prop · H3031d3 · 2015-09-21 00:00:00 — Uppgifterna i tabellen bör bedömas med viss försiktighet då bl.a. vissa tillgångar med kultur- historiskt värde inte behöver tas upp i balans- räkningen. Andra myndigheter som förvaltar fast egendom är bl.a. , Sjöfarts- verket, , , , och Kammarkollegiet. SFV:s bokförda värde för byggnader, mark och annan fast egendom uppgick den 31 decem- har inga större förändringar skett av SFV:s totala lokalarea. Uppgifterna om lokalarea för FortV omfattar enbart uthyrningsbar yta i det öppna beståndet. uppgick SFV:s resultat före fastighetsförsäljningar till . 2014, vilket motsvarar av det genomsnittliga myndighets- kapitalet. Resultatkravet till staten var 328 mil- joner kronor vilket också har betalats in på statens centralkonto. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 9.3 Uppgifter om det ekonomiska läget för uppgick FortV:s resultat till inklusive fastighetsförsäljningar. Det är en minskning med och beror främst på minskade intäkter i avyttrings- verksamheten. Myndigheten har avseende 2014, som ett resultat av avkastningskravet om av det genomsnittliga myndighets- kapitalet, betalat in 44 miljoner på statens centralkonto. Tabell 9.4 Uppgifter om det ekonomiska läget för Myndigheterna SFV och FortV förvaltar olika typer av bestånd. FortV:s bestånd är till ytan större än SFV:s och en inte obetydlig del av beståndet är förrådsytor som ibland är kallförråd. Myndigheterna har inte samma mark- nadsförutsättningar för sina bestånd. Samman- taget medför detta att det i flera fall är miss- visande att jämföra myndigheternas nyckeltal med varandra. Syftet med indikatorerna och nyckeltalen är att redovisa en utveckling för respektive myndighet. Hyresintäkt i kronor per kvadratmeter Tabell 9.5 Utveckling av hyresintäkter för SFV SFV:s hyresintäkter per kvadratmeter håller sig på en relativt stabil nivå. Hyresintäkterna påverkas bl.a. av vakansgraden, vilket till viss del kan förklara variationen mellan åren. Tabell 9.6 Utveckling av hyresintäkter för FortV FortV har, även om det förekommer viss variation mellan åren, haft en stabil nivå avseende hyresintäkterna per kvadratmeter. Driftkostnad i kronor per kvadratmeter Tabell 9.7 Utveckling av driftkostnaderna för SFV SFV:s driftkostnader skiljer sig något mellan åren, vilket huvudsakligen kan förklaras av skillnader i energipriser och klimat. Tabell 9.8 Utveckling av driftkostnaderna för FortV FortV har en stabil nivå avseende driftkostnaden per kvadratmeter. Myndigheten arbetar aktivt med långsiktiga planer för att sänka drift- kostnaderna. Underhållskostnad i kronor per kvadratmeter Tabell 9.9 Utveckling av underhållskostnaderna för SFV SFV:s underhållskostnader varierar och genomsnittet påverkas av i vilken utsträckning myndigheten genomfört underhållsåtgärder i 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 större ombyggnadsprojekt eller renoverings- projekt. har underhållskostnaderna ökat på grund av att flera större underhållsåtgärder genomförts i bl.a. Operan, , , , , m.m. Bland utrikes fastigheter har underhåll och energieffektiviseringsåtgärder genomförts i bl.a. , vid i , och . Tabell 9.10 Utveckling av underhållskostnaderna för FortV FortV redovisar tilltagande underhållskostnader per kvadratmeter. Myndigheten arbetar enligt uppgift aktivt med att ta fram en långsiktig plan för att sänka kostnaderna. En förklaring till utvecklingen är ett uppdämt behov av underhåll samt att har genomfört en extra satsning på underhåll som bidrar till energieffektivisering. Driftnetto i kronor per kvadratmeter Driftnetto är intäkter minus kostnader före avskrivningar och räntor. Det redovisade drift- nettot speglar resultatet i den normala förvalt- ningsverksamheten. Tabell 9.11 Utveckling av driftnettot för SFV Driftnettot för SFV skiljer sig mellan åren, främst beroende på underhållsåtgärder i samband med större ombyggnadsprojekt. har främst stora underhållsinsatser påverkat drift- nettot. Tabell 9.12 Utveckling av driftnettot för FortV Driftnettot för FortV har sjunkit främst till följd av en ökning av det planerade underhållet. I statens fastighetsbestånd finns vissa lokalytor som inte är uthyrda vilket brukar beskrivas som en fastighetsförvaltares vakansgrad. Tabell 9.13 Utveckling av vakansgraden för SFV Den ökade vakansgraden för SFV förklaras främst av att lokaler blivit tomställda i . Tabell 9.14 Utveckling av vakansgraden för FortV Vakansgrad av uthyrningsbar area FortV arbetar aktivt med att sänka vakansgraden och myndigheten har sänkt vakansgraden . SFV och FortV genomför vart annat år kund- undersökningar (NKI, Nöjd Kund Index) som visar måluppfyllelsen avseende bl.a. till- handahållande av det kunderna efterfrågar samt hur kunderna uppfattar dem som hyresvärd. Tabell 9.15 Utveckling avseende kundnöjdheten för SFV SFV har en kundnöjdhet som motsvarar branschen i övrigt. Värdet sjönk något , men då från en relativt hög nivå. genomförs en ny undersökning av kund- nöjdheten. Tabell 9.16 Utveckling avseende kundnöjdheten för FortV FortV har, även om resultatet försämrades något i den senaste undersökningen, stärkt sina indexvärden. Förändringen kan delvis förklaras av den osäkerhet som myndigheten och dess kunder upplevde till följd av den förra regeringens tidigare avisering om att avveckla genomförs en ny undersökning av kundnöjdheten. Myndigheterna har fortsatt fokus på miljö- och kulturmiljövärden och arbetet med att upprätta vårdplaner för alla statliga byggnadsminnen fortgår. Tabell 9.17 Utveckling av energianvändningen för SFV Energi-/Mediaförbrukning i kWh/m2 SFV Inrikes och bidragsfastigheter SFV har minskat energi- användningen vilket är en effekt av flera energi- sparande investeringar och åtgärder. Tabell 9.18 Utveckling av energianvändningen för FortV Energi-/Mediaförbrukning i kWh/m2 FortV har minskat energianvänd- ningen ytterligare. En del av den effekten kommer av energisparande åtgärder men en del av förklaringen är också högre temperaturer än föregående år. Mätning av nöjda medarbetare SFV och FortV genomför undersökningar gällande nöjda medarbetare (, Nöjd Med- arbetar Index). Tabell 9.19 Utveckling avseende nöjda medarbetare för SFV SFV arbetar aktivt med att få mer nöjda med- arbetare och myndigheten har sedan den senaste mätningen förbättrat sina värden. Det är främst inom området trygghet som värdet har ökat. En ny mätning avses genomföras . Tabell 9.20 Utveckling avseende nöjda medarbetare för FortV 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 FortV har trots tidigare aviserat beslut om avveckling bibehållit ett högt medarbetarindex. En ny mätning avses genomföras . Bedömningen är att SFV har genomfört sina instruktionsenliga uppgifter, uppfyllt sina mål och genomfört sitt uppdrag på ett tillfreds- ställande sätt. Myndighetens avkastningskrav har överträffats, främst på grund av det låga ränte- läget. Resultatindikatorerna pekar på en stabil verksamhet där externa faktorer får nyckeltalen att variera men där trenden avseende effek- tiviteten är positiv. Avvikande för året är omfatt- ningen av underhållsåtgärder. Dessa är planerade och görs bl.a. i samband med större ombygg- nadsprojekt som pågår. Bedömningen är att FortV uppfyllt sina mål. FortV:s försäljningar har genomförts affärs- mässigt och statens intressen har tillvaratagits på ett bra sätt. Resultatindikatorerna pekar på en stabil verksamhet där trenden avseende effektiviteten är positiv. De av 1991 beslutade riktlinjerna inom lokalförsörjnings- och fastighetsområdet vilka låg till grund för omorganisationen av statens fastighetsförvaltning 1993 ligger i huvudsak fast. Detta innebär bl.a. att fastighetsförvaltningen bör vara skild från brukandet av lokaler och mark, att statens fastighetsförvaltning bör bedrivas med ett så långt som möjligt marknads- mässigt avkastningskrav samt att de fastigheter som av historiska eller andra skäl är olämpliga att föra över till bolag bör läggas i en samordnad förvaltning i myndighetsform. De fastighetsförvaltande myndigheterna ska bl.a. förvalta fastigheterna så att god hushållning och hög ekonomisk effektivitet uppnås. Värdet på fastigheternas ska bevaras på en för ägaren och brukaren långsiktig lämplig nivå. Myndig- heterna ska också inom sitt område verka för att uppfylla de nationella miljökvalitetsmålen, särskilt vad gäller energieffektivitetsmålet. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 I betänkandena Staten som fastighetsägare och hyresgäst (2011:31), Försvarsfastigheter (SOU 2013: 61) och Statens kultur- fastigheter – urval och förvaltning för framtiden (SOU 2013:55) lämnas ett antal förslag och betänkandena har remitterats. Regeringen har vidtagit vissa åtgärder och betänkandena bereds vidare inom . Regeringen avser att återkomma till med information om den fortsatta inriktningen av den statliga fastighetsförvaltningen och då bl.a. avseende vissa särskilda frågor om förvaltningen av statliga kulturhistoriskt värdefulla byggnader och fastig- heter. Regeringen har inte för avsikt att förändra de grundläggande principerna för hyressättningen för statliga myndigheter. Hyressättning av vissa kulturfastigheter Regeringen avser att återkomma med de frågor som berör det som 2009 gav regeringen till känna, nämligen att vidta vissa åtgärder som rör kulturinstitutionernas lokal- kostnader (bet. 2009/10:KrU1, rskr. 2009/10:144). Med anledning av tillkänna- givandet beslutade regeringen att ge en utredare ett tilläggsdirektiv för att belysa frågan (dir. 2010:119). Bakgrunden till uppdraget är att det finns ett flertal problem kring tillämpningen av nuvarande kostnadshyresmodell. Detta har lett till omfattande diskussioner om modellen och dess effekter. Utredaren har därefter i ett betänkande (SOU 2011:31) föreslagit principer och utgångs- punkter för nya hyresavtal mellan SFV och de fem institutionerna med kostnadshyror: , Kungliga Dramatiska teatern AB, , och . I regleringsbrevet fick SFV i uppdrag att förbereda arbetet med att omförhandla hyresavtalen för huvudbyggnaderna vid de fem institutionerna Operan, , Natur- historiska , och . Syftet är att förändra principerna för hyressättningen för berörda institutioner för att nå en mer ändamålsenlig hyressättning. SFV har avrapporterat sitt uppdrag och ärendet bereds inom i nära dialog med SFV. Avsikten är att principerna för hyressättningen för de fem kulturfastigheter som har en kostnadsbaserad hyresmodell ska omförhandlas. Målet är att en mer transparent modell ska tillämpas för att hyreskostnaderna ska bli mer förutsebara. Statens fastighetsverks (SFV) uppgift är att förvalta det fastighetsbestånd som regeringen bestämmer. Det övergripande målet för myndigheten är att förvaltningen ska ske på ett sätt som innebär god resurshushållning och hög ekonomisk effektivitet, som fastig- heternas värden i vid mening ska bevaras och utvecklas. Förvaltningen av fastigheter ska tillgodose primärverksamhetens behov av lokaler och ta hänsyn till brukarens nytta av de resurser som läggs ner på lokalanskaffningen. SFV:s verksamhet finansieras med hyres- intäkter samt med lån hos för investeringar i fastigheter och anläggnings- tillgångar. SFV disponerar även anslaget 1:10 Bidragsfastigheter för att finansiera under- hållskostnader och löpande driftunderskott i sina bidragsfastigheter. Större investeringar i pågående projekt och åren framöver genomförs renovering och ombyggnad av vissa regerings- byggnader i . pågår renovering och ombyggnad av kvarteret . SFV genomför en renovering och ombyggnad av . I pågår en ombyggnad och upp- rustning av ambassadkansliet. Planerade större investeringar som inte är beslutade av regeringen SFV har genomfört en förstudie avseende en renovering och ombyggnad av huvudbyggnad. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 det finns möjlighet till ytterligare scenutrymme samt förbättrade publika utrymmen som byggnaden renoveras och byggs om. Byggnaden i avses delvis byggas om för verksamhetens behov och utöver det genomförs vissa åtgärder i universitetshuset på samma ort. Vidare planerar SFV att genomföra en om- och tillbyggnad av ambassadkansliet i . I planerar SFV att utföra en större renovering och utveckla fastigheten för att möjliggöra samlokalisering med annat nordiskt land En ombyggnad planeras av ett växthus vid i (Lunds Univers- itet) för att skydda verksamheten. Vidare planerar SFV att i samband med anpassning för ny verksamhet även göra nödvändiga tillgänglighetsåtgärder och tekniska installationsarbeten i Kungshuset i . I planerar SFV att genomföra ombyggnation av de delar av kvarteret som inte omfattades av den tidigare reno- veringen. Vid i avses en ombyggnation genomföras för att anpassa lokal- erna för ny verksamhet. Regeringens förslag: Investeringsplanen för –2019 godkänns (tabell 9.21). Tabell 9.21 Investeringsplan för 2016-2019 Tabell 9.22 Statens fastighetsverks pågående och planerade investeringar 2016–2018 Projekt som är beslutade av regeringen Projekten i tabellen listas i ordning efter total investeringskostnad. Alla objekten där ort inte anges ligger i . Större projekt som planeras men inte är beslutade av regeringen1 1 Summering per fastighetskategori och år för planerade investeringar . Planerade investeringar som understiger 20 mil- joner kronor ingår inte i redovisningen i tabell 9.22. Omfattningen av dessa projekt beräknas 2016–2018 uppgå till mellan ca 30 och . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta att får ta upp lån i som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 14 för investeringar i fastig- heter m.m. Skälen för regeringens förslag: SFV disponerar en låneram i om 13 för investeringar i mark, anläggningar och lokaler. Den redovisade planen för investeringar bygger på de investeringsbehov som har angetts av brukarna. Låneramen bör, med hänsyn till tidigare upplåning och det behov som brukarna har 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 angett ökas med . Regeringen bör därför bemyndigas att besluta att SFV får ta upp lån i Riksgälds- kontoret som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 14 för investeringar i fastigheter m.m. Tabell 9.23 Uppgifter om den utnyttjade låneramen för låneram (%) Tabell 9.25 Härledning av anslagsnivån 2016–2019, för 1:10 Bidragsfastigheter Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Tabell 9.24 Anslagsutveckling 1:10 Bidragsfastigheter 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för underhåll, löpande driftsunderskott för de bidrags- fastigheter som SFV förvaltar. Anslaget får även användas för utgifter för insatser för att utveckla bidragsfastigheter. Anslaget får även användas för utgifter gällande investeringen i samband med uppförandet av en minnesvård efter flodvågskatastrofen i . föreslår regeringen att anslaget för underhåll av bidragsfastigheter ska uppgå till . Med bidragsfastigheter avses de fastigheter som saknar förutsättningar att ge ett långsiktigt ekonomiskt överskott. SFV förvaltar över 100 s.k. bidragsfastigheter. Bidragsfastigheterna omfattar ca 1 000 byggnader och anläggningar. I ungefär hälften av bidragsfastigheterna ingår parker och trädgårdar. Vidare ingår bl.a. kungliga slottsmiljöer, ett antal slotts- och herrgårdsmiljöer, flera stora slottsparker, ett antal fästningsmiljöer, ruiner, kloster, bruksmiljöer samt Vasaminnena. Två världsarv, och delar av örlogsstad, ingår också i bidragsfastigheterna. föreslås anslaget förstärkas med respektive för att täcka utgifter i samband med uppförandet av en minnesvård efter flodvågskatastrofen i . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:10 Bidragsfastigheter för beräknas anslaget till . Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:10 Bidragsfastigheter ingå avtal för underhåll av bidragsfastigheter som medför behov av framtida anslag på högst 2017. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Skälen för regeringens förslag: Den verk- samhet som avser att vårda och underhålla de statliga fastigheter som utgör en del av det svenska kulturarvet förutsätter att fleråriga ekonomiska åtaganden kan ingås. De ekono- miska bindningar som avses är större enskilda underhållsprojekt där kostnaden överstiger . Övriga mindre projekt inne- bär inte några mer omfattande ekonomiska bindningar och bör betraktas som löpande. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:10 Bidragsfastigheter ingå avtal för underhåll på bidragsfastigheter som Tabell 9.26 Beställningsbemyndigande för anslaget kontoret för investeringar i fastigheter och anläggningstillgångar. Regeringens förslag: Investeringsplanen för –2019 godkänns (tabell 9.27). Tabell 9.27 Investeringsplan för 2016-2019 (FortV) huvuduppgift är att förvalta en viss del av statens fasta egendom, främst fastigheter avsedda för försvarsändamål, s.k. försvarsfastigheter. Fastigheterna ska förvaltas så att en god hushållning och en hög ekonomisk effektivitet uppnås, att ändamåls- enliga mark-, anläggnings- och lokalresurser kan tillhandahållas på för brukaren konkurrens- kraftiga villkor samt så att fastigheternas värden bevaras på en för ägaren och brukaren långsiktigt lämplig nivå. FortV har också ansvar för att etablera, förvalta och avyttra byggnader, anläggningar m.m. för försvarets behov i samband med internationella fredsbevarande och humanitära insatser. Inom FortV:s uppdrag ryms också att bedriva fortifikatoriskt utvecklingsarbete så att kompetens för det svenska samhällets behov inom skydds- och anläggningsteknik kan utvecklas och säkerställas. FortV:s verksamhet finansieras främst med hyresintäkter samt med lån hos Riksgälds- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 9.28 pågående och planerade investeringar –2018 Total investering för under Nybyggnad (N) Ombyggnad (O) Hangar/garage för svävare Rull- o taxibana, flygplatsljus, el etc Ny infart, vakt - öppning/ breddning Kontor, förråd m.m. Kontor för regional och lokal stab Tvätthall, skärmtak m.m. Hangar för Helikopter () Hangar för JAS 39 Hangar för JAS 39 Kontor för regional stab Infrastruktur, vägar m.m Platta för transportflyg m.m. Anpassning av ramp för JAS Skredsvik/Uddev. Köp av fastighet/mark Investeringar i -renovering Kontor, förråd och övningshall m.m. Planerade investeringar som understiger 20 mil- joner kronor ingår inte i redovisningen av investeringsplanen (tabell 9.28). Omfattningen av dessa beräknas uppgå till mellan ca 440 och . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta att får ta upp lån i som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 11 för investeringar i mark, anläggningar och lokaler. Skälen för regeringens förslag: FortV disponerar en låneram i om 11 för investeringar i mark, anläggningar och lokaler. Den redovisade planen för investeringar bygger på de investeringsbehov som har angetts av brukarna. Låneramen bör, med hänsyn till tidigare upplåning och brukarnas behov vara oförändrad . Regeringen bör därför bemyndigas att besluta om att FortV får ta upp lån i som inklusive tidigare upp- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 låning uppgår till högst 11 för investering i mark, anläggningar och lokaler. Tabell 9.29 Uppgifter om den utnyttjade låneramen för låneram (%) 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 10 God redovisningssed för företag och organisationer Området omfattar och dess normgivning i redovisningsfrågor. Nämnden är statens expertorgan på redovisningsområdet och ger ut allmänna råd, ofta med vägledningar, då ramlagstiftningen på området förutsätter kompletterande normgivning. Nämnden består av elva ledamöter som utses av regeringen och ett kansli med motsvarande sju heltidstjänster. 10.2Mål för god redovisningssed för företag och organisationer Det mål regeringen har fastställt för området är följande. ska utveckla god redovisningssed. Verksamheten ska bidra till att förbättra standarden i de mindre och medelstora företagens bokföring och årsredovisningar respektive årsbokslut genom informations- insatser. Resultatbedömning görs i huvudsak utifrån målet för delområdet. Till stöd för regeringen att bedöma resultatet finns bl.a. Bokförings- nämndens årsredovisning och iakttagelser. 10.3.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Ett urval av indikatorer har använts i syfte att ge en övergripande bild av verksamheten och be- skriva hur det har utvecklats . Indikatorer och bedömningsgrunder för verk- samheten som syftar till att utveckla god redo- visningssed är –aktuell status för normgivningsprojekten (inkl. delarna i ), –andel normgivningsarbete, och –andel stöd till andra myndigheter som expertorgan på redovisningsområdet. Indikatorer och bedömningsgrunder för in- formation till småföretagare m.m. är –andel information till småföretag m.m., –antal frågor från företag m.m., och –antal webbplatsbesök. Myndigheten tilldelades för åren 2011–2013 extra medel för att slutföra ett större arbete med samlade regelverk för upprättande av årsbokslut respektive årsredovisning, det s.k. . Projektet innebär att företagen utifrån företags- form och storlek ska tillämpa något av regel- verken K1–K4. Arbetet försköts delvis till 2014 p.g.a. svårigheter att rekrytera rätt kompetens i den utsträckning som har behövts. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 fick av anslagssparandet användas för det fortsatta arbetet. har nämnden utvecklat normgiv- ningen framför allt inom ramen för . Arbetet med att ta fram K2-regler för företag som ska upprätta årsbokslut som påbörjades fortsatte . Totalt för perioden –2014 har kostnaderna för upp- gått till ca . Tabell 10.1 Normgivningsprojektens status 2014 K1: Enskilda näringsidkare, fysiska Allmänna råd med till- personers handelsbolag och ideella föreningar med nettoomsättning om beslutades och 2010. K2: Mindre aktiebolag, ekonomiska Allmänna råd med till- föreningar, stiftelser samt de en- skilda näringsidkare, handelsbolag beslutades och 2009. och ideella föreningar som inte vill Arbete med K2-regler för eller kan tillämpa K1. företag som ska upprätta K3: Större icke-noterade företag, Allmänt råd med tillhörande mindre företag som inte valt K1-K2. Ett allmänt råd under vilka byta mellan K2 och K3 beslutades också 2012. ett K3-regelverk för årsbok- slut ska tas fram, arbetet är ännu inte påbörjat. K4: Företag som i sin koncern- redovisningsregler (IFRS). Löpande bokföring (om Allmänt råd med tillhörande verifikationer, arkivering m.m.). riktades stor uppmärksamhet mot hur bostadsrättsföreningar upprättar sin redovisning. Det framkom att Bokförings- nämndens allmänna råd har tillämpats på annat sätt än avsett i fråga om avskrivning av byggnader i bostadsrättsföreningar. beslutade därför att för- tydliga K2-regelverken och klargöra att prog- ressiv avskrivning av byggnader inte är en tillämplig avskrivningsmetod. För nämndens kansli innebar uppmärksamheten omfattande informationsinsatser till media och till enskilda frågeställare. deltar även i normgiv- ningsarbete som bedrivs av andra myndigheter och internationella organ i syfte att främja utvecklingen av god redovisningssed även inom områden där nämnden inte själv direkt verkar. har nämnden bl.a. biträtt Bolags- verket, , Finansinspek- tionen, och . Genom deltagande i internationellt samarbete sprids kunskap om svenska redovisningsregler och hålls nämnden informerade om hur omvärlden valt att lösa redovisningsproblem som är eller kan bli aktuella i . deltar t.ex. i arbetet i EU:s föreskrivande kommitté för redovisningsfrågor (, ARC). Vidare har nämnden utsetts av att delta i en särskild expertgrupp med uppgift att bistå kommissionen vid utvärderingen av och (EG) nr 1606/2002 av Tabell 10.2 Resultatindikatorer för verksamhet Normgivningsarbete (% av kostnaderna) Stöd och expertis (% av kostnaderna) Information till småföretag m.m. (% av Frågor från företag m.m. (tusental) Webbplatsbesök (tusental) I takt med att K-regelverken har kommit på plats har myndighetens resurser omfördelats från normgivningsarbete till att informera om normgivningen och de nya regelverken.