelstora företag i de nordligaste länen i . Norrlandsfonden har inte rapporterat in information med hänvisning till sekretess enligt stiftelsens stadgar. Norrlandsfonden har även framfört att en retroaktiv inrapportering av uppgifterna skulle innebära ett omfattande administrativt merarbete. Stiftelsen Industrifonden bildades . Från början inriktades investeringarna mot i huvudsak större företag. 1984 beslutade att Industrifondens verksamhet skulle permanentas. 1992 presenterades en översyn av Industrifondens verksamhet och en ny förordning gav fonden i uppgift att även 33CFAR-nummer är en identiﬁkator som är knuten till verksamheten. Om ett företag byter organisationsnummer, exempelvis genom uppköp, men har kvar samma verksamhet så behåller arbetsstället sitt CFAR-nummer. arbeta med nyföretagarlån och vad som kallades kvinnolån. Denna verksamhet pågick , då nyföretagar- och kvinnolånen fördes över till . När gick med i EU innebar det att Industrifonden kom att omfattas av EUs statsstödsregler. En del av detta regelverk innebär att staten inte får stödja storföretag. För att anpassa verksamheten till dessa regler ändrades inriktning till att fokusera små och medelstora företag. Redan året efter ändrades fondens inriktning mot företag i tidiga skeden. Detta ﬁnansieringsstöd skedde genom lån eller tillskott av ägarkapital. är inriktningen på verksamheten i huvudsak inriktad på tillskott av ägarkapital i tillväxtföretag, dvs. inte i de tidiga skedena. förvaltade Industrifonden 3,5 miljarder varav 1,6 miljarder var investerade i företag. De investeringar som görs innebär att Industrifonden går in som delägare och lämnar företaget efter . har inte lämnat uppgifter, med hänvisning till sekretess och omfattande administrativt merarbete med att ta fram efterfrågade uppgifter. näringspolitikens effekter – brister i informationen om statliga satsningar 3Möjligheter och hinder för utlämnande av information Granskningen har i hög grad fokuserat på möjligheter respektive hinder för uppgiftsutlämnandet från de granskade aktörerna. I förlängningen skulle uppgiftslämnande förbättra möjligheterna till heltäckande uppföljningar och utvärderingar av de näringspolitiska insatserna. Genom att möjliggöra uppföljningar och utvärderingar förbättras även transparensen och förutsättningarna för en eﬀektiv hushållning med statens medel inom området. I granskningen har förutsättningarna för att upprätta en databas på företagsnivå över företag som har fått insatser från statliga aktiebolag eller statligt bildade stiftelser kartlagts. Denna kartläggning ger en bild av svårigheter och brister i processen med insamlandet av efterfrågade uppgifter. Hänvisning har gjorts till att detta bland annat skulle bero på aktörernas organisationsform. Att Industrifonden och Norrlandsfonden är stiftelser som omfattas av särskilt regelverk har exempelvis lämnats som argument. Ett aktiebolag och de bägge stiftelserna har vidare hävdat att det inte ﬁnns någon skyldighet att lämna ut uppgifterna och de har bedömt att det inte kan lämna ut dem bland annat med hänvisning till sekretess i redan ingångna avtal. En alltför omfattande administrativ arbetsinsats har också anförts som skäl att inte lämna ut uppgifterna. Vid intervjuerna i granskningen har det även framkommit att olika tolkningar görs av aktiebolagslagen. gör exempelvis bedömningen att de kan lämna uppgifter medan inte anser sig kunna lämna uppgifter med hänvisning till sekretess gentemot de bolag de investerat i. Till detta kommer att lämnar uppgifter efter en överenskommelse med Tillväxtanalys, som företaget, som svar på en direkt fråga, påpekar att den överenskommelse som ﬁnns inte behöver gälla . Från de intervjuer som hållits i granskningen framkommer bilden att de aktörer som inte lämnat uppgifter ändå anser att en samlad information skulle vara bra och att utvärderingar av insatserna är viktiga. Även som är knutet till Tillväxtanalys, är av samma uppfattning: ”Uppföljning och utvärdering måste ses som en naturlig del av de statliga insatserna och alltid ﬁnnas med redan i planeringsskedet.”36 36http:///sv/aktuellt/nyheter/2014-10-23-kommentar-fran- kapitalmarknadsradet-hosten-2014.html, . näringspolitikens effekter – brister i informationen om statliga satsningar Information till uppgiftslämnarna om förutsättningarna och hanteringen av uppgifterna hos Tillväxtanalys är, mot bakgrund av vad som har framkommit i granskningen, av särskild betydelse för stiftelser och statliga aktiebolag. Det ﬁnns möjlighet att skydda uppgifterna från insyn hos Tillväxtanalys med stöd av statistiksekretess.37 Sekretess gäller undersökningar av statliga stödinsatser inom näringspolitik, regional tillväxtpolitik och innovationspolitik. Denna sekretess är absolut, det vill säga någon möjlighet att lämna ut uppgifterna ﬁnns inte. Undantaget är emellertid uppgifter som behövs för forsknings- och statistikändamål och uppgift som inte genom namn, annan identitetsbeteckning eller liknande förhållande är direkt hänförlig till den enskilde. Dessa får lämnas ut, om det står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men.38 Även om det ﬁnns företag som antingen väljer att lämna ut information eller säger sig vara beredda att göra så är detta ingen långsiktig hållbar lösning kring informationsinsamlandet. Situationen som gällde 2012 där vissa aktörer valt att inte lämna information trots sekretessbestämmelsen är fortfarande densamma . Som framgår av intervjuer och analyser är den överenskommelse, eller viljeyttring som ﬁnns, inte reglerad i något regelverk varför aktörerna kan besluta att inte lämna ut uppgifter. Det är inte rimligt att möjligheter till uppföljning och därmed kunskap om insatsernas eﬀekter ska bygga på någon form av ”gentlemen’s agreement” och således vara beroende av olika tolkningar av aktiebolagslagen, stiftelsestadgar och liknande. Mot bakgrund av att Tillväxtanalys inte erhållit informationen från vissa aktörer ﬁnns det enligt skäl för att en tydlig styrning av informationsutlämnande och informationsinsamlande införs. Denna styrning ska omfatta samtliga aktörer. Beträﬀande information tillbaka i tiden är medveten om att det kan förekomma avtal som kan tolkas som att ingen information ska lämnas ut utanför det statliga bolaget eller stiftelsen. Detta innebär att det kan ﬁnnas ett problem med uppgiftslämnandet av information bakåt i tiden. Ett sådant potentiellt problem kan lösas genom att den statliga aktören och det enskilda företaget kommer överens, exempelvis genom skriftligt samtycke, om möjligheten att lämna ut information för uppföljning och utvärdering. Slutligen, beträﬀande det administrativa merarbetet som framförts så kan den troligen hämtas igen om uppföljningen och utvärderingarna leder till mer eﬀektiva insatser. 37Förordningen (2010:1139) om ändring i oﬀentlighets- och sekretessförordningen (2009:641). 387 § oﬀentlighets- och sekretessförordningen (2009:641). 3.1Den oﬃciella statistiken i Sverige39 har beslutat att det i ska ﬁnnas oﬃciell statistik tillgänglig för allmän information, utredningsverksamhet och forskning. Den oﬃciella statistiken regleras i särskild lag där uppgiftsskyldighet föreligger för bland andra näringsidkare och stiftelser.40 Motsvarande uppgiftsskyldighet för myndigheter regleras i förordning.41 Regeringen avgör i enlighet med beslut inom vilka ämnes- och statistikområden det ska produceras oﬃciell statistik och vilka myndigheter som ska ansvara för statistiken. Den statistikansvariga myndigheten bestämmer i samråd med viktiga användare av statistiken och med hänsyn till de krav som EU ställer, vilka objekt och variabler som ska undersökas, vilka statistiska mått och redovisningsgrupper som ska användas, periodicitet m.m. Av 7 § lagen om den oﬃciella statistiken (2009:99) framgår dels att regeringen får meddela ytterligare föreskrifter om uppgiftsskyldigheten, dels att regeringen får bemyndiga en myndighet att meddela föreskrifter om skyldigheten att lämna uppgifter för den oﬃciella statistiken. I förarbetena till bestämmelserna uttalas följande: ”Statistikområdet är rörligt och följer samhällsutvecklingen eftersom behoven ändras från tid till annan. Därför bör regleringen om vilka uppgifter som uppgiftsskyldigheten ska avse lämpligen tas in i föreskrifter på lägre normnivå än lag. Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer bör därför bemyndigas att meddela föreskrifter om detta. Tillväxtanalys är ansvarig myndighet för oﬃciella statistik avseende internationella företag, nystartade företag och konkurser. Tillväxtanalys insamlande av uppgifter till mikrodatabasen sker dock inte inom ramen för uppdragen gällande den oﬃciella statistiken. 39Detta avsnitt bygger på SCB (2013), oﬃciella statistik årlig rapport . 407 § lagen (2001:99) om den oﬃciella statistiken. 416 § förordningen (2001:100) om den oﬃciella statistiken. 42Proposition 2013/14:7, sid 13. näringspolitikens effekter – brister i informationen om statliga satsningar Card, D & Krueger, A.B. (1994). ”Minimum Wages and Employment: A Case Study of the in and ”, , , 84(4), sid. 772–93. Delander, L. & , J. (2009).”Valet av utvärderingstyp beror på vilken fråga som ställs” i , L, , G, , S. & , K. (red.) Lärandeutvärdering genom följeforskning. (2007). Resultat och styrning i statsförvaltningen, EVS Rapport 2007:23, . Heckman, JJ & , R. (1985). ”Alternative methods for evaluating the impact of interventions: An overview”, , 30(1–2), sid. 239–267 (2005). Utvärderingen av expertskatten, ITPS 2005:4, : . (2007). Utvärdering av regional tillväxtpolitik, ITPS 2007:016, : . (2008). Metautvärdering av strukturfonderna, ITPS 2008:015, : . (2009). Metoder för att utvärdera regional tillväxtpolitik – Lärdomar och råd för utvärderare och uppdragsgivare, , : . (2014). Statens insatser för riskkapitalförsörjning – i senaste laget, 2014:1, : . (2013). oﬃciella statistik årlig rapport, . Tillväxtanalys (2012). Statliga stöd till näringslivet 2011, Statistik 2012:05, : näringspolitikens effekter – brister i informationen om statliga satsningar Tillväxtanalys (2012). Mikrodatabas över statligt stöd till näringslivet – Ett verktyg för att följa upp och utvärdera tillväxtpolitiska insatser i enskilda företag, WP/PM 2012:06, : Tillväxtanalys. Tillväxtanalys (2014). Riskkapital 2013: Venture capital – Investeringar i Svenska portföljföretag, Statistik 2014:05, : Tillväxtanalys. Widerstedt, B. & , J. (2014). ”Can Business Counselling Help SMEs Grow? Evidence from the Swedish Business Development ”, kommande i Betänkande 2007/08:FiU2. Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och ﬁnansförvaltning. Betänkande 2000/01:FiU20. Riktlinjer för den ekonomiska politiken, utgiftstak, skattefrågor m.m. Betänkande 2003/04:JUU1. Regeringsformen (1974:152) Lag (1979:631) om beslutanderätt för stiftelse som har bildats för att främja industriellt utvecklingsarbete. Stiftelselag (1994:1220). Lag (2001:99) om den oﬃciella statistiken. Aktiebolagslag (2005:551). Oﬀentlighets- och sekretesslag (2009:400). Budgetlag(2011:203). Förordning (2001:100) om den oﬃciella statistiken. Förordning (2009:146) med instruktion för Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser. Oﬀentlighets- och sekretessförordning (2009:641). Förordningen (2010:1139) om ändring i oﬀentlighets och sekretessförordningen (2009:641). Proposition 2013/14:7. N2009/9578 KLS & N2009/9750 KLS, Regleringsbrev för Tillväxtanalys 2009. näringspolitikens effekter – brister i informationen om statliga satsningar Bilaga 1 – Heltäckande informationsdatabas och utvärderingsproblemet En av granskningens utgångspunkter är att avsaknad av en fullständig informationsdatabas om stöd och olika ﬁnansieringsinsatser skapar svårigheter och ibland omöjliggör uppföljning och utvärdering. Om en organisation väljer att inte lämna några uppgifter är det helt uppenbart att ingen utanför den egna organisationen kan följa upp verksamheten, än mindre utvärdera dess eﬀekter. Det är således svårt för exempelvis regeringen att kunna ha någon annan uppfattning om verksamheten än vad aktörerna själva rapporterar. Förutom detta problem skapar brister i fullständighet problem för utvärdering av andra organisationer. För att kunna utvärdera eﬀekter av en verksamhet krävs i normalfallet att den utvärderade verksamheten jämförs med en liknande verksamhet som inte fått ta del av en åtgärd. Åtgärderna i detta sammanhang handlar om rådgivning, lån eller annan kapitalförsörjning. I Figur 1 illustreras principerna för eﬀektutvärdering. Figur 1 Illustration över principer för eﬀektutvärdering Grupp A och aktivitet A betecknar företag som fått ta del av en statligt ﬁnansierad aktivitet som ska utvärderas. Grupp B och aktivitet B är företag som i all väsentlighet liknar företagen i grupp A men inte fått del av den utvärderade aktiviteten som aktiviteten pågått. I utvärderingssammanhang talar man om aktivitet B som det kontrafaktiska, eller kontrollgrupp. I medicinska utvärderingar, och i en del samhällsvetenskapligt inriktade utvärderingar, innebär aktivitet B att ingen åtgärd satts in. Det vanligaste är dock att beteckna aktivitet B som att vi åtminstone vet att de inte blivit föremål för samma aktivitet som gäller för grupp A. Ett problem som uppstår när några aktörer inte lämnar information är att det vid utvärdering av aktiviteter ﬁnns en uppenbar risk att urvalet av företag till kontrollgruppen väljs bland företag som fått del av, ibland identisk, aktivitet som det som ska utvärderas. I detta fall jämförs resultatet näringspolitikens effekter – brister i informationen om statliga satsningar av aktivitet A med resultatet av aktivitet B där båda grupperna har fått ta del av samma statliga aktiviteter.43 Varför det i dessa fall är osannolikt att; a) några eﬀekter kan identiﬁeras, b) om de mot förmodan ﬁnns så är de troligen felaktiga. Sammanfattningsvis gäller således att om ingen information lämnas kan den egna verksamheten inte på ett heltäckande sätt vare sig följas upp och utvärderas av regering eller annan extern part. Vidare reduceras möjligheterna avsevärt att andra insatser på ett rättvisande sätt kan utvärderas eftersom det blir svårt att vara säker på att företagen i kontrollgruppen inte fått ta del av samma eller liknande åtgärd. 43 I utvärderingssammanhang benämns detta för att kontrollgruppen är kontaminerad. Bilaga 2 – Tillväxtanalys hantering av statistikmaterial Information om sekretesskydd och interna rutiner för hantering av statistiskt material vid Tillväxtanalys Tillväxtanalys är både statistikansvarig myndighet och har enligt myndighetens instruktion rätt att bedriva egen forskning inom myndighetens verksamhetsområde. Således omfattas en stor del av Tillväxtanalys verksamhet av bestämmelserna om sekretess till skydd för enskild inom forskning och statistik enligt 24 kapitlet, 8 § i Oﬀentlighets- och sekretesslagen (2009:400). För att ytterligare säkerställa att erforderligt sekretesskydd föreligger för de uppgifter som kommer att föras i ett register över statligt stöd till näringslivet har regeringen meddelat föreskrift om sekretess för det aktuella arbetet i 7§ i oﬀentlighets- och sekretessförordningen (2009:641). Organisation och administrativa rutiner som reglerar åtkomst till uppgifter Tillväxtanalys verksamhet är organiserad i fyra avdelningar. Enligt myndighetens arbetsordning ansvarar avdelningen för entreprenörskap och näringsliv för sådan särskild verksamhet hos myndigheten som avser framställning och hantering av statistik. Anställda vid avdelningen för entreprenörskap och näringsliv har för särskilda projekt/ uppdrag tillgång till myndighetens statistik så länge de är anställda och tjänstgör vid avdelningen. Av myndighetens arbetsordning framgår vilka anställda som tillhör avdelningen för entreprenörskap och näringsliv. Medarbetare vid andra avdelningar skall underteckna förbehåll om tystnadsplikt när de arbetar i projekt/uppdrag som kräver tillgång till sekretesskyddat statistiskt material. Enligt myndighetens arbetsordning skall dessa förbehåll diarieföras. För att få tillgång till sekretesskyddat statistiskt material krävs att ansvarig avdelningschef godkänt och undertecknat projektplan för särskilt projekt/uppdrag. Behörighetens omfattning avgörs av respektive projekts eller uppdrags innehåll. Tillväxtanalys tillämpar ett system med olika behörighetsgrupper för att reglera tillgång till motiverade delar av myndighetens sekretesskyddade statistiska material. Ansvarig databasadministratör ansvarar för verkställighet av tilldelade rättigheter. näringspolitikens effekter – brister i informationen om statliga satsningar När det gäller det register över statligt stöd till näringslivet som är under uppbyggnad kommer detta att organiseras som en särskild och avgränsad behörighetsgrupp. Det innebär att endast de medarbetare vid Tillväxtanalys som arbetar med det aktuella uppdraget kommer att ha tillgång till detta material. Tekniska rutiner för skydd av uppgifter Tillväxtanalys bedriver sin verksamhet i lokaler som dygnet runt är låsta för obehöriga. Efter kontorstid är lokalerna larmade. De servrar där sekretesskyddat statistiskt material lagras förvaras i ett särskilt skyddsklassat serverrum till vilket endast myndighetens IT- ansvariga personal har tillträde. Av säkerhetsskäl tillåts endast access till sekretesskyddat statistiskt material via Microsoft Terminal Server. Detta system omöjliggör fysisk överföring av ﬁler och data mellan databasservrar och användares klienter. Systemet är isolerat och helt utan koppling till Internet. Allt arbete med applikationsprogram för uttag och bearbetning av data sker inom ramen för det slutna systemet. Information och utbildning av medarbetare Tillväxtanalys arbetar löpande med att informera och utbilda medarbetare om de särskilda krav och skyldigheter som gäller vid arbete med sekretesskyddat statistiskt material. Bland annat informeras medarbetare om det förbud som återﬁnns i oﬀentlighets- och sekretesslagen mot att röja eller utnyttja sekretesskyddade uppgifter som man fått del av på grund av anställning, uppdrag eller annan liknande grund. Vidare informeras om vikten av att med hjälp av rutiner och metoder för röjandekontroll analysera eventuella röjanderisker i syfte att skydde enskilds integritet i samband med publicering av statistiskt material. Källa: Brev från Tillväxtanalys, . Alla tidigare utgivna rapporter ﬁnns tillgängliga på Svensk rymdverksamhet – en strategisk tillgång? Statliga myndigheters skydd mot korruption Staten på elmarknaden – insatser för en fungerande elöverföring Mer patientperspektiv i vården – är nationella riktlinjer en metod? Ungdomars väg till arbete – individuellt stöd och matchning mot Bostadstillägget och äldreförsörjningsstödet till pensionärer – når förmånerna fram? Energieﬀektivisering inom industrin – eﬀekter av statens insatser i – eﬀektivt utbyte av medlemsskapet På väg ut i världen – statens främjandeinsatser för export Statens kunskapsspridning till skolan Skattekontroll – en fråga om förtroendet för oﬀentlig förvaltning Landsbygdsprogrammet – från jordbruksstöd till landsbygdsstöd? Sjunde AP-fonden – svarar förvaltningen av premiepensionen mot Kränkt eller diskriminerad i skolan – är det någon skillnad? Statens tillsyn över skolan – bidrar den till förbättrade Ett steg in och en ny start – hur fungerar subventionerade anställningar för nyanlända? Tågförseningar – orsaker, ansvar och åtgärder Klimat för pengarna? Granskningar inom klimatområdet 2009–2013 Statens satsningar på – leder de i rätt Statens hantering av riksintressen – ett hinder för bostadsbyggande Försvarsmaktens förmåga till uthålliga insatser Transparensen i budgetpropositionen – tillämpningen av det näringspolitikens effekter – brister i informationen om statliga satsningar Statens insatser för riskkapitalförsörjning – i senaste laget Bostäder för äldre i avfolkningsorter Staten och det civila samhället i integrationsarbetet Eﬀekter av förändrade regler för deltidsarbetslösa Att överklaga till förvaltningsrätten – Handläggningstider och Ekonomiska förutsättningar för en fortsatt omställning av försvaret Försvaret – en utmaning för staten. försvarsområdet 2010–2014 Stödet till anhöriga omsorgsgivare Förvaltningen av regionala projektmedel – delat ansvar, Att tillvarata och utveckla nyanländas kompetens – rätt insats i rätt tid? Livsmedelskontrollen – tar staten sitt ansvar? Att gå i pension – varför så krångligt? Etableringslotsar – fungerar länken mellan individen och Nyanländ i – eﬀektiva insatser för ett snabbt mottagande? – Är ﬁnansieringen av bolaget eﬀektiv Det allmänna pensionssystemet – en granskning av granskningen Statens dimensionering av lärarutbildningen – utbildas rätt antal Valuta för biståndspengarna? – valutahantering i det internationella Överenskommelser mellan regeringen och SKL inom hälso- och sjukvården – frivilligt att delta men svårt att tacka nej – eﬀektivitet i exportgarantisystemet? Primärvårdens styrning – efter behov eller efterfrågan? Informationssäkerheten i den civila statsförvaltningen Bistånd genom internationella organisationer – UD:s hantering av Specialdestinerade statsbidrag – Ett sätt att styra mot en mer näringspolitikens effekter – brister i informationen om statliga satsningar konstaterades att bristen på information gjorde det svårt, och ibland omöjligt, att följa upp och utvärdera vissa näringspolitiska insatser riktade till enskilda företag. Regeringen gav 2010 Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) i uppdrag att upprätta en databas över företag som fått del av näringspolitiska satsningar. Vid avrapporteringen konstaterades att det fanns problem med att samla in information från företagen med hänvisning till aﬀärssekretess och arbetsbörda. gör bedömningen att denna brist i information måste lösas.