prop · H203100 · 2015-04-15 00:00:00 — Regeringen kan komma att återkomma till med even- tuella förslag på förändringar av avgiftens ut- formning till följd av genomförandet av det EU- gemensamma krishanteringsdirektivet och infö- randet av den s.k. resolutionsfonden. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Statens budgetsaldo justerat för större engångseffek- ter beräknas engångseffekter ha påverkat budgetsaldot negativt med (se tabell 8.10). De största justeringsposterna är periodisering av EU-avgiften, Kärnavfalls- fondens upplåning samt lån till för att bibehålla den förstärkta valutareservens stor- lek i utländsk valuta i samband med försvagad kronkurs. Den ökade skulden till följd av upplå- ningen motsvaras dock av en motsvarande ford- ran på . Tabell 8.10 Statens budgetsaldo samt justering för större engångseffekter 2014–2019 Utfall , prognos –2019. Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . 1För görs ett beräkningstekniskt antagande om försäljnings - inkomster från statens aktier motsvarande . 2Avser lån i . Källor: och egna beräkningar. Även 2015 förväntas engångseffekter påverka saldot negativt, med ca . –2019 beräknas de engångsvisa effekterna minska och uppgå till mellan -2 till . –2019 görs ett beräk- ningstekniskt antagande om försäljningar av aktier i statliga bolag vilket förstärker saldot samtliga år. Statens budgetsaldo 2015–2019 Budgetsaldot beräknas bli 24,1 miljar- der kronor lägre än det saldo som redovisades i statens budget (se tabell 8.11). Även har budgetsaldot reviderats ned. beräknas budgetsaldot bli lägre, 2017 lägre och 2018 lägre än vad som beräknades i budgeten. Statens skatteinkomster har reviderats upp samtliga –2019 jämfört med den beslu- tade budgeten med 6–26 miljarder kro- nor. Revideringen är dels en effekt av regering- ens förslag i propositionen Vårändringsbudget om att ta bort nedsättningen av social- avgifterna för unga samt att inkomsterna från hushållens skatt på kapital har reviderats upp samtliga år vilket ger den revidering av statens skatteinkomster i förhållande till den beslutade budgeten som redovisas i tabell 8.11. Statens övriga inkomster har minskat samtliga år, vilket huvudsakligen förklaras av att det be- räkningstekniska antagandet om försäljnings- inkomster har reviderats ned. Regeringen gör ett beräkningstekniskt antagande om inkomster från försäljningar av statliga ägarandelar i företag om , vilket är lägre än vad den förra regeringen antog. Detta beror på att regeringen har en annan ambitionsnivå avseende försälj- ningar av statliga ägarandelar i företag. Utgifterna exklusive statsskuldsräntor har re- viderats upp med 1–2015–2019 främst beroende på regeringens för- slag och aviseringar i propositionen Våränd- ringsbudget samt aviseringar i denna proposition. Detta motverkas av att statsskulds- räntorna har reviderats ned –2019 till följd av lägre marknadsräntor. Stats- skuldsräntorna påverkas även i stor utsträckning av realiserade kursvinster och förluster . Den huvudsakliga förklaringen till att statsskuldsräntorna har reviderats upp 2015 är att kronan försvagats mot samtliga relevanta valutor mot vilka statsskulden är exponerad, varför den valutaexponerade delen av stats- skulden ökar utgifterna för statsskuldsräntorna 2015. Tabell 8.11 Förändring av statens budgetsaldo 2015–2018 jämfört med statens budget Statens budgetsaldo i statens -32,6 -0,7 -5,6 -11,2 -14,0 -11,8 -10,6 -5,9 Förändring av statens budget- -24,1 -10,8 -25,3 -42,6 -56,7 -3,4 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med su m- man. Källa: Egna beräkningar. Det finansiella sparandet i ålderspensions- systemet uppgick till eller av BNP (se tabell 8.12). –2019 beräknas avgiftsinkomsterna vara lägre än pensionsutbetalningarna. –2016 bedöms dock direktavkastningen på AP- fondernas tillgångar vara tillräckligt stor för att täcka avgiftsunderskottet. Det finansiella spa- randet är positivt 2014 och 2015, i balans 2016, men väntas bli svagt negativt . Tabell 8.12 Ålderspensionssystemets inkomster och utgifter –2019 Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall 2014, prognos 2015– 2019. -0,1 -0,2 -0,3 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Källor: och egna beräkningar. Alla inkomstpensioner och tilläggspensioner efter är följsamhetsindexerade. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 läge då pensionssystemets finanser är i balans bygger följsamhetsindexeringen på förändringen av inkomstindex. Om pensionssystemets skul- der överstiger systemets tillgångar, aktiveras balanseringen, vilket innebär att följsamhets- indexeringen bygger på förändringen av balans- index, i stället för inkomstindex. Balanseringen är ett sätt att, genom en justering av indexe- ringen, säkerställa att pensionssystemets utgifter inte långsiktigt överstiger dess inkomster. Diagram 8.7 Utvecklingen av inkomstindex och balansindex 2009–2019 Fastställda tal 2009–2015, prognos 2016–2019. Källor: och egna beräkningar. Balansindex bestäms utifrån utvecklingen av inkomstindex och balanstalets storlek. Om ba- lanstalet överstiger 1,0000 kommer balansindex utvecklas starkare än inkomstindex det givna året, och omvänt om balanstalet understiger 1,0000 kommer balansindex i stället ha en sva- gare utveckling än inkomstindex. Balanseringen är aktiverad så länge balansindex understiger nivån för inkomstindex. Balanseringen förväntas vara aktiverad (vilket framgår av att den tjockare linjen i diagram 8.7 ligger under den tunnare fram ). Detta innebär att pensionerna stiger med mer än utvecklingen av inkomstindex om balans- talet överstiger 1,0000. Till följd av det låga ba- lanstalet utvecklades balansindex negativt 2014, trots att inkomstindex ökade . Ef- tersom balanstalet överstiger 1,0000, ökar balansindex mer än inkomstindex under dessa år (se tabell 8.13). Eftersom balanse- ringen inte är aktiverad 2017–2019, bestäms följ- samhetsindexeringen av inkomstindex, snarare än balansindex . P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Tabell 8.13 Inkomstindex, balanstal och balansindex 2014– 2019 Procentuell förändring om inte annat anges, fastställda tal 2014 och 2015, prognos 2016–2019. -1,1 -2,7 1Följsamhetsindexering innebär att inkomst- och tilläggspensionerna räknas om med utvecklingen av inkomstindex (eller balansindex) minus . motsvarar det förskott som läggs till pensionen när den beviljas. 2Balanstalet uttrycker inte procentuell förändring, utan anger systemets till- gångar i förhållande till dess skulder. Källor: och egna beräkningar. Det finansiella sparandet för kommunsektorn (kommuner och landsting) uppgick preliminärt till -, eller -0,av BNP 2014 (se tabell 8.14). Det finansiella spa- randet försämrades därmed kraftigt jämfört med . Kommunsektorn fick, till skillnad från de närmast föregående åren, inga återbetal- ningar av från Försäkring 2014.57 utvecklades skatteinkomsterna förhål- landevis svagt, trots en höjning av den genom- snittliga kommunala skattesatsen med . Utgifterna för investeringar, transfereringar till företag och konsumtion ökade relativt mycket. bedöms skatteunderlaget i kommun- sektorn utvecklas betydligt bättre på grund av det förbättrade läget på arbetsmarknaden. Den genomsnittliga kommunala skattesatsen har dessutom höjts med även inför detta år. Ökningen av inkomsterna ger utrymme för mer konsumtion och investeringar i sektorn, sam- tidigt som det finansiella sparandet och det eko- nomiska resultatet förstärks jämfört med . beslutade Försäkring att återbetala även inbetalda till kommuner och landsting. Återbetalningen kommer att ske och uppgår till ca . I prognosen för kommun- sektorns finanser har detta beslut inte beaktats. Regeringen bedömer att tillskottet från 57 Kommuner och landsting fick 2012 och 2013 återbetalningar av försäkringspremier från Försäkring för kollektivavtalade sjukförsäkringspremier avseende . Försäkring främst kommer att förstärka det finansiella sparandet och resultatet . Eftersom återbetalningen är en engångshändelse bedöms inte prognosen för kommunsektorns finanser i övrigt påverkas i någon större ut- sträckning. Tabell 8.14 Kommunsektorns finanser 2014–2019 Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall , prognos –2019. -0,5 -0,4 -0,2 -0,1 -0,2 -0,2 Anm.: Skatter och bidrag som andel av BNP inkluderar intäkter från den komm u- nala fastighetsavgiften. Faktisk utveckling av statsbidrag. 2Inkluderar nettoköp av mark och fastigheter. Källor: och egna beräkningar. Skatteinkomsterna fortsätter att öka i god takt , som stats- bidragen höjs. Utgifterna ökar i en lägre takt och därmed förstärks det finansiella sparandet och det ekonomiska resultatet 2016 och 2017 (se diagram 8.8). Under den senare delen av prognosperioden beräknas det finansiella sparandet försämras, främst på grund av att statsbidragen och skatte- inkomsterna utvecklas något svagare. Det finan- siella sparandet uppgår till -0,av BNP . Diagram 8.8 Utvecklingen av kommunsektorns inkomster och utgifter samt finansiellt sparande 2000–2019 Utfall –2014, prognos –2019. 00 01 02 03 04 05 06 07 Finansiellt sparande (höger axel) Källor: och egna beräkningar. 8.3Ekonomisk ställning och skuldutveckling Den offentliga sektorns finansiella förmögenhet uppgick till , vilket motsvarade av BNP. I denna pro- position har den ekonomiska ställningen definie- rats om. Redovisningen överensstämmer nu med finansräkenskaperna enligt Statistiska centralby- rån. Detta innebär att den totala skulden definie- rats om och till skillnad från tidigare proposit- ioner inkluderas nu statens och större delen av den kommunala sektorns åtaganden för de för- månsbestämda tjänstepensionerna. De totala skulderna för de fonderade avgiftsbestämda tjänstepensionerna ingår, i likhet med premie- pensionssystemet, inte i den offentliga sektorn utan redovisas i försäkringssektorn. I finansräkenskaperna redovisas dessutom nettot av utestående ställning avse- ende obetalda och förbetalda skatter. Samman- taget innebär den nya definitionen att den of- fentliga sektorns finansiella förmögenhet mins- kar med som andel av BNP 2014, jämfört med definitionen i tidigare proposition- er. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Diagram 8.9 Den offentliga sektorns finansiella förmögenhet 1990–2019 Procent av BNP. Utfall –2014, prognos –2019. Källor: och egna beräkningar. Den offentliga sektorns finansiella förmögenhet ligger i huvudsak i AP-fonderna, medan staten har en nettoskuld. är den finansiella förmögenheten positiv, dvs. de finansiella till- gångarna överstiger skulderna (se diagram 8.9). Den offentliga sektorns, huvudsakligen ålders- pensionssystemets, kapitalinkomster i form av räntor och utdelningar överstiger också ränteut- gifterna. Den finansiella förmögenheten ökade 2014 med motsvarande av BNP jämfört med . Det finansiella sparandet gav ett nega- tivt bidrag, medan värdeförändringar m.m. gav ett starkt positivt bidrag på till förändringen av förmögenheten. Ökningen av BNP reducerade förmögenheten som andel av BNP (se tabell 8.15). medför underskottet i det finansiella sparandet i frånvaro av värdeändringar att den finansiella förmögenheten minskar. I prognosen ingår endast värdeförändringar till följd av de förväntade valutakursförändringarnas effekt på statsskulden. Den ekonomiska ställningen mins- kar ytterligare netto som andel av BNP till följd av den relativt starka BNP-tillväxten. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Tabell 8.15 Den offentliga sektorns finansiella förmögenhet 2014–2019 Procent av BNP. Utfall , prognos –2019. -9,5 -10,3 -10,3 -10,0 -9,3 -8,2 -0,4 -0,8 -1,1 -1,3 -1,5 -1,7 -2,3 -1,6 -1,2 -0,9 -0,4 -1,9 -1,4 -0,7 -0,4 -0,1 -0,1 -0,1 -0,2 -0,2 -0,7 -0,8 -0,8 -0,7 -0,7 -0,6 Källor: och egna beräkningar. Den finansiella förmögenheten fortsätter att minska som andel av BNP 2016–2019. För- bättringen i det finansiella sparandet kompense- rar inte den minskning av förmögenheten i relat- ion till BNP som följer av ökningen av BNP. Den ekonomiska ställningen beräknas 2019 netto uppgå till ca , vilket motsvarar av BNP. Fram beräknas den finansiella förmögenheten, i absoluta tal, ha minskat med jämfört med , vilket främst följer av förändringen av det ackumule- rade finansiella sparandet. Statsskulden beräknas uppgå till 2015, vilket är en ökning med jämfört med (se tabell 8.16 och diagram 8.10). Ökningen beror på ett större negativt saldo men motverkas till viss del av förändringar av de s.k. statsskuldsdisposition- erna, vilka bl.a. innefattar orealiserade valuta- kursdifferenser som påverkar skulden, men inte statens budgetsaldo och lånebehov. Statsskuldens utveckling –2019 Utfall –2014, prognos –2019. 00 01 02 03 04 05 06 07 Statsskuld (mdkr.) Källor: och egna beräkningar. bidrar de förbättrade saldona på statens budget till att statsskulden minskar, både nominellt och uttryckt som andel av BNP. beräknas skuldkvoten, dvs. den konsoliderade statsskulden som andel av BNP, uppgå till . Tabell 8.16 Statsskuldens förändring 2014–2019 Utfall , prognos –2019. Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . 1Identiskt med statens budgetsaldo med omvänt tecken. 2I den okonsoliderade statsskulden ingår statliga myndigheters innehav av statspapper. 3Här avses konsoliderad statsskuld vilket innebär att statliga myndigheters innehav av statspapper räknats bort. 4Avser statsskuldsförändring beräknad på den konsoliderade statsskulden. Källor: och egna beräkningar. Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld är låg Den konsoliderade bruttoskulden, den s.k. Maastrichtskulden, definieras av EU-regler och används vid bedömningen av medlemsländernas offentliga finanser inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten. För svenska förhållanden innebär definitionen att skulden består av den konsoliderade statsskulden och kommun- sektorns skulder på kapitalmarknaden, med av- drag för AP-fondernas innehav av stats- obligationer. uppgick den konsoliderade bruttoskulden av BNP (se diagram 8.11). har det nominella värdet på skulden varierat kraf- tigt, för att vid utgången av 2014 uppgå till . Skulden ökade med ca , trots att underskotten i det finansiella sparandet sammanlagt endast uppgick till ca 1995–2006. Det berodde huvudsakligen på att överskotten i AP-fonderna investerades i aktier och andra tillgångar, som fon- derna minskade sitt innehav av statsobligationer. Som andel av BNP har emellertid skulden minskat kraftigt och uppgick vid utgången av av BNP (skuldkvoten), vilket kan jämföras med referensvärdet inom stabilitets- och tillväxtpakten på högst av BNP (se diagram 8.11 och tabell 8.17). Diagram 8.11 Den konsoliderade bruttoskulden –2019 Utfall –2014, prognos –2019. Källor: och egna beräkningar. Utvecklingen av skulden beror på det finansiella sparandet, som kan fördelas på primärt sparande P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 och ränteutgifter samt det s.k. stock-flödet. Detta flöde utgörs av finansiella transaktioner och periodiseringar som inte påverkar det finan- siella sparandet. Den konsoliderade bruttoskulden uppgick av BNP. ökade skulden därmed med , och som andel av BNP med . Statens finansiering av Riks- bankens lån för förstärkningen av valutareserven ökade skulden , medan försäljningar av statens aktieinnehav re- ducerade skuldkvoten . Tabell 8.17 Den offentliga sektorns konsoliderade brutto- skuld och bidrag till förändringen 2014–2019 Procent av BNP om inte annat anges. Utfall , prognos –2019. -1,3 -1,4 -1,5 -2,0 -0,3 -0,7 -1,2 -0,2 -0,1 -0,2 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -1,3 -1,8 -1,9 -1,8 -1,7 -1,6 Källor: och egna beräkningar. har förändringar i regel- verket inneburit att andra enheter förutom Riks- gäldskontoret får inneha utestående åter- köpsavtal avseende finansiella instrument, s.k. repor (effekten på tillgångar och skulder blir lika stor men bruttoförd i NR) över . Ad- ministrationen av dessa repor ansvarar Kammar- kollegiet för och gäller främst tillgångarna i Kär- navfallsfonden och . I och med att reporna nu får löpa över årsskiften, i stället för som tidigare då de var tvungna att stängas inför ett årsslut, ökar både bruttoskulden och tillgångarna enligt NR. uppgick reporna till av BNP, vilket höjer skuld- och tillgångsnivån med motsvarande be- lopp. Eftersom dessa repor hanteras av Kam- markollegiet påverkas inte statsskulden enligt budgeten. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 ökar skulden i stort sett i takt med BNP-tillväxten. minskar sedan skulden åter som andel av BNP. beräknas skuldkvoten uppgå till av BNP. 8.4Finansiellt sparande enligt olika bedömare I detta avsnitt redovisas en jämförelse mellan de senaste prognoserna för det finansiella sparandet gjorda av regeringen i denna proposition, Eko- nomistyrningsverket (ESV), (), , , Europeiska kommissionen och (). Vid en jämförelse av de olika bedöm- ningarna är det viktigt att beakta att de har gjorts och kan bygga på olika an- taganden om den framtida politiken. Prognosjämförelse avseende det finansiella sparandet Regeringen räknar med en snabbare åter- hämtning i de offentliga finanserna än framför allt de inhemska bedömarna gör. Jämfört med ESV, som räknar med den svagaste utvecklingen av det finansiella sparandet, uppgår skillnaden till av BNP (se tabell 8.18). Skillnaden gentemot regeringens prognos kan i stor ut- sträckning förklaras av att ESV prognostiserar lägre inkomster till följd en svagare utveckling av skattebaserna. KI:s prognos av den offentliga sektorns finansiella sparande överensstämmer däremot relativt väl med regeringens. Tabell 8.18 Bedömningar av finansiellt sparande 2015– 2019 Procent av BNP. -1,4 -0,7 -0,4 -1,7 -1,5 -1,3 -1,1 -0,7 -1,5 -0,9 -0,5 -0,4 -0,3 -1,6 -1,0 -1,4 -0,8 -0,7 -0,8 -0,1 -1,3 -0,6 Anm.: prognos med förändrad finanspolitik som netto i stort sett är neutral för den offentliga sektorns finansiella sparande. Källor: , , , Europeiska kommissionen, samt (). Regeringens prognoser av det finansiella sparan- det skiljer sig även förhållandevis lite från Euro- peiska kommissionens prognoser. Skillnaden uppgår till 0,2–0,av BNP. Skillnaderna mellan de olika prognoserna av det finansiella sparandet beror framför allt på olika bedömning- ar av den ekonomiska återhämtningen, kon- sumtionsefterfrågan, utvecklingen på arbets- marknaden och inflationsutvecklingen. Prognosskillnaden mellan ESV och regeringen för det finansiella sparandet ökar successivt till följd av olika bedömningarna av den allmänna ekonomiska återhämtningen. Prognosjämförelse avseende det strukturella sparandet I tabell 8.19 redovisas de olika bedömarnas pro- gnoser på den offentliga sektorns strukturella sparande. Skillnaderna gentemot andra bedö- mare är i vissa fall större vid jämförelse av det strukturella sparandet. Detta beror på dels olika prognoser för BNP-gapet, dels olika beräk- ningsmetoder. Även om det föreligger skillnader uppskattar samtliga inhemska bedömare att det strukturella sparandet ligger tydligt av BNP och att överskottsmålet vid en oförändrad fi- nanspolitik inte förväntas nås under mandat- perioden. Tabell 8.19 Bedömningar av strukturellt sparande 2015– 2019 Procent av BNP eller potentiell BNP -0,5 -0,4 -0,3 -0,1 -1,6 -1,4 -1,3 -1,1 -0,7 -1,1 -0,6 -0,6 -0,5 -0,3 -1,0 -0,9 -0,6 -0,2 -0,6 -0,1 Anm.: prognos med förändrad finanspolitik som netto i stort sett är neutral för den offentliga sektorns finansiella sparande. Källor: (), (), Europeiska kommissionen, , (), och egna beräkningar. 8.5Uppföljning av statens budgetsaldo En fullständig uppföljning av statens budget för sker i regeringens skrivelse Års- redovisning för staten 2014 (skr. 2014/15:101). Statens budgetsaldo visade 2014 ett under- skott om . Utfallet blev där- med lägre än den prognos som gjordes i beräkningarna till budgetproposit- ionen (se tabell 8.20). Skillnaden mellan prognosen i budget- propositionen och utfallet för statens budget- saldo förklaras i huvudsak av att Kärnavfalls- fonden minskade sina behållningar över årsskif- tet 2014/15 med ca . Kärnav- fallsfonden har tidigare haft som policy att inte ha några återköpsavtal av värdepapper (s.k. re- por) utestående över kvartalsskiftena. Fonden har förändrat sin policy och behållit sina po- sitioner i repor över , varför deras pla- ceringar av överskottslikviditet hos Riksgälds- kontoret över minskat. Vidare innebar refinansieringen av förstärkta valu- tareserv att skuld hos Riksgälds- kontoret ökade mer än förväntat, till följd av att kronan utvecklades svagare än vad som tidigare antagits. Inkomsterna blev 2014, vilket är lägre än vad som beräknades i budgetpropositionen . utfall och prognos för statens skatteinkomster P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 beror huvudsakligen på att företagens skatt på bolagsvinster blivit högre än väntat medan pro- gnosen för uppbörds- och betalningsför- skjutningar sammanföll med utfallet. Differensen mellan utfall och prognos för öv- riga inkomster om beror främst på att inga försäljningar av statliga ägar- andelar i företag gjordes och ett beräknings- tekniskt antagande i budgetpropositionen för försäljningsinkomster om . Posten Utgifter m.m. blev framför allt högre till följd av större utlåning i nettoutlåning, då lån, via Riksgäld- skontoret, ökade mer än förväntat och av att Kärnavfallsfonden minskade sin behållning över jämfört med . Tabell 8.20 Utfall för statens budget 2014 -1,0 -8,1 -25,0 -17,0 -3,0 -0,5 -0,5 -66,1 -72,2 -6,1 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . 1För jämförbarhet med statens budget redovisas utfallen enligt de gällande principerna för statens budget. 2Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. Källor: och egna beräkningar. 8.6Uppföljning av den offentliga sektorns finanser I detta avsnitt jämförs beräkningarna av den offentliga sektorns inkomster och utgifter samt finansiella sparande i denna proposition med beräkningarna som låg till grund för statens budget . Maastrichtskulden och netto- ställningen finns dock inte redovisade i statens budget . Jämförelsen i denna proposit- ion avseende dessa delar görs därför i stället med bedömningen i budgetpropositionen . P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Finansiellt sparande jämfört med beräkningarna i statens budget Det finansiella sparandet uppgick till -eller av BNP (se tabell 8.21). Detta är något högre än beräk- ningen som låg till grund för statens budget . I huvudsak blev statens inkomster högre än beräknat. –2018 har prognosen för det finansi- ella sparandet reviderats ned med 11– , eller 0,3–0,av BNP. I förhållande till bedömningen i budgeten har den offentliga sektorns inkomster revi- derats ned marginellt, medan utgifterna i stället har reviderats upp med 16–. De reformer som föreslås och aviseras i propo- sitionen Vårändringsbudget samt avise- ras i denna proposition medför att inkomsterna och utgifterna ökar i förhållande till budgeten . Tabell 8.21 Offentliga sektorns inkomster och utgifter. Aktuell prognos och jämfört med den beslutade budgeten Miljarder kronor, procent av BNP. -2,2 -1,1 -0,3 -0,3 -0,4 -0,4 -0,5 Finansiellt sparande i 2015 -1,9 -1,4 -0,7 -0,4 Källor: och egna beräkningar. Justerat för de finansierade satsningarna som beskrivs i denna proposition har i första hand skatteintäkterna reviderats ned sedan statens budget beslutades. Både inkomsterna från skatt på arbete och skatt på konsumtion beräknas bli lägre. Både det finansiella sparandet i staten och kommunsektorn har reviderats ned, medan överskottet i ålderspensionssystemet i stället beräknas bli högre än i statens budget . Konsoliderad bruttoskuld och nettoställning jämfört med budgetpropositionen Till följd av den ändrade definitionen, där pens- ionsskulden och posten obetalda och förut- betalda inkomster och utgifter inkluderats, har den ekonomiska nettoställningen brutto re- viderats kraftigt. Värdeförändringar medförde dock att den totala effekten på netto- ställningen endast uppgick till 36 miljarder kro- nor (se tabell 8.22). Även för den offentliga sektorns konso- liderade bruttoskuld har revideringen blivit bety- dande . Detta beror framför allt på förändringen av regelverket som inneburit att Kammarkollegiet får inneha utestående repor (se avsnitt 8.3) över .