prop · H3031d12 · 2015-09-21 00:00:00 — Inom ramen för Pensionsgruppens arbete pågår en bred översyn av olika delar av pensionssystemet. Det arbetet fortsätter och kommer att leda till förändringar men innebär inte att systemets grundläggande principer kommer att förändras. Arbete är grunden för en bra pension och för en rimlig grundtrygghet Arbete är grunden för all välfärd, för ett hållbart pensionssystem och för rimliga pensionsnivåer. Ett bra pensionssystem bygger därför på en hög sysselsättning. I det ligger också att arbetslivets längd matchar en allt längre levnadstid. Medellivslängden stiger relativt snabbt men kompenseras inte i tillräcklig grad av ett längre arbetsliv. Den utvecklingen är inte hållbar vare sig för samhället eller för våra pensioner. Ett starkt fokus för regeringen är därför arbete med åtgärder som förlänger arbetslivet och leder till fler arbetade timmar. Utträdesåldern från arbetslivet stiger men alla kan inte jobba längre och många som vill klarar inte att jobba längre med de villkor som gäller på arbetsmarknaden. Av särskild vikt är därför åtgärder som förbättrar möjligheten för fler att faktiskt kunna jobba längre. I arbetet för att fler ska kunna arbeta längre har arbetsmarknadens parter en viktig roll och överläggningar med parterna om ett längre arbetsliv är därför prioriterat. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Arbete är också det som möjliggör finansiering av ett bra grundskydd för de äldre som inte har kunnat tjäna ihop en egen inkomstgrundad pension. Dessa pensionärer har normalt små inkomster och inga egentliga möjligheter att förbättra sin ekonomi. Ett rimligt skydd för den gruppen är en viktig beståndsdel i ett välfärdssystem. Grundskyddet är just en grund och det är därför inte fråga om höga ersättningsnivåer. Nivåerna behöver också vägas mot behovet av att upprätthålla drivkrafterna till arbete. måste grundskyddet alltid vara på en rimlig och stabil nivå. Med anledning av det är en stor del av grundskyddet prisindexerat så att köpkraften behålls och därför är också ett centralt mål för utgiftsområdet att kvinnor och män med låg eller ingen inkomstrelaterad pension ska garanteras ett värdesäkrat grundskydd. Regeringen kommer som tidigare ha fokus på att följa upp den faktiska ekonomiska utvecklingen för pensionärer. Utvecklingen av den ekonomiska standarden för främst dem med låg pension har successivt förbättrats men alltjämt beskattas pensioner hårdare än lön. Den orättvisa skillnaden mellan beskattningen av arbetsinkomster och pension bör därför avskaffas. I ett första steg föreslår regeringen i denna proposition att det förhöjda grundavdraget för äldre förstärks så att pensionärer inte beskattas högre än löntagare vid inkomster upp till ca . Det förhöjda grundavdraget förstärks även för dem med pension . avser regeringen att ta ytterligare steg för att minska skatteskillnaderna. Skillnaderna i pension för kvinnor och män behöver minska Det allmänna pensionssystemet är könsneutralt. Pensionens storlek bestäms i huvudsak av livsinkomsten och ett delningstal som bestäms utifrån en gemensam medellivslängd hos kvinnor och män. En kvinna och en man med samma livsinkomst och samma ålder får därför samma pension. I genomsnitt har dock kvinnor lägre inkomst än män och får därför enligt livsinkomstprincipen också lägre pension. I begränsad utsträckning kompenseras kvinnor med garantipension och bostadstillägg, som i domi- nerande grad betalas ut till just kvinnor, men pensionsgapet mellan könen är ändå i genomsnitt . Orsaken till pensionsgapet ligger i strukturer utanför pensionssystemet och i huvudsak är det där förändringar behöver ske. Lösningen ligger inte i att frångå livsinkomstprincipen i pensionssystemet. Löneskillnaderna i arbetslivet består och eftersom förändringarna i arbetslivet går långsamt och pensionen är en spegling av arbetslivet så kommer problemet med ojämställda pensioner att finnas kvar under åtskilliga decennier. Detta är inte acceptabelt. Det allmänna pensionssystemet kan inte ses isolerat från omvärlden och systemet har också konstruerats utifrån vissa antaganden om omvärlden. Regeringen har mot den bakgrunden inom ramen för Pensionsgruppens arbete prioriterat en särskild översyn i syfte att inom ett antal delområden göra en analys över vad som påverkar pensionsgapet mellan kvinnor och män. Med utgångspunkt i detta ska också utredas vilka åtgärder som kan vidtas för att åstadkomma mer jämställda pensioner. En samlad redovisning av politikens inriktning angående internationell samordning av sociala trygghetssystem lämnas under utgiftsområde 10, avsnitt 3.7 för hela socialförsäkringsområdet gemensamt. 2.6.11:1 Garantipension till ålderspension Tabell 2.7 Anslagsutveckling 1:1 Garantipension till ålderspension 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Tabell 2.8 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:1 Garantipension till ålderspension Förändring till följd av: -1 041 000 -1 498 900 -1 754 800 -1 652 600 -1 315 400 -1 826 900 -2 223 400 till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Anslaget får användas för utgifter för garantipension till ålderspension samt särskilt pensionstillägg enligt socialförsäkringsbalken och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. Till följd av att stora årskullar lämnar förvärvslivet ökar antalet ålderspensionärer kraftigt. De nya pensionärerna har i stor utsträckning intjänad inkomstgrundad pension som dessutom uppgår till betydligt högre genomsnittligt belopp än de ålderspensionärer som lämnar systemet. Det medför att behovet av garantipension trendmässigt minskar. Antalet kvinnor och män som får garantipension har minskat med närmare 100 000 och uppgick till 786 000 . Till följd av den automatiska balanseringen har inkomstpensionerna sänkts, vilket lett till att den nedåtgående trenden för antalet personer med garantipension tillfälligt har brutits. ökar emellertid inkomstpensionerna vilket innebär att statens utgifter för garantipension kommer att minska. Inkomstpensionerna beräknas öka även för åren därefter. Även om antalet som får garantipension tillfälligt ökat något så har storleken på den garantipension som betalas ut i genomsnitt minskat. Utgifterna minskar därför trendmässigt i såväl reala som löpande termer. Regeringen föreslår att 14 anvisas under anslaget 1:1 Garantipension till ålderspension . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till 13 , 12 respektive 12 . 2.6.21:2 Efterlevandepensioner till vuxna Tabell 2.9 Anslagsutveckling 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för omställningspension, förlängd omställningspension, särskild efterlevandepension och änkepension samt för utgifter för garantipension till dessa förmåner enligt socialförsäkringsbalken och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Änkepensionen avskaffades 1990 och ersattes då av den tidsbegränsade och könsneutrala omställningspensionen. Mycket långtgående övergångsbestämmelser innebär dock att änkepensionen kommer att finnas kvar och fortfarande beviljas nya änkepensioner enligt det gamla systemet. Omställningspensionen är tidsbegränsad till i normalfallet och betalas endast ut till efterlevande som är medan änkepensionen ofta är livsvarig. Änkepensionen är därför i antal och kostnader dominerande och svarar för av utgifterna som belöper på anslaget. Antalet kvinnor som får inkomstgrundad änkepension var ca 300 2014 och minskar med ca 11 000 , medan antalet kvinnor och män som får inkomstgrundad omställningspension var 3 800 . Tendensen för åren framöver är att antalet personer med änkepension kommer att minska i samma takt som tidigare och att antalet personer med omställningspension kommer att vara förhållandevis stabilt. Sammantaget innebär detta att utgifterna på anslaget sakta kommer att minska i såväl fasta som löpande termer. Tabell 2.10 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna Förändring till följd av: -1 856 000 -2 629 600 -3 478 400 till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 11 anvisas under anslaget 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till 11 , 11 respektive 10 . 2.6.31:3 Bostadstillägg till pensionärer Tabell 2.11 Anslagsutveckling 1:3 Bostadstillägg till pensionärer 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för bostadstillägg till pensionärer och särskilt bostadstillägg till pensionärer enligt socialförsäkringsbalken och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. Bostadstillägget (BTP) är inkomstprövat och utgifterna är därför, förutom när det gäller bostadskostnaderna, beroende av ålderspensionärernas inkomster och förmögenheter. Med en långsiktig real inkomstutveckling har nya pensionärer allt högre pensioner och blir därför i genomsnitt allt mindre beroende av bostadstillägg. Trendmässigt minskar därför antalet personer som får bostadstillägg. Eftersom det finns en direkt koppling till pensionärernas inkomster har dock minskade pensioner till följd av den automatiska balanseringen lett till avbrott i den nedåtgående trenden och såväl antal som kostnader har därför ökat något . Den långsiktiga trenden är dock ökade pensionsinkomster, vilket för åter innebär färre personer med bostadstillägg och lägre utgifter. Mörkertalet för BTP är sannolikt relativt stort, vilket innebär att fler än de som får BTP har rätt till det. Det innebär en viss osäkerhet för utgifterna eftersom förändrad kunskap och förändrade beteenden kan få en relativt stor påverkan på antalet personer som får bostadstillägg. En ytterligare faktor som har inverkan på utgiftsutvecklingen är förändringen av bostadskostnaderna, vilka har haft en snabbare utveckling än konsumentprisindex. Tabell 2.12 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:3 Bostadstillägg till pensionärer Förändring till följd av: -1 607 100 -1 587 600 till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 8 anvisas under anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer 2016. , 2018 och 2019 beräknas anslaget till 8 , 7 respektive 7 . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Tabell 2.13 Anslagsutveckling 1:4 Äldreförsörjningsstöd 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för äldreförsörjningsstöd enligt socialförsäkringsbalken. Äldreförsörjningsstödet, som är inkomstprövat och avräknas krona för krona mot alla andra inkomster, är en garanti för en lägsta ekonomisk standard. I praktiken kan det lämnas till personer som inte har en hel garantipension, vilket oftast är personer som har kommit till relativt sent i livet och därför inte kunnat tjäna in tillräcklig garantipension. Antalet kvinnor och män som får äldreförsörjningsstöd har ökat och förväntas fortsätta att öka. Ett skäl till detta är att de nuvarande reglerna om rätt till garantipension, som ger rätt till garantipension i förhållande till antal bosättningsår i , ännu inte har fått full genomslagskraft. Enligt äldre regler fick man del av hela grundskyddet bosättning i . Personer födda omfattas av dessa äldre bestämmelser och har därför som regel en tillräckligt hög garantipension för att inte få äldreförsörjningsstöd. I takt med att nya årskullar som inte omfattas av de äldre bestämmelserna tillkommer ökar antalet som kan få äldreförsörjningsstöd. Utöver detta förväntas ökade kostnader inom ramen för anslaget till följd av ökade flyktingströmmar från bl.a. . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 fick 17 900 kvinnor och män äldreförsörjningsstöd. I likhet med bostadstillägget finns sannolikt ett förhållandevis stort mörkertal när det gäller äldreförsörjningsstöd, som innebär att antalet personer och kostnader som belöper på anslaget och utgifterna potentiellt skulle kunna vara betydligt högre. Tabell 2.14 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:4 Äldreförsörjningsstöd Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:4 Äldreförsörjningsstöd 2016. , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , 1 respektive 1 . Tabell 2.15 Anslagsutveckling 2.1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 528 073 tkr prisnivå. 3Motsvarar 526 074 tkr prisnivå. 4Motsvarar 526 074 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. verksamhet finansieras dels av anslag på statens budget, dels av de allmänna pensionsfonderna (AP-fonderna) och dels av premiepensionssystemet, se tabell 2.16. Förvaltningsanslaget används för administration av garantipension, efterlevandepension till vuxna, bostadstillägg till pensionärer och äldreförsörjningsstöd samt för vissa andra antalsmässigt mindre pensionsrelaterade förmåner. Tabell 2.16 Finansiering av administration 1 Exklusive finansiering av amorteringar och ränta för premiepensionssystemets uppbyggnad. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Utgifterna för administration som avser inkomstgrundad ålderspension täcks av avgifter som tas ut från AP- fonderna och premiepensionssystemet. I premiepensionssystemet ingår även kostnader för skulden i avseende den räntekontokredit som byggdes upp i samband med bildandet av systemet. För att sprida dessa kostnader över flera generationer avbetalas skulden och ska vara slutamorterad . Tabell 2.17 Uppdragsverksamhet där intäkterna disponeras Enligt förordning (2009:1173) med instruktion för ska myndigheten lämna en samlad redogörelse och en framställan om ersättning för administrationen av ålderspensionssystemet. Redogörelsen och framställan ska omfatta dels administrationen av inkomstpension och tilläggspension, som ska täckas genom uttag från Första-Fjärde AP-fonderna, dels administrationen av premiepension. Redogörelsen ska även innefatta kostnader för administrationen av ålderspensionssystemet vid och . Regeringen beslutar om avgiftsuttaget från AP-fonderna och premiepensionssystemet. Tusental kronor, prisnivå Resultat (intäkt-kostnad)1 - varav övriga intäkter - varav övriga intäkter - varav övriga intäkter 1Resultatet från AP-fonderna regleras . 2Inklusive kostnader för amortering och ränta för premiepensionssystemets uppbyggnad. 3Anledningen till att premiepensionssystemet beräknas få ett negativt resultat är att del av kostnaderna kommer att finansieras med ett upparbetat positivt resultat för det s.k. handelslagret, dvs. differenser mellan antagna försäljningslikvider och faktiskt utfall samt valutakursresultat från valutahandel. Det innebär att avgiftsuttaget från premiepensionsspararna (Intäkter) kan minskas. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Anslaget har för perioden –2019 beräknats enligt följande. Tabell 2.18 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Regeringen förslår att anvisas under anslaget 2:1 . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst 8 för att tillgodose behov av likviditet i handeln med fondandelar. Skälen för regeringens förslag: har en särskild kredit enligt 7 kap. 6 § budgetlagen (2011:203). Krediten ska användas för att finansiera likviditetsbehovet i samband med den dagliga fondhandeln inom ramen för premiepensionssystemet. Behovet av krediten föranleds av det underskott som uppstår på grund av samtidiga köp- och säljtransaktioner med olika likviddagar för fonderna och behovet av handelslager i syfte att effektivisera handeln. De faktorer som framför allt har betydelse för utvecklingen av behovet av krediten är antalet fondbyten, värdet av pensionsspararnas konton och tidsmässig koncentration av fondbyten. disponerar en kredit för handel med fondandelar intill ett belopp av 8 . bedömer att storleken på krediten kan ligga kvar nivå. Regeringen delar bedömningen och anser därför att krediten i för handel med fondandelar bör uppgå till högst 8 .