prop · H2031270 · 2015-06-25 00:00:00 — prop 2014/15 1270 Regeringens proposition 2014/15:127 Assisterad befruktning för ensamstående Regeringen överlämnar denna proposition till . Regeringen föreslår att ensamstående kvinnor ska ges samma möjlighet till assisterad befruktning inom svensk hälso- och sjukvård som finns för gifta par, registrerade partner och sambor. En ensamstående kvinna som genomgår en assisterad befruktning inom svensk hälso- och sjukvård blir barnets enda rättsliga förälder. Lagändringarna föreslås träda i kraft . 2014/15:127 Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m. ...................................................... Ärendet och dess beredning ............................................................ Assisterad befruktning för ensamstående kvinnor .......................... Ensamstående kvinnor ges möjlighet till assisterad befruktning inom svensk hälso- och sjukvård .................. Villkoren för behandling .................................................. Den rättsliga regleringen av föräldraskapet .................................... En rättslig förälder............................................................ Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Förslaget till lag om ändring i .................. 8.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m. .................................................... Sammanfattning av betänkandet (SOU 2014:29) ............. Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i , 2.lag om ändring i lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m. 2014/15:127 2 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 1 kap. 3 § och 2 kap. 7 och 9 §§ föräldra- balken1 ska ha följande lydelse. Föreligger inte fall som avses i Om det inte är fråga om fall som 1 § eller har rätten meddelat för- avses i 1 § eller om rätten har enligt 2 § första stycket, fastställs faderskapet genom be- första stycket, fastställs faderskapet kräftelse eller dom. genom bekräftelse eller dom. avses i 9 § fastställs i stället föräld- som avses i 9 § fastställs i stället raskapet för en kvinna. föräldraskapet för en kvinna. fastställs dock inte om 1. modern har genomgått en in- semination eller befruktning utan- för kroppen enligt 6 eller 7 kap. lagen (2006:351) om genetisk inte- 2. modern vid behandlingen var 1 kap. 5 § den lagen, och 3. det med hänsyn till samtliga barnet har tillkommit genom be- Andra stycket hindrar inte att får lägga ned en får lägga ner en påbörjad utredning om fader- påbörjad utredning om fader- skapet, om det skapet, om det 1Balken omtryckt 1995:974. 2Senaste lydelse 2005:434. 1. visar sig omöjligt att få erfor- derliga upplysningar för bedöm- ning av faderskapsfrågan, bedömning av faderskapsfrågan, 2. framstår som utsiktslöst att försöka få faderskapet fastställt av 3. har lämnats ett samtycke av modern eller en särskilt förordnad modern eller en särskilt förordnad vårdnadshavare enligt 4 kap. 5 a § vårdnadshavare enligt 4 kap. 5 a § till adoption av barnet, eller till adoption av barnet, eller 4. av särskilda skäl finns anled- 4. av särskilda skäl finns anled- ning att anta att fortsatt utredning ning att anta att en fortsatt utred- eller rättegång skulle vara till men ning eller en rättegång skulle vara för barnet eller utsätta modern för till men för barnet eller utsätta påfrestningar som innebär fara för modern för påfrestningar som inne- hennes psykiska hälsa. bär fara för hennes psykiska hälsa. ska lägga ner en enligt 1 kap. 3 §. ned en påbörjad faderskapsutred- ner en påbörjad faderskapsutred- ning får överklagas hos länsstyrel- ning får överklagas till länsstyrel- klagas hos allmän förvaltnings- klagas till allmän förvaltnings- vid överklagande till kammar- vid överklagande till kammar- Skall en viss man enligt 1 kap. Om en viss man enligt 1 kap. 1 § 1 § anses som far till ett barn som ska anses som far till ett barn som står under någons vårdnad och har står under någons vårdnad och som barnet hemvist i , skall har hemvist i , ska social- socialnämnden, om vårdnadshava- ren eller någon av vårdnadshavar- na eller mannen begär det och det eller mannen begär det och det är är lämpligt, utreda om någon lämpligt, utreda om någon annan annan man kan vara far till barnet man kan vara far till barnet eller eller om en kvinna skall anses som om en kvinna ska anses som barnets förälder enligt 1 kap. 9 §. barnets förälder enligt 1 kap. 9 §. I fråga om utredningen tillämpas I fråga om utredningen tillämpas 2–6 och 2–6 och 8 §§. Vid utredning av en läggas ned, om det finns skäl som anges i 7 § första stycket 1 eller 4 inte 6 §. eller om det annars är lämpligt. läggas ner om det finns skäl som Vid utredning av en kvinnas för- anges i 7 § första stycket 1 eller 4 äldraskap tillämpas dock inte 6 §. 3 Senaste lydelse 2005:434. beslut att inte påbörja en utredning enligt denna paragraf eller att lägga ned en påbörjad utredning får överklagas hos . beslut får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstill- stånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Utredningen ska läggas ner om faderskap eller föräldraskap inte ska fastställas enligt 1 kap. 3 §. beslut att inte påbörja en utredning enligt denna paragraf eller att lägga ner en påbörjad utredning får överklagas till . beslut får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Prövningstill- stånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Denna lag träder i kraft . somatisk cellkärnöverföring: att cellkärnan i ett ägg ersätts med kärnan från en kroppscell, ochensamstående kvinna: en kvinna som inte är gift, registrerad part- ner eller sambo. Förslag till lag om ändring i lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m. Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m. dels att 1 kap. 5 §, 6 kap. 1 och 3 §§, 7 kap. 3 och 5 §§ och rubriken närmast före 6 kap. 1 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas två nya paragrafer, 6 kap. 1 a och 1 b §§, och närmast före 6 kap. 1 a § en ny rubrik av följande lydelse. I denna lag betyder genetisk undersökning: en undersökning inom hälso- och sjukvården eller medicinsk forskning som syftar till att ge upplysning om en människas arvsmassa genom molekylärgenetisk, mikrobiologisk, immu- nologisk, biokemisk, cytogenetisk eller därmed jämförlig analysmetod eller genom inhämtande av upplysningar om hans eller hennes biologiska släktingar, genetisk information: information om resultatet av en genetisk under- sökning, dock inte till den del informationen endast innefattar upplysning om den undersöktes aktuella hälsotillstånd, fosterdiagnostik: medicinsk undersökning av en gravid kvinna och det hon bär på, genetisk fosterdiagnostik: genetisk undersökning av eller en gravid kvinna för att få information om fostrets sjukdomar, sjukdoms- anlag och missbildningar genom fostervattensprov, moderkaksprov eller blodprov, preimplantatorisk genetisk diagnostik: genetisk undersökning av ett befruktat ägg innan detta implanteras i en kvinnas livmoder, genterapi: en behandling som innebär att en frisk gen med hjälp av en bärare (vektor) förs in i celler hos en individ som har en genetisk sjukdom, insemination: att föra in sper- mier i en kvinna på konstlad väg, samt somatisk cellkärnöverföring: att cellkärnan i ett ägg ersätts med kärnan från en kroppscell. Insemination får utföras endast I detta kapitel finns bestämmel- om kvinnan är gift eller sambo. ser om att föra in spermier i en För inseminationen krävs skriftligt kvinna på konstlad väg (insemina- samtycke av maken eller sambon. Det som i detta kapitel sägs om make gäller också registrerad partner. En givare av spermier ska vara myndig. Givaren ska lämna ett skriftligt samtycke till att sperm- ierna används för insemination. Givaren får återkalla sitt samtycke fram till dess insemination skett. Om kvinnan är gift eller sambo, får insemination utföras endast om maken eller sambon skriftligen har samtyckt till det. Vid insemination som avses i 2 § skall läkaren pröva om det med hänsyn till makarnas eller sambor- nas medicinska, psykologiska och sociala förhållanden är lämpligt att inseminationen äger rum. Insemi- nationen får utföras endast om det kan antas att det blivande barnet kommer att växa upp under goda förhållanden. Vägras insemination, får mak- arna eller samborna begära att prövar frågan. Vid en insemination som avses i 2 § ska läkaren pröva om det med hänsyn till makarnas, sambornas eller den ensamstående kvinnans medicinska, psykologiska och sociala förhållanden är lämpligt att inseminationen äger rum. Insemi- nationen får utföras endast om det kan antas att det blivande barnet kommer att växa upp under goda förhållanden. Om insemination vägras, får makarna, samborna eller den ensamstående kvinnan begära att prövar frågan. Ett befruktat ägg får föras in i en Om kvinnan är gift eller sambo, kvinnas kropp endast om kvinnan får ett befruktat ägg föras in i 1 Senaste lydelse 2009:262. är gift eller sambo och maken eller sambon skriftligen samtyckt till detta. Om ägget inte är kvinnans eget, skall ägget ha befruktats av makens eller sambons spermier. kvinnans kropp endast om maken eller sambon skriftligen har sam- tyckt till det. Om ägget inte är kvinnans eget, ska ägget ha be- fruktats av makens eller sambons spermier. Om behandlingen avser en ensamstående kvinna, ska ägget vara kvinnans eget. 5 § Om befruktning utanför kroppen skall utföras med ett annat ägg än kvinnans eget eller med en spermie från en man som inte är kvinnans make eller sambo, skall en läkare pröva om det med hän- syn till makarnas eller sambornas medicinska, psykologiska och sociala förhållanden är lämpligt att det äger rum en befruktning utan- för kroppen. Befruktning utanför kroppen får utföras endast om det kan antas att det blivande barnet kommer att växa upp under goda förhållanden. Vägras befruktning utanför kroppen, får makarna eller sam- borna begära att prövar frågan. Om befruktning utanför kroppen ska utföras med ett annat ägg än kvinnans eget eller med en spermie från en man som inte är kvinnans make eller sambo, ska en läkare pröva om det med hänsyn till mak- arnas, sambornas eller den ensam- stående kvinnans medicinska, psy- kologiska och sociala förhållanden är lämpligt att det äger rum en befruktning utanför kroppen. En befruktning utanför kroppen får utföras endast om det kan antas att det blivande barnet kommer att växa upp under goda förhållanden. Om en befruktning utanför krop- pen vägras, får makarna, samborna eller den ensamstående kvinnan begära att prövar frågan. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Spermier som har donerats före ikraftträdandet får inte utan skriftligt samtycke från spermiegivaren användas vid en insemination eller en befruktning utanför kroppen av en ensamstående kvinna. 2014/15:127 3 Ärendet och dess beredning Frågan om huruvida ensamstående kvinnor bör få möjlighet till assisterad befruktning inom svensk hälso- och sjukvård har diskuterats i olika sammanhang. har frågan bl.a. varit föremål för flera riksdagsmotioner. Debatten i utmynnade i ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt ska åter- komma med ett lagförslag som ger ensamstående kvinnor rätt till assi- sterad befruktning på samma sätt som par redan har enligt gällande rätt (bet. 2011/12:SoU26 och rskr. 2011/12:180). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att överväga olika sätt att utöka möjligheterna för ofrivilligt barnlösa att kunna bli föräldrar. I uppdraget ingick att lämna förslag som ger ensamstående möjlighet till assisterad befruktning i motsvarande utsträckning som gifta par och sambor. Utredningen, som har antagit namnet Utredningen om utökade möjligheter till behandling av ofrivillig barnlöshet, överlämnade delbetänkandet Assisterad befrukt- ning för ensamstående kvinnor (SOU 2014:29). Övriga delar av utred- ningens uppdrag, som bl.a. innefattar frågor om surrogatmoderskap, ska redovisas . En sammanfattning av del- betänkandet finns i bilaga 1 och betänkandets lagförslag finns i bilaga 2. Delbetänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 3. Remissyttrandena finns tillgängliga i lagstift- ningsärendet (Ju2014/03407/L2). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslag som överensstämmer med lagförslagen i denna propo- sition. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Lagrådets synpunkt behandlas i avsnitt 5.1. Assisterad befruktning för ensamstående Ensamstående kvinnor ges möjlighet till assisterad befruktning inom svensk hälso- och Regeringens förslag: Insemination och befruktning utanför kroppen inom svensk hälso- och sjukvård ska få utföras också när en kvinna är ensamstående, dvs. inte är gift, registrerad partner eller sambo. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inga invändningar mot det. en förutsättning är att förslaget kompletteras med åtgärder som säker- ställer barnets rättigheter, bl.a. rätten till kännedom om sitt ursprung. Några remissinstanser, bl.a. Kammarrätten i , kristna råd och Kvinnolobby, avstyrker eller är tveksamma till för- slaget. De anser att förslaget är otillräckligt utrett och att det utgår från vuxnas rätt till föräldraskap och inte primärt barnets bästa. Kommuner och Landsting och framhåller att effekterna ur ett barnperspektiv bör analyseras innan ställning tas till om personer som har ändrat könstillhörighet från kvinna till man (s.k. KtM-personer) ska omfattas av förslaget. sexuellas, bisexuellas, transpersoners och queeras rättigheter (RFSL) framhåller att det bör ges utrymme för par som inte lever tillsammans, s.k. särbor, samt för personer som inte lever i en parrelation att gemensamt bli föräldrar genom assisterad befruktning. Några remiss- instanser, bl.a. , vid och läns landsting, anser att frågan om assisterad befruktning för ensamstående kvinnor hör ihop med de frågor som utredningen ska behandla i slutbetänkandet och att frågorna därför bör behandlas i ett sammanhang. Skälen för regeringens förslag: Assisterad befruktning är ett sam- lingsnamn på olika metoder för att behandla ofrivillig barnlöshet. Inom svensk hälso- och sjukvård kan assisterad befruktning utföras i form av dels insemination, dels befruktning utanför kroppen, s.k. in vitro- fertilisering (IVF) eller provrörsbefruktning. Aktuella bestämmelser finns i lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m. och förordningen (2006:358) om genetisk integritet m.m. Dessa bestämmelser komplet- teras av föreskrifter och allmänna råd om användning av vävnader och celler i hälso- och sjukvården och vid klinisk forskning m.m. (SOSFS 2009:32) och föreskrifter om donation och tillvaratagande av vävnader och celler (SOSFS 2009:30). I samman- hanget kan även nämnas att Kommuner och Landsting har tagit fram rekommendationer på området (Rekommendation om enhetlighet i landstingens och regionernas erbjudande av offentligt finansierad assiste- rad befruktning). För att en assisterad befruktning ska få utföras krävs att den kvinna som ska genomgå behandlingen är gift, registerad partner eller sambo och att kvinnans make, maka, partner eller sambo har samtyckt till behandlingen. En insemination får göras med spermier antingen från kvinnans make eller sambo eller från en spermiegivare. Befruktning utanför kroppen får göras antingen med ett donerat ägg och makens eller sambons spermier eller med kvinnans eget ägg och donerade spermier. Behandlingar får alltså utföras när kvinnan är gift, registrerad partner eller sambo men däremot inte när kvinnan är ensamstående. Frågan är om det är motiverat att upprätthålla denna begränsning. Att bli förälder är för många människor en viktig del av livet. Det är angeläget att det finns möjligheter även för ofrivilligt barnlösa att få barn och att lagstiftningen som reglerar dessa möjligheter utvecklas i takt med samhället i övrigt. Att få barn är dock ingen rättighet. Strävan att till- godose en persons önskan att få barn måste alltid ske med barnets bästa i fokus. Barnets bästa ska i enlighet med konventionen om barnets rättig- heter () beaktas vid alla beslut som rör barn. 2014/15:127 har uttalat att all lagstiftning som rör barn ska utformas i överens- stämmelse med normerna i och andra internationella traktat som reglerar barnets rättigheter (bet. 2010/11:SoU3). Synen på reproduktion och assisterad befruktning har förändrats , vilket kan ses som ett resultat av ny kunskap och förändringar av samhälleliga normer och värderingar. Assisterad befruktning är en etablerad behandlingsform i och möjligheten till sådan behandling har successivt utvidgats. En utgångspunkt vid tidigare överväganden om assisterad befruktning, som har handlat om pars möjlighet till sådan behandling, har varit att det blivande barnet ska ha två rättsliga föräldrar från födseln. Samhälleliga normer och värderingar om föräldraskap och familj har dock förändrats . Familjer kan se ut på olika sätt och många barn växer upp i andra familjekonstellationer än den traditionella kärnfamiljen. För ensamstående kvinnor var adoption länge den enda möjligheten att bli förälder. har det blivit allt vanligare att ensamstående kvinnor åker utomlands för att bli föräldrar genom assisterad befrukt- ning. Barn i växer alltså genom samhällets försorg i allt större utsträckning upp med en rättslig förälder från födseln. Att barnet har en rättslig förälder i stället för två innebär en ökad social och ekonomisk sårbarhet för barnet, t.ex. om föräldern blir sjuk eller avlider. Det innebär dock inte att barnet generellt sett har sämre uppväxt- villkor än barn som har två föräldrar från födseln. Forskningen på området är begränsad men tyder på att de barn som har tillkommit genom assisterad befruktning av ensamstående kvinnor har lika goda uppväxt- villkor som barn som växer upp med två föräldrar. Det finns alltså inte skäl att anta något annat än att ensamstående kvinnor som har fått barn med hjälp av assisterad befruktning generellt sett kan erbjuda barn en god uppväxtmiljö och tillgodose de behov av omsorg och omvårdnad som barnen kan ha. En möjlighet för ensamstående kvinnor att få tillgång till assisterad befruktning inom svensk hälso- och sjukvård skulle också, som bl.a. påpekar, leda till att barnets rätt att få kunskap om sitt genetiska ursprung stärks. När en assisterad befruktning utförs på en klinik utomlands är det vanligt att givaren är anonym. Ett barn som har kommit till med ett donerat ägg eller donerade spermier inom svensk hälso- och sjukvård har däremot, när han eller hon uppnått tillräcklig mognad, rätt att få del av de uppgifter om givaren som finns antecknade i en särskild journal. En givare har alltså ingen möjlighet att vara anonym. är också skyldig att hjälpa barnet att ta reda på om det finns några uppgifter antecknade. I sammanhanget kan nämnas att frågan om barnets rätt till kännedom om sitt ursprung kommer att behandlas i utredningens slutbetänkande. Sammantaget gör regeringen bedömningen att det kan anses motiverat att ha ett generellt hinder mot assisterad befruktning för ensamstående kvinnor. Insemination och befruktning utanför kroppen inom svensk hälso- och sjukvård bör alltså få utföras också när en kvinna är ensamstående, dvs. inte är gift, registrerad partner eller sambo. Regeringens, liksom utredningens, förslag avser bara ensamstående kvinnor. Inom ramen för detta lagstiftningsärende är det därför inte möj- ligt att överväga den av RFSL väckta frågan om utökade möjligheter till gemensamt föräldraskap genom assisterad befruktning. Kommuner och Landsting och anser att effekterna ur ett barnperspektiv bör analyseras innan ställning tas till om personer som har ändrat könstillhörighet från kvinna till man och som har behållit sin fortplantningsförmåga (s.k. KtM-personer) ska omfattas av förslaget. KtM-personer i en parrelation omfattas dock av reglerna om assisterad befruktning genom att det kan göras en analog tillämpning av reglerna. När steriliseringskravet vid ändring av könstillhörighet avskaffades uttalades att befintliga bestämmelser och principer i bl.a. den föräldraskapsrättsliga lagstiftningen kan tillämpas analogt (prop. 2012/13:107 s. 19 och 20). Det finns därför inte skäl att göra en särskild analys på grund av att KtM-personer nu ges möjlighet till assisterad befruktning som ensamstående. RFSL, () och anser att förslagen till lagändringar bör göras könsneutrala och att begreppet ensamstående eller ensamstående person därför bör användas i stället för begreppet ensamstående kvinna. Enligt regeringens mening är det viktigt att sträva efter en könsneutral utformning av regler. Utredningen ska i sitt slutbetänkande ta ställning till om ordningen med en analog i stället för direkt tillämpning av gällande regler kan medföra problem vid tillämpningen av olika författningar och föreslå de följdändringar som behövs. Det är därför inte lämpligt att överväga frågan inom ramen för detta lagstiftningsärende. Några remissinstanser, bl.a. , Juridiska fakul- tetsnämnden vid och läns landsting, anser att frågan om assisterad befruktning för ensamstående kvinnor hör ihop med de frågor som utredningen ska behandla i slutbetänkandet och att frågorna därför bör behandlas i ett sammanhang. Även om en del av de frågor som kvarstår för utredningen att överväga kan ha betydelse för frågan om assisterad befruktning för ensamstående kvinnor, är sam- bandet inte sådant att det är nödvändigt att behandla frågorna i ett sammanhang. Det är vidare angeläget att ensamstående kvinnor får möjlighet till assisterad befruktning . Enligt rege- ringens bedömning är det därför inte lämpligt att avvakta med förslagen till dess att utredningen har presenterat sitt slutbetänkande. 2014/15:127 4.2 Regeringens förslag: Ensamstående kvinnor ska få tillgång till assis- terad befruktning på samma villkor som gäller för par. Det inne- bär bl.a. att en läkare ska pröva om det med hänsyn till kvinnans medicinska, psykologiska och sociala förhållanden är lämpligt att en insemination eller befruktning utanför kroppen äger rum. Behand- lingen får utföras endast om det kan antas att det blivande barnet kom- mer att växa upp under goda förhållanden. Om en insemination eller befruktning utanför kroppen vägras, får den ensamstående kvinnan begära att prövar frågan. Vid befruktning utanför kroppen ska kvinnans eget ägg användas. En givare av spermier till insemination ska vara myndig. ska lämna ett skriftligt samtycke till att spermierna får användas för insemination. Samtycket får återkallas fram till dess att insemination skett. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser tillstyrker förslagen eller har inga invändningar mot dem. Flera remissinstanser, bl.a. Barn- ombudsmannen, , , Kommuner och Landsting och , anser att pröv- ningen av om det är lämpligt att en ensamstående kvinna genomgår en assisterad befruktning bör förstärkas, t.ex. genom att den kompletteras av en utredning som utförs av socialnämnden och som motsvarar en s.k. medgivandeutredning som görs vid internationell adoption. anser att även ett ägg som inte är kvinnans eget bör kunna användas vid befruktning utanför kroppen av en ensamstående kvinna. Några remissinstanser, bl.a. och läns landsting, betonar vikten av att tar fram nya riktlinjer för hur utredningar av ensamstående ska göras som underlag för bedöm- ningen av lämpligheten att bli förälder. Skälen för regeringens förslag Prövningen inför en behandling ska genomföras i enlighet med de regler som gäller för par