prop · H3031d19 · 2015-09-21 00:00:00 — För att bättre tillvarata den tätortsnära naturen pågår arbete med att ta fram ett 40-tal naturvårdsprogram och skötselplaner. Med hjälp av stödet har ca 50 ha åtgärdats avseende tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. Vidare har vandringleder och parkerings- platser anlagts. 20–av kommunerna har aktuella planeringsunderlag inom grön- och vatten- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 struktur för hela eller del av kommunen. Hälften av kommunerna uppger sig ha ett avsnitt om friluftsliv i sin översiktsplan. 2014 hade en tred- jedel av kommunerna en översiktsplan som an- togs den senaste mandatperioden. har 14 kommunala tätortsnära naturreservat inrättats. Syftet är friluftsliv och den sammanlagda ytan är 3 035 ha. Nya regler för strandskyddet kring mindre sjöar och vattendrag trädde i kraft . De ger länsstyrelserna möjlighet att upphäva strand- skyddet vid små sjöar och vattendrag om områ- det är av liten betydelse för växt- och djurlivet samt friluftslivet. Regeländringarnas effekter har ännu inte utvärderats. Klimatförändringarna kan komma att påverka förutsättningar för friluftsliv, exempelvis kan fjällens vegetationszoner och väderlek förändras. har redovisat en nulägesbeskrivning för fjälledssystemet med en bedömning av underhållsbehovet. Det statliga ledsystemet har brister i underhållet när det gäl- ler skyltning och tillgång till spänger och broar. En ändamålsenlig skyltning är eftersatt i flera delar av fjällen vilket i sin tur påverkar säker- heten. Utvecklingen vad gäller underhållet är mer positiv för lokala leder i naturreservat och nationalparker, kommunala leder samt ledsystem med turistdestinationer som huvudmän. Det finns behov av nya sträckningar av sommarleder som anpassas efter regionalt ökande turist- strömmar och vinterleder med bättre snöförhål- landen. Underhåll av fjälledssystemet kräver resurser. Resultatredovisningen för statsbidragens an- vändning görs med utgångspunkt i förordningen (2010:2008) om statsbidrag till friluftsorgani- sationer och det övergripande målet för frilufts- liv som beslutat för den statliga fri- luftslivspolitiken (prop. 2009/10:238, bet. 2010/11:KrU3, rskr. 2010/11:37 och 2010/11:38). Syftet med bidraget är att stödja att människor organiserar sig för vistelse i naturen och utövande av friluftsliv med allemansrätten som grund samt att ge alla människor möjlighet att genom friluftsliv få naturupplevelser, välbe- finnande, social gemenskap och ökad kunskap om naturen och miljön. Statsbidrag till friluftsorganisationer fördelas och betalas ut av samarbetsorganisationen . Statsbidrag lämnas antingen som organisationsbidrag eller verksamhetsbi- drag. Med organisationsbidrag avses stöd till organisationer i förhållande till organisationens medlemsantal och aktivitetsnivå. Med verksam- hetsbidrag avses stöd till organisationer för en specifik verksamhet efter särskild prövning. Svenskt Friluftslivs medlemsorganisationer har tillsammans nära två miljoner medlemmar som är aktiva och erbjuds ett rikt friluftsliv av dessa föreningar och organisationer. En undersökning som Svenskt Friluftsliv utförde visar att organisationerna skapar åtminstone för medlemmarna och ytterli- gare cirka åt övriga samhället. fördelade Svenskt Friluftsliv i bidrag till sammantaget 24 friluftsorganisationer, varav avsåg organisationsbidrag till 15 organisationer och avsåg verksamhets- bidrag till projekt vid 19 organisationer. Fem organisationer fick endast organisationsbidrag, nio andra organisationer fick endast verksamhetsbidrag, och tio organisationer fick bidrag till både organisationen och verk- samheter. Organisationsbidragen ger nödvändig grund för friluftsorganisationerna att kunna erbjuda sina medlemmar service och stöd. av bidragen fördelades som verksam- hets- eller projektbidrag vilka är förenade med resultatkrav. har organisationsbidrag och verk- samhetsbidrag lämnats till , Svenskt Friluftsliv, , , , , , , Svenska och Svenska . Endast verksamhetsbidrag har lämnats till Scouterna, , , , Svenska Klätterförbun- det, , , Förbundet och Ungdom och . Endast organisa- tionsbidrag har lämnats till , Cykelfrämjandet, Ornito- logiska Förening, och . Genom bidragsverksamheten nås stora grup- per av människor som ges möjlighet att få ett upplevelserikt frilutsliv. Organisationsbidragen till friluftsorganisationerna möjliggör stor verk- samhet med många deltagare i olika aktiviteter. Hälsoaspekter intar en framträdande plats i fler- talet verksamheter, bl.a. i projekt inom , Riksförbun- det Hälsofrämjandet och . , i likhet , prioriterades sär- skilt satsningar på verksamheter för barn och ungdomar. Till exempel har 22 000 barn deltagit i simskolor och 7 500 barn har deltagit i Sportfiskarnas Klassdraget. Frilufsfrämjandet har tillsammans med Rädda barnen i projektet gett barn i socioekonomiskt utsatta områden en chans att upptäcka naturen. har också drivit projektet och barr i förskolan som har som syfte att via förskolan attrahera fler barn till friluftslivet, minska stillasittandet och öka kunskapen om allemansrätten. Svenska Jägare- förbundets projekt svenskar i naturen har fortsatt verkat för ökat intresse för och deltagande i det svenska natur- och frilufts- livet hos ungdomar med utländsk bakgrund, engagera och aktivera flera relevanta aktörer och skapa möjlighet för möten och kulturellt utbyte. anordnade till- sammans med Miljö- och och ett 15-tal myndigheter en tvådagars tanke- smedja om friluftsliv på temat friluftsliv i och nära tätorter. Årets tankesmedja syftade till att diskutera betydelsen av friluftsliv i tätorter, olika pedagogiska verktyg och förvaltningsinstrument såsom fysisk planering. Tankesmedjan ska åter- komma och vara en mötesplats där friluftslivets aktörer samlas till dialog i syfte att utveckla fri- luftslivet och friluftslivspolitiken. Naturumgänge är ett kulturarv som flera aktörer behöver förvalta, utveckla och skapa förutsätt- ningar för. Skolans och förskolans uteverksam- heter är viktiga, inte minst för de barn som an- nars inte kommer ut i naturen. Den tätortsnära naturen har en särskild betydelse för människors livsmiljö och möjligheter till friluftsliv. Rege- ringen anser att förutsättningarna för människor att utöva friluftsliv behöver utvecklas och stär- kas. Friluftslivet har även bäring på flera av Folk- hälsopolitikens målområden, inte minst målom- råde 1 om delaktighet och inflytande i samhället och målområde 9 om fysisk aktivitet. Tillgång till naturen förhöjer fysisk aktivitet, ökar sociala kontakter, minskar psykosocial stress och de- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Allt detta bidrar till en bättre folkhälsa med exempelvis snabbare rehabilitering och kortare sjukskrivning. Bostadsområden som har hög andel grönstruktur har visat sig ha positiva effekter för de boendes fysiska och mentala hälsa. Rekreationsmöjligheter och socialt sam- manhang anses förklara en del av detta samband. Det är därför av stor betydelse att det finns at- traktiva och upplevelserika naturmiljöer i alla delar av landet, inte minst i tätorternas närhet. Länsstyrelsernas program för skydd av tä- tortsnära natur bidrar bl.a. till detta. Det statliga stöd som ges till kommuner enligt förordningen (2003:598) om statliga bidrag till lokala natur- vårdsprojekt (s.k. LONA-bidrag) bidrar till angeläget naturvårdsarbete och att underlätta för friluftslivet (se utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård). Allemansrätten ger människor en god grund för tillgänglighet till stora delar av landskapet. Bristen på tillgänglighet är mest påtaglig i slätt- bygder, där hög brukningsintensitet, stora åkrar och få stigar vid sidan av de trafikerade vägarna begränsar den fysiska tillgängligheten. Tillgäng- lighet kan också minska på grund av storskaligt skogsbruk, låg grad av anpassningar och miljöhänsyn samt körskador på stigar och leder. Landsbygdsprogrammets projektstöd och miljöinvesteringar för landskapets natur- och kulturmiljövärden har bidragit till att öka odlingslandskapets tillgänglighet. Det finns behov av informationssatsningar och folkbildning om hur och var man får framföra motorfordon i naturen för det motoriserade friluftslivet. Friluftsorganisationerna är viktiga för att skapa intresse och möjlighet för såväl flickor och pojkar som kvinnor och män att utöva frilufts- aktiviteter. De bedriver en verksamhet som bl.a. främjar folkhälsan och möjliggör för olika grup- per av människor att få del av motion och natur- upplevelser. Andra viktiga uppgifter är att skapa mötesplatser i naturen för människor med olika etnisk bakgrund och med olika förutsättningar att vistas ute i naturen samt att uppmuntra barns utevistelse. Sammanfattningsvis konstaterar regeringen att det statliga bidraget till friluftsorganisationer väl uppfyller bidragens syfte och att anslaget ger goda effekter för samhället. Bidra- gen har möjliggjort verksamhet som organiserat stora grupper människor, särskilt barn och ung- domar. Regeringen bedömer att statens bidrag 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 till friluftsorganisationerna bidrar till och spelar en fortsatt viktig roll inom politikområdet och det är angeläget för staten att fortsatt stödja organisationernas arbete. Det kvarstår mycket arbete för att bevara den biologiska mångfalden och kulturmiljön samt förbättra förutsättningarna för friluftsliv i tä- tortsnära natur. Regeringen bedömer att det finns behov av att stärka samordningen av tä- tortsnära natur och att befintliga styrmedel be- höver värnas och utvecklas för friluftslivets syf- ten. Friluftsliv är exempel på en s.k. kulturell ekosystemtjänst. Myndigheternas arbete med grön infrastruktur och ekosystemtjänster ska integreras med arbetet med friluftsliv. Bevarande av biologisk mångfald och hänsyn till friluftslivet ska vara en naturlig komponent inom alla sek- torer som nyttjar mark och vatten (se utg.omr. 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel samt utg.omr. 20 Allmän miljö- och naturvård). 15.8.1 13:1 Stöd till idrotten 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till idrotten. Anslaget får även användas för ut- gifter för statsbidrag till specialidrott inom gym- nasieskolan, idrottsforskning och insatser mot dopning. Tabell 15.5 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 13:1 Stöd till idrotten Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Anslaget föreslås öka med 2016 för insatser främst inom barn- och ung- domsidrotten. För samma ändamål beräknas anslaget öka med 2017 och med . Anslaget föreslås öka med 2016 för etablering av nyanlända. För samma ändamål beräknas . För platser för funktionshindrade elever vid riksrekryterande idrottsgymnasier föreslås att överförs 2016 från anslag 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Motsvarande överfö- ring beräknas till . Anslaget föreslås minska med 2016 och anslag 5:1 Länsstyrelserna m.m. under utgiftsområde 1 föreslås öka för att upprätthålla en god hantering av ärenden vid Kampsportsdelegationen. För samma ändamål beräknas anslaget 13:1 Stöd till idrotten minska med . Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 13:1 Stöd till idrotten . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till 1 , 1 respektive 1 . 15.8.213:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till allmänna samlingslokaler. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till Bygde- gårdarnas , Folkets Hus och Parker och för organisa- tionernas information, rådgivning, utvecklings- arbete och arbete gällande ansökningar om stat- ligt stöd. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 I förordningen (1996:1593) om bidrag till all- männa samlingslokaler finns bestämmelser om bidrag till allmänna samlingslokaler. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2020. Skälen för regeringens förslag: Anslaget an- vänds bl.a. för investeringsbidrag till fleråriga projekt. Detta innebär att bidragen betalas ut ett eller då projektbidrag beslu- tats. Regeringen bör därför bemyndigas att un- der 2016 för anslaget 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2020. Tabell 15.7 Beställningsbemyndigande för anslaget 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler Erhållet/föreslaget bemyndigande 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 15.8 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvi- sas under anslaget 13:2 Bidrag till allmänna sam- lingslokaler . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till . 15.8.313:3 Bidrag för kvinnors organisering 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för kvinnors organisering. I förordningen (2005:1089) om statsbidrag för kvinnors organisering finns bestämmelser om statsbidrag för kvinnors organisering. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 13:3 Bidrag för kvinnors organisering besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017. Skälen för regeringens förslag: För att nå en ökad förutsägbarhet och effektivitet i medelstill- delningen till kvinnors organisering bör Myn- digheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor kunna handlägga stödet . Detta innebär att åtaganden om bidrag för kvin- nors organisering beslutas för och därmed medför behov om framtida anslag. Regeringen bör därför bemyn- digas att för anslaget 13:3 Bidrag för kvinnors organisering besluta om bidrag som medför behov av framtida anslag på högst 2017. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 15.10 Beställningsbemyndigande för anslaget 13:3 Bidrag för kvinnors organisering Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 15.11 Härledning av anslagsnivån 2016–2018 för 13:3 Bidrag för kvinnors organisering Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvi- sas under anslaget 13:3 Bidrag för kvinnors orga- nisering . , 2018 och 2019 be- räknas anslaget till . 15.8.4 13:4 Stöd till friluftsorganisationer 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till friluftsorganisationer. I förordningen (2010:2008) om statsbidrag till friluftsorganisationer finns bestämmelser om statsbidragens hantering. Regeringen föreslår att anslaget ökar med . Anslaget har för perioden –2019 beräk- nats enligt följande: 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 15.13 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 13:4 Stöd till friluftsorganisationer Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvi- sas under anslaget 13:4 Stöd till friluftlivsorgani- sationer . , 2018 och 2019 be- räknas anslaget till . 15.8.513:5 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer i enlighet med lagen (2010:473) om statligt stöd till riksdagspartiers kvinnoorganisationer. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 13:5 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017. Skälen för regeringens förslag: För att administration ska kunna bedrivas effektivt bör stödet till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer handläggas som stödet till de politiska partierna enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier. Detta innebär att åtaganden om stöd till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer beslutas för och därmed medför behov om framtida anslag. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 13:5 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017. Tabell 15.15 Beställningsbemyndigande för anslaget 13:5 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 15.16 Härledning av anslagsnivån 2016–2018 för 13:5 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 15.18 Härledning av anslagsnivån 2016–2018 för 13:6 Insatser för den ideella sektorn Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvi- sas under anslaget 13:5 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till 15 000 000 kro– nor . 15.8.613:6 Insatser för den ideella sektorn 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för bidrag till forskning samt annan kunskapsutveckling som avser det civila samhället. Anslaget får även an- vändas för utgifter för uppföljning och annan verksamhet för genomförandet av politiken för det civila samhället samt för sådana administra- tiva utgifter som är en förutsättning för genom- förandet av insatser inom området. Regeringen föreslår att anvi- sas under anslaget 13:6 Insatser för den ideella sektorn . , 2018 och 2019 be- räknas anslaget till . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Till folkbildningen räknas folkhögskolor, studie- förbund och studerandeorganisationer inom Inom folkbildningen finns sär- skilda statsbidrag även för viss tolkutbildning. Tabell 16.1 Utgiftsutveckling inom Folkbildning, utgiftsområde 17 14:1 Bidrag till folkbildningen 14:2 Bidrag till kontakttolkutbildning 14:3 Särskilda insatser inom folkbildningen 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 16.3.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Målet för folkbildningspolitiken fastställdes genom beslut i fråga om regeringens proposition Allas kunskap – allas bildning (prop. 2013/14:172, bet. 2013/14:KrU8, rskr. 2013/14:379). Målet avspeglar folkbildningens idémässiga grund, särskilda pedagogik och själv- ständighet. Folkbildningens verksamhet följs i första hand upp i förhållande till de fyra syften som gäller för statsbidraget för folkbildningen. Dessa fyra syften ligger till grund för resultat- Tabell 16.2 Syften och indikatorer indikatorerna och presenteras i tabell 16.2. De resultatindikatorer som används för folkbild- ningens område är i huvudsak kvantitativa och beskriver främst den verksamhet som genom- förts, t.ex. antal deltagare vid folkhögskolor och studieförbund. Underlag för uppföljning gente- mot dessa indikatorer samt för övriga bedöm- ningar av folkbildningens verksamhet har häm- tats från och Idrotts- utbildarnas årsredovisningar samt från de utvär- deringar som genomför. Vidare har uppgifter inhämtats från vissa myn- digheters årsredovisningar, bl.a. Myndigheten för och Specialpedagogiska skol- myndigheten. Stödja verksamhet som bidrar till att Antalet folkhögskolor och studieförbund i landet. stärka och utveckla demokratin. Fördelning av folkhögskolor och studieförbund i landet. Bidra till att göra det möjligt för en Deltagare i folkhögskolekurs efter ålder och kön. ökad mångfald människor att påverka sin Unika studiecirkeldeltagare efter ålder och kön. livssituation och skapa engagemang att Andel utlandsfödda deltagare i folkhögskolans långa kurser delta i samhällsutvecklingen. och i studiecirklar. Andel deltagare med funktionsnedsättning i långa kurser resp. Bidra till att utjämna utbildnings- Andel deltagare utan gymnasieutbildning. klyftor och höja bildnings- och utbild- Antal utfärdade intyg om grundläggande behörighet bland ningsnivån i samhället. deltagare på folkhögskolans långa kurser. Antal utfärdade intyg om avslutad eftergymnasial yrkesutbild- ning på särskild kurs. Bidra till att bredda intresset för och Antal deltagare i folkhögskolors och studieförbunds öka delaktigheten i kulturlivet. Andel kvinnor respektive män i kulturprogram. Statens stöd till folkbildningen omfattar bidrag till folkhögskolor och studieförbund. anvisade för statens stöd till folkbildningen . och Idrottsutbildarna fördelar det statliga stödet till folkbildningen enligt förordningen (2015:218) om statsbidrag till folkbildningen. Av de medel anvisade fördelade Folkbild- ningsrådet till folkhög- skolorna och till studie- förbunden (exklusive ) verk- samhet. , som är idrotts- rörelsens studie-, bildnings- och utbildnings- organisation, får ett särskilt verksamhetsstöd. Verksamhetsstödet till uppgick till . deltog i genomsnitt 29 020 delta- gare per termin i folkhögskolans långa kurser och i genomsnitt 42 045 deltagare per termin i korta kurser. I studiecirkelverksamhet av olika former deltog 638 000 unika deltagare och 389 000 unika deltagare deltog i annan folkbild- ningsverksamhet anordnad av studieförbunden . Studieförbunden (exklusive ) anordnade 275 200 studiecirklar, 60 000 arrangemang i form av annan folkbild- ningsverksamhet och 368 400 kulturprogram. hade över 470 000 unika deltagare i sina arrangemang. Stödja verksamhet som bidrar till att stärka och utveckla demokratin Folkbildningen har sedan sin framväxt spelat en viktig roll för demokratin i . Folkbild- ningen är betydelsefull inte bara för det demo- kratiska samtalet utan också för att stärka med- borgarnas delaktighet i demokratin. Indikator: Antalet folkhögskolor och studieförbund i landet Det finns 151 folkhögskolor och 11 studieför- bund (inklusive ). godkände två nya folk- högskolor som statsbidragsmottagare fr.o.m. . Dessa var folkhög- skola och . utgick inte bidrag till en folkhögskola som tidi- gare fått det. Indikator: Fördelning av folkhögskolor och studi- eförbund i landet Både folkhögskolor och studieförbund är spridda över landet. Det finns 151 folkhögskolor fördelade på 115 av landets kommuner och det finns folkhögskoleverksamhet i ca 160 kom- muner. Av de nya folkhögskolor som har startats har de flesta etablerats i någon av landets större städer. Dessutom har ett antal folkhögskolor flyttat sin verksamhet från landsbygd till stad och många folkhögskolor har etablerat filialer i städer. Vad gäller studieförbunden så finns det studiecirkelverksamhet i landets alla kommuner men de enskilda studieförbunden har inte kon- tor i varje kommun. I relation till kommunernas invånarantal är antalet deltagare i studiecirklar störst i landets glesbygdskommuner. har sam- verkat med 8 949 föreningar i olika utvecklings- och utbildningsinsatser runt om i . Det har bl.a. handlat om att stärka föreningarna ge- nom att öka kunskapen om föreningsarbete, ledarförsörjning och värdegrundsarbete.