prop · H30326 · 2015-10-14 00:00:00 — aktier ställer krav på kvartalsvis rapportering bedöms förslaget inte få några konsekvenser för majoriteten av de aktieemittenter som träffas av det kravet i LVM. Detta gäller även efter det att OMX har tagit bort kravet på kvartalsrapport och ersatt det med ett krav på en viss sorts kvalificerad delårsredogörelse (se , Regelverk för emittenter OMX , punkt 3.2.3). Den information som ingår i väg- ledning för upprättande av delårsredogörelse är mer långtgående än krav- et enligt 16 kap. 6 § LVM. var det fyra bolag på OMX huvudlista som övergick till sådan delårsredogörelse. Om kravet i LVM på kvartalsvis rapportering skulle behållas för andra emittenter än små och medelstora företag skulle det sannolikt inte få någ- ra konsekvenser i praktiken men det skulle skapa mer komplexa regler. För det fåtal emittenter vars aktier är upptagna till handel på en reglerad marknad utanför blir konsekvenserna beroende av vilka regler som gäller vid den reglerade marknaden. I denna proposition föreslås att emittenter ska upprätta års- och koncernredovisning med hjälp av ett enhetligt elektroniskt format (se avsnitt 6.7). I enlighet med ändringsdirektivet ska kommissionen, efter förslag av , anta tekniska standarder för att specificera det elektro- niska formatet med hänsyn till nuvarande och framtida tekniska möjlig- heter, såsom eXtensible Business Reporting Language (XBRL). XBRL används för den myndighetsrapportering som fullgörs av finansiella företag. För att uppfylla kravet på elektronisk rapportering krävs system- anpassningar som kommer att medföra initiala kostnader för de emittenter som träffas av kravet. Omfattningen av de initiala investeringar som krävs beror på hur det enhetliga elektroniska formatet slutligen utfor- mas, vilka systemmässiga resurser den enskilda emittenten har att utgå ifrån samt arten och omfattningen av emittentens verksamhet. Mot bakgrund av osäkerheten om hur det nya formatet kommer att se ut har någon närmare kvantitativ uppskattning av de ekonomiska konsekvenserna för emittenterna inte kunnat göras. Det kan dock noteras att den anpassning till liknande krav på elektronisk rapportering som omfattar finansiella företag har varit resurskrävande för de företag som berörts. Den löpande administrativa hanteringen av den elektroniska rapportering som ska fullgöras bedömer utredningen däremot inte medföra några väsentliga kostnadsökningar för berörda emittenter. Förslaget att förlänga den period som en emittent ska hålla års- och koncernredovisningar respektive halvårsrapporter tillgängliga för allmän- heten från fem till bedöms inte medföra några konsekvenser för emittenterna. Enligt den ordning som gäller i anses handlingarna tillgängliga för allmänheten genom att de finns att tillgå i Finansinspek- tionens lagringsfunktion (se avsnitt 6.6). Emittenterna har därmed full- gjort sin skyldighet att hålla handlingarna tillgängliga i och med att infor- mationen lämnas till i samband med offentlig- görandet. Offentliggörande av rapport om betalningar till myndigheter Emittenter som verkar inom utvinningsindustrin och inom avverkning av naturskog ska enligt förslaget i denna proposition offentliggöra en årlig rapport om betalningar till myndigheter, senast efter utgången av varje räkenskapsår (se avsnitt 6.8). Förslag på att en sådan årlig rapport ska upprättas av företag som är verksamma inom utvinnings- industrin och inom avverkning av naturskog har lämnats i prop. 2015/16:3 Tydligare redovisningsregler och nya rapporteringskrav för utvinningsindustrin som behandlar genomförandet i svensk rätt av direktiv /34/EU. Förslaget i förevarande proposition innebär således endast att den rapport som upprättas enligt andra bestämmelser ska offentliggöras och lämnas till enligt LVM. Enligt betänkande fanns i cirka fem stora företag som var verksamma inom utvinningsindustrin och tio stora företag som var verksamma 2011 (se SOU 2014:22 s. 437). Siffrorna bedömdes dock av Redovisningsutred- ningen som osäkra. Det finns inte heller någon uppgift om hur många av dessa femton som har emitterat värdepapper som är upptagna till handel på en reglerad marknad. Baserat på uppgifter från , och har utredningen om ändrade informationskrav på värdepappersmarknaden uppskattat antalet svenska företag vars värde- papper är upptagna till handel på en reglerad marknad och som bedriver verksamhet inom utvinningsindustrin eller avverkning av naturskog till 14 (se SOU 2014:70 s. 268). Även denna siffra uppges vara osäker. En uppskattning av kostnaderna för företagen till följd av förslaget saknas. Övriga informationskrav för emittenter Enligt förslaget i denna proposition tas de nuvarande kraven på offentlig- görande av nya låneemissioner och anmälan om ändring av bolags- ordning bort. Kraven omfattar emittenter som har som hemmed- lemsstat och innebär en viss lättnad för de företag som berörs. Som framgår av avsnitten 8.1 och 8.2 omfattas dock dessa emittenter av andra informationskrav som i allt väsentligt motsvarar de krav som tas bort. Den administrativa lättnad som de slopade informationskraven medför för emittenterna bedöms därför i praktiken som begränsad. Information om större värdepappersinnehav De ändringar som föreslås i regelverket gällande information om större värdepappersinnehav (flaggningsregler) innebär bl.a. att de svenska be- stämmelserna i större utsträckning harmoniseras med öppenhetsdirek- tivets regler och att några av de relativt sett strängare svenska särreglerna tas bort (se avsnitten 7.5 och 7.6). Konsekvenserna av de ändrade flagg- ningsreglerna bedöms vara störst för de flaggningsskyldiga (se konse- kvenser för investerare nedan). Konsekvenserna för emittenter uppstår i den utsträckning ändringarna har effekter för företagens konkurrens- situation. När det gäller tidsfristen för anmälningsskyldighet för större värdepap- persinnehav bedöms den föreslagna tidsfristen ”men senast ” i vart fall inte ha en negativ konsekvens för investerare och bör därmed inte försämra företagens konkurrens- situation. Öppenhetsdirektivet medger i och för sig en tidsfrist på senast men mot bakgrund av de olika tidsfrister som gäller inom medlemsstaterna bedöms inte konkurrensskäl motivera en 2015/16:26 harmonisering, efter en avvägning mot andra motiv såsom att marknaden får del av informationen (se avsnitt 7.5). 11.5.2Konsekvenser för små och medelstora företag Ett av syftena med ändringsdirektivet är att underlätta för små och medelstora företag att finansiera sig via aktiemarknaderna. Kommission- ens konsekvensanalys riktas i hög grad mot små och medelstora företag. Utredningen har inte genomfört någon särskild konsekvensanalys riktad mot dessa företag och bland remissvaren är det endast som uttalar sig om konsekvenser för små och medelstora företag. Tillväxt- verket pekar på att den mest betydelsefulla åtgärden i syfte underlätta för små och medelstora företag är att ta bort kravet på kvartalsrapportering. Ett krav på kvartalsvis rapportering kan enligt myndigheten ha en negativ inverkan på små och medelstora företags tillträde till reglerade marknader. Vidare anger myndigheten att de administrativa kostnaderna för dessa emittenter minskar om kravet på kvartalsvis rapportering tas bort. Regeringen, som instämmer med , bedömer att ett slopat krav på kvartalsvis rapportering också kan bidra till ökat fokus på långsiktigt värdeskapande i företagen (se avsnitt 6.3.4). I denna proposition föreslås det inte någon ändring av tidsfristen för offentliggörande av halvårsrapport (se avsnitt 6.4). Ingen remissinstans framför att den nuvarande tidsfristen utgör en administrativ börda för små och medelstora företag. Regeringen bedömer därför att det saknas starka skäl för att förlänga tidsfristen på det sätt som ändringsdirektivet medger. I denna proposition föreslås att kravet på att en emittent av aktier ska offentliggöra delårsredogörelse eller kvartalsrapport tas bort (se avsnitt En kvartalsrapport som offentliggörs i stället för en delårsredo- görelse omfattas av det krav på övervakning av regelbunden finansiell information som en börs ska bedriva enligt 16 kap. 13 § LVM. innebär därmed en administrativ lättnad för börserna i detta avseende. Börsen kan dock välja att behålla övervakningen. En börs är även i övrigt skyldig att övervaka att emittenterna följer kraven på att offentliggöra information enligt LVM. likhet med utredningen att kraven på att en emittent ska offentliggöra nya låneemissioner och anmäla ändringar i bolagsordningen kan tas bort. ankommer emellertid på att ta ställning till den sistnämnda ändringen då bestämmelsen finns reglerad i föreskrifter från (se avsnitt 8.2). Ändringarna innebär en viss administrativ lättnad för börserna. tillkommer en ny uppgift för börserna som innefattar att övervaka att emittenter som berörs uppfyller skyldigheten att offentliggöra en rapport om betalningar till myndigheter. Någon uppskattning av de ekonomiska konsekvenserna för börserna till följd av förslagen har inte tagits fram. Som nämns i avsnitt 11.5.1 innebär förslaget om ändringar i regel- gällande information om större värdepappersinnehav att de svenska bestämmelserna i större utsträckning harmoniseras med öppen- Prop. 2015/16:26 hetsdirektivets regler och att några av de relativt sett strängare svenska särreglerna tas bort eller förändras. Konsekvenserna av förslaget är inte entydiga men bedöms i vart fall inte försämra konkurrenssituationen för svenska emittenter eller svenska reglerade marknader. Information om större värdepappersinnehav I denna proposition föreslås ändringar i regelverket gällande information om större värdepappersinnehav (flaggningsregler). Förslaget innebär att tidsfristen för när en flaggningspliktig fysisk eller juridisk person ska anmäla en förändring i innehavet till emittenten och ändras från en handelsdag till men senast från den dag anmälningsskyldigheten uppkom (se avsnitt 7.5). Därtill föreslås ändringar när det gäller omfattningen av flaggningsplikten. Sammantaget bedöms ändringarna innebära både lättnader och mer betungande krav för de som är flaggningspliktiga fysiska eller juridiska personer. Den ändrade tidsfristen innebär en lättnad för flaggningspliktiga genom att de, vid behov, får på sig att göra beräkningar av antal aktier och röstetal samt kontrollera uppgifterna i anmälan. Detta bedöms särskilt motiverat – och därmed behovet av en lättnad – för anmälningsskyldiga juridiska personer som har behov av att konsolidera uppgifter om ägande inom en koncern. Det bör dock noteras att kravet för flaggningsskyldighet ändras så att anmälan ska göras , vilket innebär att ändringen inte i sig utgör en lättnad. En entydig lättnad innebär det däremot genom att tillämpningsområdet för flaggningsskyldigheten ändras på så sätt att nuvarande krav på sammanläggning med närståendes innehav tas bort. Kraven blir mer betungande till följd av att flaggningsskyldig- heten utvidgas till att omfatta fler typer av finansiella instrument. Utvidg- ningen av flaggningsskyldigheten innebär att detaljnivån i regelverket ökar. Beräkningen av antalet rösträtter blir också mer komplicerad genom den beräkningsregel som införs för rösträtter avseende finansiella instrument med kontantavveckling. Det kommer att bli nödvändigt för finansiella företag och andra större investerare med mer sammansatt verksamhet att se över befintliga flaggningsrutiner och anpassa system och arbetsmetoder till de nya bestämmelserna. Enligt utredningens bedömning kommer övergången till det nya regelverket att medföra en viss initial kostnad för sådana större investerare. Utredningen menar dock att omfattningen av dessa initiala kostnader inte närmare kan preciseras, då de beror av arten och omfattningen av verksamheten i fråga samt vilka systemmässiga resurser som finns att tillgå för den enskilde investeraren. Regeringen bedömer att ändringarna sammantaget kommer att inne- bära en utökad komplexitet i flaggningsregelverket till följd av den ut- ökade omfattningen till kontantavvecklade finansiella instrument och att rapporteringskraven blir mer betungande för de investerare som ska Den föreslagna tidsfristen och förslaget att ta 2015/16:26 bort kravet på sammanläggning med närståendes innehav väger delvis upp detta, i synnerhet för större investerare med spritt ägande. Förslaget innebär också att de svenska reglerna nu i högre utsträckning kommer att harmoniseras med öppenhetsdirektivets, vilket kommer att underlätta tillämpningen. Enligt utredningens konsekvensanalys kommer anpassningen till regelverket att innebära initiala kostnader för vissa investerare, medan de ekonomiska konsekvenserna för flaggningspliktiga fysiska och juridiska personer i övrigt bedöms som marginella. delar inte bedömningen att det rör sig om marginella ekonomiska konsekven- ser, med hänvisning till att beräkningen måste göras och system och rutiner behöver anpassas. Regeringen instämmer i utredningens bedömning att det är svårt att uppskatta de ekonomiska konsekvenserna eftersom dessa beror av vilka system och rutiner som finns att tillgå och hur stora anpassningar som behövs. Utöver tidsfristen för flaggning medger ändringsdirektivet emellertid inget nationellt handlingsutrymme i genomförandet. Bestämmelserna om regelbunden finansiell information God tillgång till information på värdepappersmarknaden bidrar till en effektiv prisbildning för aktier och god marknadslikviditet i de finansiella instrumenten. Sämre tillgång till information medför en risk för skev fördelning av information mellan exempelvis majoritetsägare och ägare med mindre innehav, vilket är till nackdel för investerarskyddet. I denna proposition föreslås att kravet på delårsredogörelse eller kvartalsrapport för emittenter av aktier som är upptagna till handel på en reglerad marknad tas bort. Möjligheten att ha kvar ett krav på kvartalsvis rapportering är begränsat och bedöms närmast obefintligt för små och medelstora företag (se avsnitt 6.3.4). Som framgår i avsnitt 11.5.1 be- dömer regeringen att ett slopat krav inte får några konsekvenser i praktik- en på grund av gällande noteringskrav i de svenska börsernas regelverk. Tillgången till information på värdepappersmarknaden bedöms därmed inte försämras till följd av förslaget att ta bort kravet i LVM. För det fall de svenska börserna väsentligen förändrar kraven på kvartalsvis rapport- ering kan det få konsekvenser för informationen på marknaden. Mot bak- grund av självregleringen i på detta område och krav på informa- tion från investerare och analytiker bedöms det dock som sannolikt att stora företag kommer fortsätta att offentliggöra kvartalsrapport eller delårsredogörelse. Därtill bör noteras att kurspåverkande information alltid ska offentliggöras i enlighet med den reglering som syftar till att förhindra insiderhandel och marknadsmissbruk (15 kap. 6 § första stycket 3 LVM). Övriga informationskrav för emittenter Förslaget att kravet på offentliggörande av nya låneemissioner tas bort bedöms inte ha någon betydelse för investerare, eftersom informationen i allt väsentligt når marknaden på annat sätt (se avsnitt 8.1). Allmänt om uppgift som behörig myndighet är den myndighet som är behörig myndighet enligt öppenhetsdirektivet och ansvarar därmed för tillsynen över att de regler som följer av direktivet efterlevs. Inspektionen övervakar bl.a. att flagg- ningsskyldigheten fullgörs och att emittenter offentliggör regelbunden finansiell information i rätt tid och på rätt sätt. Inspektionen beslutar också om sanktioner vid överträdelser. Sådan information som definieras som obligatorisk information enligt öppenhetsdirektivet – regelbunden finansiell information, flaggningsmeddelanden, kurspåverkande informa- tion m.m. – registreras och lagras av . Inspektionen ansvarar dessutom för offentliggörande av flaggningsmeddelanden. Anpassning till en europeisk åtkomstpunkt för information och ett enhetligt elektroniskt rapporteringsformat ska enligt förslaget i denna proposition anpassa sin nuvarande lagringsfunktion så att den blir tillgänglig via en europeisk elektronisk åtkomstpunkt för information. Dessutom ska års- och koncernredovisningar rapporteras in till i ett format som möjliggör enhetlig elektronisk rapportering (se avsnitt 8.3 respektive 6.7). De närmare formerna för detta kommer att anges i genomförande- akter. Anpassningen kommer att innebära att det uppstår initiala kostnader för systeminvesteringar för . Med hänsyn till att de närmare bestämmelserna om den elektroniska åtkomstpunkten och det enhetliga elektroniska rapporteringsformatet inte är färdigställda har någon uppskattning av kostnaden inte kunnat göras. Tillsyn och handläggning av sanktionsärenden Flaggningsskyldigheten utökas i förslaget i denna proposition genom att nya typer av finansiella instrument omfattas och att det för dessa gäller en mer komplicerad beräkningsmetod (se avsnitten 7.3 och 7.4). Utredningen bedömer att ändringar som föranleds av genomförandet i svensk rätt av ändringsdirektivet inte kommer att medföra någon väsentlig ökning av antalet ärenden för . Det är dock svårt att ha en entydig bild av detta eftersom anmälningsskyldigheten utvidgas till nya instrument. Ärendehanteringen bedöms däremot bli mer komplex till följd av att de nya typer av finansiella instrument som före- slås omfattas av flaggningsskyldighet och den beräkningsmetoden som gäller för dessa. Enligt bedömning kommer därför ärendehanteringen att bli mer resurskrävande. De nya flaggnings- bestämmelserna kommer sannolikt också att ge upphov till ökat antal tillämpningsfrågor från berörda företag och investerare, särskilt initialt. Ändringen av tidsfristen från en handelsdag till men senast bedöms också innebära ett ökat behov av tillsyn från när det gäller att anmälningsskyldiga rapporterar så snart det är möjligt och inte regelmässigt rapporterar den tredje handelsdagen. 2015/16:26 Förslaget om ändring av sanktionsbestämmelserna kan i viss mån med- föra en ökad belastning för när det gäller handlägg- ning av sanktionsärenden. Handläggningen bedöms bli mer komplicerad mot bakgrund av att det saknas praxis och att fler omständigheter än tidigare ska beaktas vid bestämmande av sanktionsavgiftens storlek. Ändringen av flaggningsfristen från en handelsdag till men senast kan, allt annat lika, leda till att färre överträdelser begås eftersom överträdelser på en eller som kan förekomma i lägre grad kommer att före- komma. Även om komplexiteten i rapporteringen ökar bedöms en för- längning av tidsfristen leda till färre överträdelser på grund av den mer flexibla tidsfristen (se även avsnitt 7.5). Enligt en preliminär uppskattning från kommer de nya flaggningsreglerna, inklusive hanteringen av sanktionsavgifter, att ta resurser i anspråk motsvarande ytterligare en årsarbetskraft för myndig- heten. Därutöver kommer de föreslagna ändringarna avseende flagg- ningsbestämmelserna ge upphov till ett visst initialt resursbehov för för föreskriftsarbete samt informationsinsatser. verksamhet finansieras via anslag på statsbudgeten och genom de avgifter som tas ut av berörda företag för prövning av ansökningar och anmälningar. Av de företag som står under Finans- inspektionens tillsyn tar inspektionen ut årliga avgifter. De årliga avgif- terna är i princip proportionella mot inspektionens anslagsfinansierade kostnader och redovisas mot inkomsttitel på statsbudgeten. Avgifterna för prövningar m.m. disponeras av och ska tas ut med målet att full kostnadstäckning ska uppnås . Tillsynen över efterlevnaden av det regelverk som följer av öppenhets- direktivet finansieras via anslag på statsbudgeten. Kostnaden fördelas därefter på börserna genom de årliga avgifterna. tar inte ut någon årlig avgift för att ta emot information som lämnas av emittenter enligt 17 kap. 3 § LVM eller för att ta emot flaggnings- anmälningar av flaggningsskyldiga enligt 4 kap. 3 § LHF. I stället fördelas kostnaden för tillsyn enligt LVM och LHF ut genom de årliga avgifterna på de företag som står under tillsyn (23 kap. 12 § LVM respektive 6 kap. 4 § LHF). Eventuella behov av ökade resurser för till följd av förslaget bedöms rymmas inom befintliga ramar. I denna proposition föreslås att nya och mer stränga sanktioner ska hand- läggas och beslutas av (se avsnitt 9). I fråga om sanktionsavgifter mot ansvariga fysiska personer vid överträdelser från en juridisk persons sida, innebär förslaget att sanktionsavgifterna ska beslutas genom sanktionsföreläggande. Om föreläggandet inte godkänns inom utsatt tid, får ansöka hos allmän förvaltnings- domstol om att sanktionsavgiften ska beslutas. Utredningens bedömning är att hanteringen av de administrativa Prop. 2015/16:26 sanktioner som följer av genomförandet i svensk rätt av ändrings- direktivet inte leder till någon väsentligt ökad belastning för de allmänna förvaltningsdomstolarna och därmed inte några konsekvenser för domstolarnas finansiering. anser dock att det är svårt att bedöma vilken påverkan utredningens förslag (som här överensstämmer med regeringens förslag) kommer att ha på måltillströmningen. anser därför att det finns anledning att efter genomförandet följa upp frågan och se om det finns behov av att tillföra Domstolar ytterligare resurser. Kammarrätten i framhåller att domstolarna måste garanteras nödvändiga medel för att kunna hantera den ökande regleringen på finansmarknadsområdet och pekar på att dessa mål tillhör de mest arbetskrävande i kammarrätten och att de kräver skyndsam hantering. Likaså Förvaltningsrätten i framhåller att de mål som det är fråga om sannolikt är resurskrävande och att det behöver beaktas i finansieringshänseende. delar utredningens bedömning att hanteringen av sanktioner inte kommer att medföra någon väsentligt ökad belastning för domstolarna. Mot bakgrund av att förslaget i denna proposition följer av tvingande EU-reglering kan eventuella konsekvenser för förvaltningsdomstolarna inte undvikas. Till följd av att tidsfristen för flaggningsskyldighet ändras bedöms inte antalet sanktionsärenden öka, däremot bedöms att vissa ärenden åtminstone inledningsvis kan bli mer betungande. Regeringen ser inte anledning att i samband med genomförandet av ändrings- direktivet i svensk rätt närmare behandla frågan om att tillföra förvalt- ningsdomstolarna ytterligare resurser. Eventuella konsekvenser för resursbehovet i förvaltningsdomstolarna får följas upp och hanteras inom befintliga ramar för utgiftsområdet. 11.7.3Konsekvenser för staten i övrigt () framför att företagens kvartalsrapport- ering bidrar till samhällsnyttan i form av underlag till framtagande av ekonomisk statistik av god kvalitet. Enligt SCB underlättar rutiner för kvartalsrapportering i företagen insamling och bearbetning av uppgifter till underlag för BNP-beräkningar. Regeringen anser emellertid att det i detta sammanhang inte är möjligt att beakta den potentiella problematik SCB beskriver (se avsnitt 6.3.4). 12.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument Paragrafen innehåller definitioner av olika begrepp som förekommer i lagen. Definitionerna av öppenhetsdirektivet och prospektdirektivet ändras med anledning av den ändring av direktiven som har gjorts genom och rådets direktiv /50/EU (ändringsdirektivet). Övriga ändringar i definitionerna innebär endast att hänvisningarna görs statiska. Övervägandena finns i avsnitt 7.8. Paragrafen innehåller bestämmelser om när är hemmedlemsstat för vissa emittenter som inte har säte inom EES. Genom ändringarna genom- förs delvis de ändringar i definitionen av begreppet hemmedlemsstat i artikel 2.1 m iii i prospektdirektivet som har gjorts genom ändringsdirek- tivet (se artikel 2). Ändringen i första stycket 1 innebär att ska vara hemmedlems- stat om det är i de överlåtbara värdepapperen ska erbjudas till allmänheten eller ska tas upp till handel på en reglerad marknad efter , dvs. det datum då ändringarna i prospektdirektivet och öppenhetsdirektivet trädde i kraft.