prop · H3031d14 · 2015-09-21 00:00:00 — för familjer och barn 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Förslag till statens budget Ekonomisk trygghet för familjer och barn Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Ekonomisk .........................................................trygghet för familjer och barn Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Höjd föräldrapenning på grundnivå 1:5 Barnpension och efterlevandestöd 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn 1:7 Pensionsrätt för barnår 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn ................................................................................................... Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 2016–2019. trygghet för familjer och barn.............................................................................. Tabell 3.3 Ramnivå 2016 realekonomiskt fördelad. trygghet för familjer och barn.............................................................................. Tabell 3.4 Skatteutgifter inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer Tabell 3.5 Barnhushåll med låg ekonomisk standard efter hushållstyp och för inrikes respektive utrikes födda föräldrar............................................................ Tabell 3.6 Anslagsutveckling 1:1 Barnbidrag ................................................................. Tabell 3.7 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:1 Barnbidrag ......................... Tabell 3.8 Anslagsutveckling 1:2 Föräldraförsäkring .................................................... Tabell 3.9 Anslagets komponenter ................................................................................. Tabell 3.10 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:2 Föräldraförsäkring .......... Tabell 3.11 Anslagsutveckling 1:3 Underhållsstöd........................................................ Tabell 3.12 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:3 Underhållsstöd................ Tabell 3.13 Anslagsutveckling 1:4 Adoptionsbidrag ..................................................... Tabell 3.14 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:4 Adoptionsbidrag ............. Tabell 3.15 Anslagsutveckling 1:5 Barnpension och efterlevandestöd......................... Tabell 3.16 Prognos antal barn med barnpension och efterlevandestöd ...................... Tabell 3.17 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:5 Barnpension och Tabell 3.18 Anslagsutveckling 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn ................ Tabell 3.19 Prognos antal vårdbidrag för funktionshindrade barn............................... Tabell 3.20 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:6 Vårdbidrag för Tabell 3.21 Anslagsutveckling 1:7 Pensionsrätt för barnår ........................................... Tabell 3.22 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:7 Pensionsrätt för barnår ... Tabell 3.23 Anslagsutveckling 1:8 Bostadsbidrag.......................................................... Tabell 3.24 Volymer och medelersättningar för bostadsbidraget, utfall samt Tabell 3.25 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:8 Bostadsbidrag.................. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Diagram 3.1 Medianen av disponibel inkomst per konsumtionsenhet....................... Diagram 3.2 Den ekonomiska familjepolitikens andel av disponibel inkomst per Diagram 3.3 Barnhushåll med en låg ekonomisk standard 2014, absolut och relativt Diagram 3.4 Andelen ensamstående kvinnor och män med barn som lever med en låg ekonomisk standard (relativt mått).......................................................... Diagram 3.5 Långvarig låg ekonomisk standard 2009–2014 (absolut mått)............. Diagram 3.6 Sysselsättningsgrad för kvinnor och män med hemmavarande barn Diagram 3.7 Antalet födda barn samt summerad fruktsamhet.................................... Diagram 3.8 Andelen barn födda som har en mamma respektive pappa som tagit ut föräldrapenning, fördelat på uttagsintervall...... Diagram 3.9 Effekt på låg ekonomisk standard av den ekonomiska familjepolitiken, 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.antar förslaget till lag om ändring i 3. för anvisar ramanslagen socialförsäkringsbalken (avsnitt 2.1 och 3.7), 2.godkänner målet för utgiftsområdet (avsnitt 3.4), under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn enligt följande uppställning: 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs att 12 kap. 22, 23 och 35 §§ socialförsäkringsbalken ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse För hel föräldrapenning motsvarar sjukpenningnivån förälderns beräkningsunderlag för sjukpenning på normalnivån enligt 28 kap. 7 § 1 grundat på en sjukpenninggrundande inkomst beräknad enligt 25–31 §§. Om hel föräldrapenning på sjuk- Om hel föräldrapenning på sjuk- penningnivån inte överstiger 225 penningnivån inte överstiger 250 kronor lämnas i stället kronor , lämnas i stället föräldrapenning på grundnivån enligt föräldrapenning på grundnivån enligt Föräldrapenning på grundnivån kan lämnas till en förälder som är försäkrad för bosättningsbaserad föräldrapenning enligt 5 kap. 9 § 1 eller arbetsbaserad föräldrapenning enligt 6 kap. 6 § 2. För hel föräldrapenning är grund- För hel föräldrapenning är grund- 1Senaste lydelse 2012:931. 2Senaste lydelse 2012:931. Om förutsättningarna i 1 inte är uppfyllda eller hel föräldrapenning på sjukpenningnivån i annat fall inte överstiger , lämnas föräldrapenning på grundnivån. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Till en förälder som är försäkrad för både bosättningsbaserad och arbetsbaserad föräldrapenning lämnas förmånen enligt följande: Föräldrapenning lämnas på sjukpenningnivån, om föräldern under minst före barnets födelse eller den beräknade tidpunkten för födelsen har varit försäkrad för sjukpenning enligt 6 kap. 6 § 3 och under hela skulle ha haft rätt till en sjukpenning som överstiger lägstanivån för föräldrapenning (240-dagarsvillkoret). Om förutsättningarna i 1 inte är uppfyllda eller hel föräldrapenning på sjukpenningnivån i annat fall inte överstiger , lämnas föräldrapenning på grundnivån. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för föräldrapenning som avser tid före ikraftträdandet. 3 Senaste lydelse 2012:931. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 3 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn finns tre typer av förmåner: –barnpension och efterlevandestöd till barn –pensionsrätt för barnår –vårdbidrag för funktionshindrade barn Samhällets stöd till hushåll inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn redovisas i huvudsak på statens budgets utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av skatteutgifter. Den nedsatta mervärdesskatten för livsmedel redovisas som en skatteutgift under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn, eftersom familjer med barn är en viktig målgrupp för detta stöd. Statens övriga ekonomiska stöd till barnfamiljer är studiehjälpen under utgiftsområde 15 Studiestöd, samt maxtaxan i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Utgifterna inom utgiftsområdet blev 2014 ca och var därmed () lägre än vad som anvisades i statens budget. Utgifterna för anslaget föräldraförsäkring blev lägre än beräknat. beräknas utgifterna bli nästan . Det är lägre än budgeterat. I förhållande till 2014 beräknas utgifterna bli högre. Av utgifterna för den ekonomiska familjepolitiken utgjorde försäkringsförmånerna mer än hälften av utgifterna, ca . De generella bidragen utgjorde ca och de behovsprövade bidragen ca . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 1:5 Barnpension och efterlevandestöd 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn 1:7 Pensionsrätt för barnår Totalt för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 2016–2019. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut. Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Tabell 3.3 Ramnivå 2016 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Samhällets stöd till företag och hushåll redovisas normalt i huvudsak på budgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en enhetlig beskattning, s.k. skatteutgifter. En skatteutgift uppstår om skatteuttaget för en viss grupp eller en viss kategori av skattebetalare är lägre än vad som är förenligt med inom ett visst skatteslag. Många av skatteutgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika områden som t.ex. konjunktur-, bostads-, miljö- eller arbetsmarknadspolitik. Dessa skatteutgifter påverkar budgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av redovisningen av skatteutgifterna har redovisats i regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2014/15:98). Den nedsatta mervärdesskatten för livsmedel utgör en skatteutgift som redovisas under utgiftsområde 12. Detta för att en viktig målgrupp för nedsättningen är familjer med barn. Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1 Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. Tabell 3.4 Skatteutgifter inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Totalt för utg.omr. Källa: Regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr.2014/15:98) är målet för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn att den ekonomiska familjepolitiken ska bidra till förbättrade förutsättningar för en god ekonomisk levnadsstandard samt ökad valfrihet och stärkt makt över den egna livssituationen för alla barnfamiljer (prop. 2010/11:1 utg.omr. 12 avsnitt 2.4, bet. 2010/11:SfU1, rskr. 2010/11:121). Regeringens förslag: Följande mål ska gälla för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn: Den ekonomiska familjepolitiken ska bidra till en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer samt minska skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan hushåll med och utan barn. Den ekonomiska familjepolitiken ska även bidra till ett jämställt föräldraskap. Skälen för regeringens förslag: En familjepolitik som är byggd på långsiktiga lösningar för föräldrar genom såväl generella bidrag och försäkringslösningar som behovsprövade bidrag, skapar trovärdighet och trygghet och ger därmed gynnsamma förutsättningar för en god ekonomisk levnadsstandard för barnfamiljerna samt för ett ökat barnafödande. Regeringen vill förstärka den omfördelande ambitionen för den ekonomiska familjepolitiken. Ett centralt syfte med trygghetssystemen är en solidarisk omfördelning mellan dem som har och inte har barn samt över individens livscykel. En solidarisk utjämning av risker och kostnader mellan generationer, mellan dem som har arbete och dem som för tillfället är utan, mellan sjuka och friska och mellan kvinnor och män, är viktiga inslag i den generella välfärden. Det är även av betydande vikt att tydligt slå fast att även jämställdhet ingår i målet. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 gripande jämställdhetspolitiska målet innebär att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Vägledande för regeringens politik är fyra delmål. De delmål som den ekonomiska familjepolitiken direkt inverkar på är dels målet om ekonomisk jämställdhet, dels målet om en jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet, se vidare utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. 3.5.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer som används för att redovisa resultaten inom utgiftsområdet är följande: –barnfamiljernas inkomstutveckling, –den ekonomiska familjepolitikens betydelse för hushållens inkomster, –barnhushåll med låg ekonomisk standard, –föräldrarnas användning av föräldraförsäkringen, och –föräldrarnas arbetskraftsdeltagande. Följande indikatorer och bedömningsgrunder används för administrationen på området: –redovisade insatser för att ge information till föräldrar om föräldraförsäkring samt om underhåll till barn i enlighet med regeringens beslutade mål i regleringsbrevet , –produktivitet, och I bedömningen vägs även resultat från rapporter och undersökningar från t.ex. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) och () in. Den ekonomiska familjepolitiken ska ses i ett större sammanhang. Utvecklingen inom olika utgiftsområden ger gemensamt förutsättningar och möjligheter som påverkar barnfamiljernas ekonomiska välfärd. Utöver de ekonomiska stöd som redovisas i detta avsnitt finns det andra faktorer som har betydelse för barnfamiljernas 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 ekonomi så som reallöneutveckling, transfereringar, skatter och subventioner utanför den ekonomiska familjepolitiken, som exempelvis subventionerad förskola och fritidshem samt hälso- och sjukvård för barn och blivande mödrar. Utvecklingen på arbetsmarknaden har avgörande betydelse för familjernas inkomster och goda förutsättningar att kombinera arbetsliv och familjeliv påverkar arbetsmarknadsdeltagandet för kvinnor och män. har på regeringens uppdrag tagit fram ett antal indikatorer som beskriver hur familjepolitiken bidrar till förbättrade förutsättningar för en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer.1 Som underlag till beräkningarna har utfall använts, framskrivet till värden enligt de ekonomiska och demografiska uppgifter som finns. Värdena är därmed en prognos. Avseende resultat kopplade till ökad valfrihet och stärkt makt över livssituationen är föräldrarnas uppfattning om familjepolitikens möjligheter och flexibilitet centrala men mätningar av sådana uppgifter sker inte regelbundet. Föräldrarnas arbetsmarknadsdeltagande, barnafödandet och hur föräldrarna använder förmåner inom till exempel föräldraförsäkringen används därför som indikatorer på valfrihet och makt över livssituationen. I finns det knappt 1,3 miljoner hushåll med barn som i olika utsträckning berörs av den ekonomiska familjepolitiken. Antalet barn i åldrarna 0–uppgår till närmare två miljoner. Yngre barn har i mycket högre grad sammanboende föräldrar än vad äldre barn har. I genomsnitt är föräldrarna sammanboende i tre av fyra barnfamiljer. Den resterande fjärdedelen består av familjer med ensamstående föräldrar, oftast en ensamstående mamma, samt ombildade familjer utan gemensamma barn. I en genomsnittlig barnfamilj bor det 1,7 barn. Utgifterna ökar över tid Utgifterna inom den ekonomiska familjepolitiken påverkas av flera faktorer. Antalet födda barn får omedelbara och direkta effekter, t.ex. för barnbidrag och föräldrapenning. Till följd av stigande födelsetal har utgifterna för dessa förmåner ökat och beräknas göra det . Barnfamiljernas inkomster kommer främst från förvärvsarbete, vilket medför att konjunkturen har stor betydelse för barnhushållens möjligheter att försörja sig. Stigande löner för föräldrarna påverkar utgifterna för exempelvis föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning. Hushållens sammansättning kan också påverka utgifterna. Försörjningsbördan ökar med antalet barn och då blir konsekvenserna av låga eller sänkta inkomster större. Detta påverkar exempelvis utgifter för bostadsbidrag och underhållsstöd. Barnfamiljernas ekonomi har stärkts Den ekonomiska standarden (mätt som real disponibel inkomst per konsumtionsenhet) har ökat för samtliga barnhushåll jämfört med situationen 1998. Förändringen har dock varit olika stor för olika hushållstyper. Disponibel inkomst definieras som summan av hushållens faktorinkomster samt positiva transfereringar minus negativa transfereringar. Den disponibla inkomsten sätts i relation till hushållets storlek och försörjningsbörda genom att använda en konsumtionsenhetsskala. För sammanboendehushållen är utgångspunkten för analysen att inkomsterna delas lika mellan individerna i hushållet varför inte denna statistik redovisas uppdelat på kön. 1 Redovisning av uppdrag i regleringsbrevet 2015, resultatindikatorer för den ekonomiska familjepolitiken, , dnr S2015/04477. Diagram 3.1 Medianen av disponibel inkomst per konsumtionsenhet Tusen kronor (bruten axel) E man, 1 barn E man, 2+ barn E kv, 1 barn E kv, 2+ barn Anm: Axeln är bruten. Sammanboendehushåll förkortas i förklaringen till (S), Ensamståendehushåll till (E). Källa: , 2015 Diagram 3.1 illustrerar skillnaden i ekonomisk standard mellan olika typer av hushåll. har inkomsterna ökat realt för samtliga hushållstyper. En viss polarisering bland ensamstående med barn kan ses . I hushåll med två eller fler barn har kvinnorna en mycket lägre real inkomstutveckling än män i motsvarande hushåll. Gruppen ensamstående män med två eller fler barn består dock av ett litet antal hushåll vilket kan påverka statistiken. Även om samtliga hushåll har fått en högre inkomst finns stora nivåskillnader i den ekonomiska standarden mellan hushållstyper, där ensamstående kvinnor och män med barn ligger lägre än sammanboendehushåll med barn . En förklaring till skillnaderna är att det i sammanboendehushåll är två individer och inte en som fått ta del av ökade inkomster till följd av ökad sysselsättning och skattesänkningar. Viktigt att notera är att antalet sammanboende hushåll med barn är större än antalet hushåll med ensamstående föräldrar. Det är hushåll med en ensamstående kvinna som har den lägsta disponibla inkomsten av de olika familjetyperna, och särskilt låg är inkomsten när det finns flera barn i hushållet. Jämfört med ensamstående män med barn har kvinnorna i genomsnitt en lägre nivå av arbetsmarknadsdeltagande och en högre andel kvinnor arbetar deltid, vilket kan vara en anledning till skillnaderna mellan könen. Av samtliga ensamstående föräldrar är kvinnor, 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 gruppen är alltså mycket större än för motsvarande grupp män. Den ekonomiska familjepolitiken har stor betydelse för hushållens ekonomi Det är inte bara inkomsternas nivå och utvecklingen som skiljer sig åt mellan olika hushållstyper. Även inkomsternas sammansättning varierar, exempelvis gällande hur stor andel av inkomsterna som består av transfereringar från samhället. Diagram 3.2 Den ekonomiska familjepolitikens andel av disponibel inkomst per konsumtionsenhet 2014 E kv 2 barn S 3+ barn E man 2+ E kv 1 barn Anm: Förkortningar ovan: E motsvarar ensamstående med 1 respektive 2 eller flera barn. S motsvarar sammanboende med 1,2 respektive 3 eller flera barn. Källa: , 2015 Diagram 3.2 visar hur stor andel av den disponibla inkomsten per konsumtionsenhet som utgörs av olika familjeekonomiska stöd. Av den disponibla inkomsten för barnhushåll kommer ungefär var tionde krona från den ekonomiska familjepolitiken. Den ekonomiska familjepolitikens betydelse för barnfamiljernas inkomster ökar med antalet barn i hushållet. Av diagrammet framgår att familjestöden utgör en större andel av hushållens disponibla inkomst för ensamstående kvinnor och män med barn än för sammanboende med barn. beräknas exempelvis av den disponibla inkomsten för ensamstående kvinnor med två eller flera barn utgöras av olika former av familjepolitiska stöd. För ensamstående pappor med två eller fler barn var motsvarande andel . De behovsprövade bidragen, exempelvis bostadsbidraget, 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 har störst betydelse för ensamstående kvinnor och män med barn, medan de generella bidragen är viktigast för sammanboende med fler än ett barn. En allmän trend för alla typer av hushåll är att transfereringarnas andel av den disponibla inkomsten har minskat . En allt större andel av hushållens inkomster kommer därmed från arbete och kapital. För ensamstående kvinnor med flera barn har dock den disponibla inkomsten inte ökat i samma takt som för övriga hushåll. Familjepolitiken beräknas för denna grupp ha en större betydelse för den disponibla inkomsten 2014. Höjningen av bostadsbidraget betyder särskilt mycket för hushåll med låga inkomster och flera barn. Ekonomisk utsatthet bland barnfamiljerna Regeringen anser att det är av särskild vikt att följa utvecklingen för barnhushåll med låg ekonomisk standard. Ur ett barnrättsperspektiv har frågan stor betydelse. En vanlig orsak till att barn lever i hushåll med ekonomisk utsatthet är att föräldrarna saknar arbete eller endast har en förgymnasial utbildning som därmed ger sämre förutsättningar på arbetsmarknaden. De samlade insatserna, exempelvis på områdena arbetsmarknad och utbildning samt stöden inom den ekonomiska familjepolitiken och socialpolitiken, bidrar till att minska ekonomisk utsatthet bland barnfamiljer. De skattningar av låg ekonomisk standard som redovisas i detta avsnitt är baserade på data där hushållens och individernas ekonomiska resurser är beräknade. De hushåll vars inkomster faller under en given gräns betraktas som hushåll med låg ekonomisk standard. Faktaruta – absoluta och relativa mått Den inkomstgräns som väljs för att beskriva ekonomisk standard kan vara absolut eller relativ. En absolut inkomstgräns betyder att det finns en på förhand bestämd gräns som inte ändrar sig (förutom efter prisutveckling). En relativ inkomstgräns förändras i takt med att medianinkomsten ändras. I diagrammen och tabellerna i detta avsnitt presenteras resultaten utifrån dels ett relativt och dels ett absolut mått. Det relativa måttet visar andelen hushåll med inkomster av medianin- komsten, ett mått som används exempelvis inom EU. För det relativa måttet på ekonomisk standard varierar inkomstgränsen över tiden. I en lågkonjunktur sänks gränsen för ekonomisk utsatthet om medianinkomsten sjunker, vilket kan bli fallet när fler blir arbetslösa. Även om många av de med lägst ekonomisk standard då lever på en realt oförändrad inkomstnivå kan resultatet bli att andelen med relativ låg ekonomisk standard minskar i takt med att ekonomin i landet försämras. I en konjunkturuppgång kan resultatet bli det omvända, dvs. att det ekonomiska uppsvinget leder till att fler hamnar under gränsen för svag ekonomi, trots att någon förändring av denna grupps reala inkomster inte behöver ha skett. Det absoluta måttet utgår års relativa gräns och skrivs sedan upp med utvecklingen av konsumentprisindex. När utvecklingen av andelen hushåll med låg ekonomisk standard studeras beror resultaten i stor utsträckning på vilket mått som används. Det finns också svårigheter med att mäta hushållens ekonomiska standard. Registrerade årsinkomster är svårtolkade eftersom de inte omfattar exempelvis ekonomiska resurser i form av förmögenhet, arv och liknade överföringar inom familjen eller mellan olika hushåll. Inte heller inkomster från arbete utanför den reguljära arbetsmarknaden ingår. Vidare finns det personer som frivilligt väljer att tillfälligt sänka sina inkomster i samband med studier, föräldraledighet eller resor i hopp om, eller med vetskap om, att högre inkomster väntar . Andra har avstått från att söka bostadsbidrag eller ekonomiskt bistånd trots att deras inkomst indikerar att de skulle kunna vara berättigade till dessa, vilket kan tyda på att de har tillgångar. För många näringsidkare mäter inkomststatistiken inte den ekonomiska standarden särskilt väl. De olika måtten har för- och nackdelar och genom att redovisa resultat baserat på flera, kompletterande mått ges en mer rättvisande bild av hur andelen barnhushåll med låg ekonomisk standard förändras .