prop · H3031d26 · 2015-09-21 00:00:00 — Intresset för prospektering och investeringar i redan pågående gruvverksamhet genererar ett stort informationsbehov hos markägare, en bred allmänhet, företag och offentliga aktörer. Det arbete som har genomförts vid SGU beträffande översyn av tillsynsverksamhet och författnings- arbetet samt vägledning leder till en mer tydlig, ändamålsenlig och effektiv regelgivning. SGU:s ansvar i arbetet med förorenade områden har lett till att flera kommuner inkommit med förfrågningar om operativt huvudmannaskap där det saknas ansvar enligt och där kommunen själv inte har möjlighet att vara huvudman. Regeringen ser sammantaget att SGU:s arbete med efterbe- handling, inventering och ansvarsbedömning av förorenade områden, liksom myndighetens möjlighet att påta sig ett huvudmannaskap å en kommuns vägnar, som positivt då detta sker inom ett område där ansvarsfrågorna länge dis- kuterats. Regeringen konstaterar vidare att verksamheten successivt kommer att fortsätta växa i takt med att genomförandet av åtgärder kommer igång. Regeringens bedömning är att Revisorsnämn- dens verksamhet på ett bra sätt har bidragit till att uppnå det övergripande målet. Verksam- hetsmålen i regleringsbrevet har uppnåtts. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 har lämnat revisionsberättelse med reservation avseende SGU:s årsredovisning . Reservationen gäller tillämpligheten av regelverket om redovisning mot anslag av sanering och återställningskostnader avseende förorenade områden. SGU har redovisat gjorda avsättningar för sanering och återställande av förorenade områden mot anslag det budgetår som utgifterna hänför sig till. anför att SGU:s redovisade avsättningar för sanering och återställning är förvaltningsutgifter och därför ska belasta anslaget det budgetår som kostnaderna hänför sig till. Mot denna bakgrund anser att SGU:s årsredovisning inte ger en rättvisande bild av myndighetens finansiering. Regeringens bedömning är att det inte rör sig om förvaltningsutgifter utan om övriga utgifter som ska belasta anslaget utgiftsmässigt. Regeringen delar dock bedömningen att regelverket i denna del inte är helt tydligt kring gränsdragningen mellan förvaltningsutgifter och övriga utgifter. Regeringen avser att ge i uppdrag att förtydliga regelverket i denna fråga. 3.7Förvaltningen av företag med statligt ägande överlämnade regeringen skrivelsen redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2014/15:140) till . I det följande redovisas kompletteringar till skrivelsen. Återrapportering av vissa frågor har tillkännagivit att regeringen bör se över hur uppdraget för kan tyd- liggöras så att samhällets behov av klimatsmarta järnvägstransporter i högre utsträckning kan tillgodoses (bet. 2013/14:TU19, rskr. 2013/14:373). har ett uppdrag att vara ett le- dande företag i utvecklingen av den svenska transportsektorn med anknytning till järnväg i syfte att främja och stödja kollektivt resande och godstransporter på järnväg. Regeringen anser att det finns anledning att förtydliga uppdraget för att understryka det viktiga ansvaret har som förvaltare av bl.a. stationer och de- påer. Ärendet bereds inom . har tillkännagivit att regeringen bör se över hur uppdraget för kan tydliggöras så att samhällets behov av klimatsmarta järnvägstransporter i högre utsträckning kan tillgodoses (bet. 2013/14: TU19, rskr. 2013/14:373). erbjuder konkurrenskraftiga godstransporter på järnvägen och arbetar tillsammans med för att utöka den s.k. kombitrafiken. I betänkandet framhålls att ska fortsätta med detta och i högre utsträckning tillgodose samhällets behov av klimatsmarta järnvägstransporter. Regeringen avser, för det fall detta inte uppnås, att återkomma till . har tillkännagivit att regeringen bör se över hur uppdraget för kan tydliggöras så att samhällets behov av klimatsmarta järnvägs- transporter i högre utsträckning kan tillgodoses. 2013/14: TU19, rskr. 2013/14:373). Regeringen avser att återkomma till med anledning av betänkandet. Regeringens förslag: återkallar bemyn- digandet för regeringen att förändra statens ägarandel i Aktiebolaget (prop. 1995/96:141, bet. 1995/96:NU26, rskr. 1995/96:302). Skälen för regeringens förslag: bemyndigade regeringen att förändra statens ägarandel i Aktiebolaget Svensk Export- kredit (SEK) inom intervallet 1995/96:141, bet. 1995/96:NU26, rskr. 1995/96:302). Staten ägde då aktierna i till lika delar tillsammans med affärsbankerna som ville avsluta sitt ägande. Bemyndigandet att förändra den statliga ägaran- delen syftade till att skapa handlingsutrymme för regeringen att hitta en ny ägarstruktur. Anled- ningen till att bemyndigandet var begränsat till att minska ägarandelen till lägst var att staten med sådan ägarandel fortfarande skulle kunna förhindra att beslut bland ägarna som kräver kvalificerad majoritet fattas mot statens vilja. äger staten av aktierna i förändring av ägandet är inte aktuell. Därför föreslås att det mandatet ska tas bort. SEK finansierar sig på kapitalmarknaden och tydlighet kring ägandet är en viktig parameter för marknadens och ratingbolagens syn på SEK. I samband med att regeringens lista över aktuella bemyndiganden att förändra det statliga ägandet publiceras i olika sammanhang, skapas en onödig osäkerhet på marknaden vilket påverkar villkoren för bolagets upplåning. Ett återkallande av bemyndigandet skulle tydliggöra för marknadens aktörer att staten inte har för avsikt att minska ägandet i SEK. SEK utgör en central aktör inom det statliga främjandet av den svenska exportnäringen och för ett förverkligande av regeringens exportstrategi. Med hänsyn till bolagets viktiga roll är det naturligt att staten även framgent äger av aktierna i förändring av ägandet är således inte aktuell. Regeringen föreslår därför att återkallar det tidigare lämnade bemyndigandet att förändra ägandet i SEK. Regeringens förslag: godkänner att aktierna i inte ska medföra rätt till utdelning, att bolagets vinst i den mån den inte reserveras ska användas för att främja bolagets ändamål enligt bolagsordningen och att bolagets behållna tillgångar vid bolagets likvidation ska tillfalla staten. Skälen för regeringens förslag: AB kanalbolag är ett av staten helägt aktiebolag. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Enligt bolagsordningen ska föremålet för bola- gets verksamhet vara att driva och förvalta samt att i övrigt förvalta och utnyttja bolagets fastigheter och övriga tillgångar till gagn för driften av . Verksamheten syftar till att vidmakthålla värde, såväl som kulturhistoriskt byggnadsverk som turistattraktion. /93 har anvisat medel på statens budget för upprustning och drift av och AB kanalbolag lämnar ingen utdelning till aktieägaren. Regeringen bedömer att detta för- hållande inte kommer att ändras och att det bör återspeglas i bolagsordningen för AB kanalbolag. Det framgår av 3 kap. 3 § aktiebolagslagen (2005:551) att om ett aktiebolags verksamhet helt eller delvis ska ha ett annat syfte än att ge vinst till fördelning mellan aktieägarna, ska detta anges i bolagsordningen. I så fall ska det också anges hur bolagets vinst och behållna tillgångar vid bolagets likvidation ska användas. Regeringen anser mot denna bakgrund att bolagsordningen för AB kanalbolag bör föreskriva att aktierna i bolaget inte medför rätt till utdelning, utan att bolagets vinst i den mån den inte reserveras istället ska användas för att främja bolagets ändamål enligt bolagsordningen. Eftersom staten är enda aktieägare i bolaget, bör det föreskrivas att bolagets behållna tillgångar vid bolagets likvidation ska tillfalla staten. Regeringens förslag: godkänner att de direkta försäljningskostnader som uppkommer för staten i samband med avyttring av aktier i (publ) får avräknas mot de likvider som erhålls vid försäljningen. Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslog i propositionen om nyemission i (publ) (prop 2009/10:121) att regeringen skulle bemyndigas att vidta följande åtgärder, var för sig eller i kombination; a)att minska ägandet i SAS genom att avyttra hela eller delar av aktieinnehavet eller genom utspädning av befintlig ägarandel, b)att förvärva eller byta aktier, rättigheter att förvärva aktier eller andra former av andelar i det 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 företag eller den företagsgrupp som förvärvar aktier i , och c) att avyttra de tillgångar och rättigheter som staten enligt a) och b) får som likvid om andra tillgångar än kontanter erhålls. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2009/10:FiU35, rskr. 2009/10:220). I samband med en försäljning av aktier uppkommer vissa direkta kostnader för ägaren staten. Bland annat uppstår kostnader för extern rådgivning samt andra omkostnader i samband med försäljningen. Regeringen föreslår att dessa direkta försäljningskostnader får finansieras genom att de avräknas från de likvider som erhålls vid försäljningen. I takt med den snabba teknologiska utvecklingen och att världsekonomin och den globala kunskapsbasen skiftar österut, så möter och svenska företag en hårdnande internationell konkurrens. Näringspolitiken ska därför stärka förutsättningarna för företag att skapa, växa och exportera med bas i och är en viktig del i regeringens jobbagenda. De flesta nya jobben skapas i näringslivet och jobbskaparna finns framförallt i de små och medelstora företagen. Framgångsrika och växande företag som anställer är helt avgörande för att nå regeringens övergripande mål om att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet . Regeringen för därför en politik för fler och växande företag som är en del av regeringens jobbagenda. Regeringens jobbagenda bygger på stabila offentliga finanser och består av investeringar i infrastruktur, forskning, bostäder och klimatomställning, en aktiv näringspolitik och insatser för ökad export samt kunskapsreformer för ett modernt arbetsliv. är ett av världens mest innovativa och konkurrenskraftiga länder. Frihandel och globalisering skapar stora möjligheter för och svenska företag, men har vi tappat i konkurrenskraft inom vissa områden. ekonomiska styrka kommer av att vi förmår att vara innovativa och säljer framstå- ende, effektiva och kunskapsintensiva varor och tjänster på globala marknader. Grundläggande för detta är en hög kunskapsnivå och ett bra innovationsklimat som stärker företagens internationella konkurrenskraft. Nya kunskaps- intensiva tillväxtföretag är centrala i detta då de bidrar till att skapa dynamik och innovations- kraft i näringslivet. Regeringen arbetar därför kontinuerligt med att utveckla insatser för de aktörer som fungerar som länkar i innovations- systemet och som stärker förutsättningarna för kommersialisering av nya idéer, produkter och tjänster. För att ytterligare prioritera stärkt innovationskraft har regeringen inrättat ett nationellt innovationsråd. Det ska fungera som ett forum för löpande utbyte mellan regeringen och tio ledamöter från näringslivet, forskarvärlden och arbetsmarknadens parter. Rådet ska identifiera utmaningar och samver- kansområden av strategisk betydelse för ut- vecklingen av innovationspolitiken samt föreslå initiativ för att stärka innovations- och konkurrenskraft. Life science (livsvetenskap), miljö och klimat samt digitalisering är exempel på denna typ av områden. Regeringen aviserade ekonomiska vårproposition att 2016–2019 ska avsättas för att genomföra insatser som stärker svensk konkurrens- och innovationskraft. Regeringen föreslår att ytterligare 2016–2019 avsätts för att genomföra insatser som utvecklar innovationsklimatet och skapar möjligheter för nya jobb att växa fram i hela landet i linje med överläggningar inom innovationsrådet. Den strategiska satsningen på den svenska life science-sektorn som regeringen inlett behöver fortsätta för att identifiera de svenska styrkeom- rådena, stärka relevant forskning och utveckling för området samt identifiera insatser för att stärka och utveckla sektorn. Detta för att bidra till bättre hälsa, till att möta samhällsutmaningar och öka konkurrenskraft i ett internationellt perspektiv. Häri ligger en stor exportpotential för svenska företag och möjlig- het till högkvalificerade arbetstillfällen. En förut- sättning för ett fortsatt starkt näringsliv inom life science är ett fungerande samarbete med forskare vid universitet och högskolor samt inom vård och omsorg. För att samordna arbetet med life science har regeringen utsett en nationell samordnare och en expertgrupp. Regeringen föreslår i denna proposition sats- ningar för att möta den snabba utvecklingen inom life science-sektorn och stärka position som ledande inom forskning och ut- veckling, se vidare under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Efterfrågan på miljövänlig teknik ökar globalt, bl.a. beroende på en ökad medvetenhet om produktionens och konsumtionens påverkan på miljö och klimat. För att utnyttja denna potential måste det svenska näringslivet förnya, vidareutveckla och marknadsanpassa sina varor, tjänster och system. Därför behöver staten bidra till förbättrad samverkan, bl.a. mellan aktörer på olika nivåer, och öka insatserna för att stimulera innovation och kommersialisering av miljö- och klimatteknik. Regeringen föreslår att avsätts för satsningar inom miljö- och klimatteknik 2016–2019. Detta för att skapa bättre förutsättningar för miljö- och klimatteknikföretag att växa och att öka innovations- och konkurrenskraften på detta område. Insatserna ska omfatta testbäddar inom miljöteknikområdet, spetstekniker och avance- rade systemlösningar för hållbar stadsutveckling samt ett ökat fokus på återvinning och resurseffektivitet inom innovationsprogram med koppling till materialområdet. Digitaliseringen påverkar ett antal strategiska områden med stor betydelse för svensk konkurrens- och innovationskraft. Den sker i ett högt tempo och kommer att ha stor påverkan på samhället framöver. har goda förutsättningar att ta tillvara digitaliseringens möjligheter. Därför har regeringen uppdragit åt Verket för innovationssystem () att genomföra insatser för att främja digitalisering av svensk industri och för att tillvarata digitaliseringens möjligheter för bättre hälsa, vård och omsorg. För att ska stå starkt i den internationella konkurrensen krävs en aktiv näringspolitik med ett väl utvecklat samarbete mellan t.ex. politik på olika nivåer, näringsliv, offentlig sektor, myndigheter, fackliga och andra intresseorganisationer, industriforskningsinstitut samt universitet och högskolor. Samverkan mellan det privata och offentliga har historiskt varit mycket viktigt för att driva på utvecklingen i . Det har handlat både om forskning och utbildning och om utvecklingen av nya hållbara 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 processer, varor och tjänster i näringslivet. För att utveckla denna samverkan behöver universitets och högskolors samverkan med det övriga samhället och innovationsupphandling ytterligare främjas. Regeringen vill stödja samverkansformer som främjar innovation, export samt framväxten av fler och växande företag. En långsiktig och fördjupad samverkan bidrar till kraftsamling där universitet och högskolor, industriforskningsinstitut, företag och andra delar av samhället arbetar tillsammans och därigenom stärker konkurrenskraft. Regeringen anser att institutssektorn har potential att bli ett ännu bättre stöd för svenskt näringsliv genom större samordning mellan instituten och ett starkt gemensamt varumärke för industriforskningsinstituten. Innovationssatsningar handlar om att skapa ett konkurrenskraftigt näringsliv med högt kunskapsinnehåll, och därigenom öka förutsätt- ningarna för fler jobb . Detta sker t.ex. genom ökad samverkan, ökad efterfrågan på innovativa varor och tjänster med exportpot- ential, förbättrade förutsättningar för att bilda och driva innovativa bolag inom svenska styrke- områden och därmed skapa förutsättningar för jobb och hållbar tillväxt i hela landet. Det offentliga bidrar till innovationsklimatet genom kunskapsuppbyggnad, väl fungerande, ända- målsenliga och stabila ramvillkor, men även genom direkta insatser i innovationsprocesser. För att stärka innovationsförmåga och innovationsklimat så att nya jobb kan växa fram i hela landet behöver insatser genomföras för att stimulera såväl utbud av som efterfrågan på nya innovativa lösningar i alla delar av samhället. Det handlar om att stödja utveckling av ny kunskap och ökad innovationsförmåga hos företag och andra organisationer, liksom att bidra till ökad efterfrågan på nya lösningar genom innovationsupphandling, standardisering och andra insatser. Innovationsupphandling syftar till att främja en framtidsinriktad och effektiv offentlig sektor, som ger bättre service till medborgare och före- tag, som det kan främja en hållbar utveckling och ökad tillväxt, sysselsättning och exportkraft i näringslivet. Regeringen avser att koppla insatser som främjar innovationsupp- handling till den nationella strategi för offentlig upphandling som ska tas fram, se även utgifts- område 2 Samhällsekonomi och finansförvalt- ning, avsnitt 6. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Regeringen avser att utveckla statens insatser inom det immaterialrättsliga området för att de ytterligare ska stödja innovation och tillväxt. Immaterialrätten och de immaterialrättsliga skydden är viktiga för att stimulera innovation och att det ska vara möjligt att tillgodogöra sig värdet av nya varor, tjänster och system. –2019 föreslår regeringen därför att ska avsättas för att bl.a. förstärka Patent- och registreringsverkets (PRV) vägledande och kunskapsspridande roll samt för kunskapsutveckling inom området immateriella tillgångar, innovation och ekonomisk tillväxt. Vidare anser regeringen, i likhet med utred- ningen om immaterialrättens roll i innovations- systemet (SOU2015:16), att ett anslag bör inrättas på statsbudgeten för PRV:s förvaltningsutgifter. Regeringen avser därför att återkomma till med förslag om att verksamheten vid PRV ska finansieras genom anslag istället för avgifter. Svenska aktörers deltagande inom EU:s olika program innebär att betydande resurser tillförs insatser för att främja det svenska näringslivets konkurrenskraft. EU:s ramprogram för forskning och innovation, Horisont 2020, startade och löper . Regeringen bedömer att Horisont 2020 är av betydande vikt för det svenska näringslivets konkurrenskraft och för samhällets möjligheter att möta de utmaningar som vi står inför. Därför är det särskilt prioriterat att verka för ett ökat svenskt näringslivsdeltagande. Detsamma gäller de insatser för att stimulera innovation som kommer att genomföras inom ramen för EU:s strukturfondsprogram perioden –2020. Även internationella samarbeten med aktörer utanför EU inom forskning och innovation är av vikt för svensk konkurrenskraft. är en stark industrination och en inter- nationellt konkurrenskraftig industri är en förut- sättning för vårt välstånd. Inte bara genom de jobb, exportintäkter och investeringar som indu- strin och de industrinära tjänsterna står för, utan också genom sin betydelse för hela näringslivets förnyelse och för att möta de utmaningar som vårt samhälle står inför t.ex. ett förändrat klimat och en åldrande befolkning. Det finns stor potential för hållbar industriproduktion, effektivt resursutnyttjande och förnybara råvaror. Hållbara produkter och hållbar industri- produktion blir allt viktigare för framtida affärer, lönsamhet och ger konkurrensfördelar. Regeringens aviserade satsningar på utbyggnad av järnväg och bostäder gynnar också svensk industriproduktion. Men konkurrensen hårdnar och våra konkurrentländer blir allt fler när de nya tillväxtekonomierna alltmer börjar konkurrera med kunskapsintensiva produkter med högt förädlingsvärde. Därför kommer regeringen att föra en dialog med företag och arbetsmarknadens parter inom industrin och de industrinära tjänsterna om åt- gärder som främjar industrins utveckling i . Dessa industrisamtal kommer att pågå under hela mandatperioden och utgöra en viktig del i att utforma regeringens politik för att stärka industrins konkurrenskraft. Regeringen har också påbörjat arbetet med att utveckla en nyindustrialiseringsstrategi som syftar till att skapa bästa möjliga förutsättningar för konkurrenskraftiga och högproduktiva företag, med ambitionen att ska vara världsledande i modern industriproduktion. Strategin kommer fokusera på hur kon- kurrensfördelar kan stärkas ytterligare bl.a. avseende kompetensförsörjning, produktivitet och samverkan mellan industri och akademi för att ge bättre förutsättningar för industriella etableringar och investeringar i hela landet. Strategin kommer att ha en inriktning mot industrinära produkter och tjänster och omfatta industrins tillgång till kapital, kompetens och forskningsresultat samt förbättrade förutsätt- ningar för innovation och produktion i . En handlingsplan kommer att kopplas till strate- gin. Regeringen föreslår att avsätts 2016 för genomförandet av åtgärder inom ramen för nyindustrialiseringsstrategin. –2019 beräknas avsättas för nyindustrialisering. Regeringen kommer att fortsätta stärka förut- sättningarna för att starta företag, få företagen att växa och exportera med bas i . Ett viktigt underlag i detta arbete blir betänkandet från den pågående utredningen av entreprenörskaps- och innovationsklimatet (dir. 2015:10). Små och medelstora företag är de viktigaste jobbskaparna och behöver fler högpresterande, innovativa och snabbväxande företag i alla delar av landet. Stora företag är också viktiga för sysselsättningen och för ett fortsatt konkurrenskraftigt och innovativt näringsliv. Internationellt konkurrenskraftiga ramvillkor är en viktig del av ett gott näringsklimat som ger förutsättningar för företag att växa och anställa. Det handlar t.ex. om en enklare vardag för företagen, god tillgång till finansiering och stöd för att kommersialisera idéer samt att skapa incitament för och stöd till innovationsdrivet entreprenörskap. Fler små och medelstora företag behöver ta steget ut på internationella marknader och dra nytta av de tillväxtmöjligheter som internationaliseringen innebär. Regeringens arbete med att främja export presenteras i regeringens exportstrategi, se avsnitt 4 Utrikes- handel, handels- och investeringsfrämjande. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Elektronisk hantering medför således fördelar både för myndigheter och för företag. Regeringen har därför för avsikt att presentera den fortsatta inrikt- ningen för ett förenklat, minskat och samordnat uppgiftslämnande genom ökad digitalisering. Arbetet innefattar bl.a. att företagen som regel och så långt som möjligt endast ska behöva lämna en uppgift en gång och till ett ställe, att företagens uppgiftslämnande helt eller huvud- sakligen ska ske elektroniskt och att företagen enkelt ska kunna få bekräftelse på mottagna ärenden m.m. Förenklingsarbetet inriktas 2015–2018 mot områdena ”Bättre service” och ”Mer ändamåls- enliga regler” och följs upp mot fyra mål. Målen för området ”Bättre service” är att det ska bli enklare att lämna uppgifter samt att servicen ska förbättras och handläggningstiderna ska bli kor- tare. För området ”Mer ändamålsenliga regler” är att regler ska främja företagens tillväxt samt att kostnaderna till följd av regler ska minska. Att förenkla för företagen Att förenkla för företagen gör det möjligt för företagaren att lägga mer tid på att utveckla verk- samheten och påverkar såväl deras konkurrens- kraft som vilja och möjligheter att anställa. För att ge effekt behöver förenklingsarbetet bedrivas på alla nivåer som påverkar företagen. Att göra det enklare för företag att utveckla och driva sina verksamheter kommer att utgöra ett viktigt arbete . En central faktor för hållbar tillväxt och sysselsätt- ning är att svenska företag har konkurrens- kraftiga förutsättningar i förhållande till omvärlden. Det är viktigt att regler är ändamåls- enliga så att den administration som krävs för att följa regelverken hålls till ett minimum. Myn- digheters service, bemötande och att de har korta handläggningstider är vidare av stor vikt för ett konkurrenskraftigt företagsklimat.