prop · H30329 · 2015-10-13 00:00:00 — När det gäller de nya kontrolluppgifter som här föreslås tas in bestämmelser om i 22 b kap. bör det anges särskilt att de ska innehålla uppgift om skatteregistreringsnummer för den som kontrolluppgiften lämnas för, under förutsättning att uppgift om ett sådant nummer finns. I avsnitten I i CRS och i bilaga I till DAC anges vissa undantag från skyldigheten att lämna uppgift om skatteregistreringsnummer när det gäller befintliga konton. Av kommentaren till avsnitt I i CRS framgår emellertid att finansiella institut under alla förhållanden är skyldiga att vidta rimliga åtgärder (”reasonable efforts”) för att inhämta och kunna lämna uppgift om även avseende befintliga konton senast under det andra kalenderåret efter det kalenderår som kontot identifierades som rapporteringspliktigt. Detta begränsar betydelsen av undantagen för när uppgift om skatteregistreringsnummer måste lämnas. Av bestämmelserna i om granskning av nya konton framgår när skatteregistreringsnummer ska inhämtas avseende sådana konton. Några särskilda bestämmelser om när skatteregistreringsnummer ska inhämtas avseende befintliga konton finns föreslås inte i denna proposition. För att ska kunna veta om och med vilken stat eller jurisdiktion som uppgifter om ett rapporteringspliktigt konto ska utbytas med måste kontrolluppgiften även innehålla uppgifter om vilken eller vilka stater eller jurisdiktioner som den person som kontrolluppgiften lämnas för har hemvist i eller kan antas ha hemvist i på det sätt som avses i 4–8 kap. i den nya lagen om identifiering av rapporteringspliktiga konton vid utbyte av upplysningar om finansiella konton. anför att det skulle underlätta om det anges att det är landskoden för en stat eller jurisdiktion som ska anges i kontrolluppgiften och inte namnet på staten eller jurisdiktionen. Enligt regeringens mening kan den form en uppgift om en stat eller jurisdiktion ska lämnas i lämpligast tas in i form av en verkställighetsföreskrift i stället för i lagen. I 22 kap. 3 § SFF anges att ska fastställa formulär enligt SFL och SFF. I 22 kap. 4 § SFF anges att får meddela ytterligare föreskrifter om verkställighet av SFL och föreskrifter om verkställighet av SFF. Kontrolluppgiften bör även innehålla uppgift om att kontot är ett rapporteringspliktigt konto. När överför uppgifter till andra stater och jurisdiktioner Prop. 2015/16:29 om konton som innehas av enheter kommer de även att behöva uppge vilka av de personer som uppgifterna lämnas för som är personer med bestämmande inflytande över en passiv icke-finansiell enhet som är kontohavare för det rapporteringspliktiga kontot och vilka av de personer som uppgifterna lämnas för som är kontohavare för det rapporteringspliktiga kontot. Kontrolluppgifter om rapporteringspliktiga konton som innehas av enheter bör därför innehålla uppgifter om det. Av bilaga F till MCAA och av andra i artikel 8.3a i DAC framgår att uppgifterna som ska inhämtas och överföras ska avse åren 2016 och framåt. Uppgifter som ska lämnas om rapporteringspliktiga finansiella konton som är depåkonton Punkten e i avsnitt 2.2 i MCAA och punkten e i andra stycket i artikel 8.3a i DAC avser ”Custodial Accounts”, i svensk översättning kallade depåkonton, dvs. värdepappersdepåer, vp-konton och liknande konton. Utöver de uppgifter som ska lämnas om alla rapporterings- pliktiga konton anges här vissa ytterligare uppgifter som ska lämnas specifikt för depåkonton. Avseende sådana rapporteringspliktiga konton ska uppgifter inhämtas och rapporteras om det sammanlagda bruttobeloppet av ränta, det sammanlagda bruttobeloppet för utdelning och det sammanlagda bruttobeloppet för annan inkomst som genererats av tillgångarna på kontot. Dessa belopp ska rapporteras om de betalats till eller tillgodoräknats kontot, eller med avseende på kontot, under ett kalenderår eller annan lämplig rapporteringsperiod. Bruttobeloppen av de tre olika typerna av inkomst ska rapporteras separat. Utöver uppgifter om ränta, utdelning och annan inkomst ska uppgifter inhämtas och överföras om den sammanlagda bruttoavkastningen från avyttring av egendom som betalats till eller tillgodoräknats det rapporteringspliktiga depåkontot under kalenderåret eller annan lämplig rapporteringsperiod. Detta gäller dock bara om det rapporteringsskyldiga finansiella institutet har agerat som förvaltare, mäklare, ombud eller annan form av företrädare i samband med avyttringen. Beloppen som ska rapporteras enligt MCAA och DAC är således ”bruttoavkastningen”. Mot bakgrund av vad som föreskrivs i avsnitt 3.1 i MCAA och i tredje stycket artikel 8.3a i direktivet om att belopp och typ av betalning får fastställas i enlighet med principerna för svenska skattelagstiftning (se vidare nedan) får detta tolkas som att det belopp som ska rapporteras är den ersättning som överenskommits efter avdrag för försäljningsprovision och liknande utgifter. Detta överensstämmer med de uppgifter som enligt dagens regler ska lämnas i kontrolluppgift om vissa avyttringar enligt 21 kap. 5 § SFL. Uppgiften ska alltså avse ersättning från försäljning och inlösen. Det är snävare begrepp än begreppet avyttring som används i vissa andra bestämmelser om kontrolluppgiftsskyldighet, vilket bl.a. innebär att uppgift om aktiebyten inte behöver lämnas. I situationer då andelar avyttras mot dels andra andelar, dels kontant ersättning, ska avyttringen ses som delvis en försäljning och delvis ett andelsbyte. De andelar som erhålls som ersättning vid avyttringen ska således anses vara ersättning från andelsbyte och är inte en sådan ersättning som uppgift ska lämnas Den kontanta ersättningen ska däremot anses vara ersättning från försäljning och uppgift ska lämnas om den. Bestämmelser bör således tas in i det nya 22 b kap. SFL om att rapporteringsskyldiga finansiella institut enligt IDKAL ska lämna kontrolluppgift om sammanlagd ränta, utdelning och annan inkomst som härrör från tillgångar på ett rapporteringspliktigt depåkonto, samt om sammanlagd ersättning från försäljning eller inlösen av tillgångar som betalats ut till eller tillgodoräknats ett sådant konto under ett kalenderår. Sådana kontrolluppgifter kan komma att lämnas för både fysiska och juridiska personer. Som nämnts ovan finns inte skäl för att föreslå någon möjlighet att lämna kontrolluppgift avseende någon annan tidsperiod än kalenderår. Uppgifter som ska lämnas om rapporteringspliktiga konton som är inlåningskonton Punkten f i avsnitt 2.2 i MCAA och punkten f i andra stycket i artikel 8.3a i DAC avser ”Depository Accounts”, i svensk översättning kallande inlåningskonton, dvs. bankkonton och liknande konton där insättning av kontanta medel kan göras. Utöver de uppgifter som ska lämnas om alla rapporteringspliktiga konton ska avseende sådana rapporteringspliktiga konton uppgift inhämtas och överföras om det sammanlagda bruttobeloppet av ränta som betalats till eller tillgodoräknats kontot under kalenderåret eller annan lämplig rapporteringsperiod. Även bestämmelser om vilka uppgifter som ska lämnas i kontrolluppgift om rapporteringspliktiga inlåningskonton ska tas in i det nya 22 b kap. SFL. Som nämnts ovan finns inte skäl för att föreslå någon möjlighet att lämna kontrolluppgift avseende någon annan tidsperiod än kalenderår. Uppgifter som ska lämnas om rapportringspliktiga finansiella konton som varken är depåkonton eller inlåningskonton avsnitt 2.2 i MCAA och punkten g i andra stycket i i DAC avser andra depåkonton eller inlåningskonton. Utöver de uppgifter som ska lämnas om alla rapporteringspliktiga konton anges här vissa ytterligare uppgifter som ska lämnas specifikt för konton som varken är depåkonton eller inlåningskonton. Där föreskrivs att rapportering ska ske av det totala bruttobeloppet som betalats ut till eller tillgodoräknats kontohavaren under kalenderåret eller en annan lämplig rapporteringsperiod med avseende på kontot som det rapporteringsskyldiga finansiella institutet är gäldenär eller garant för. Beloppet som rapporteras ska inkludera sammanlagt belopp avseende betalningar på grund av inlösen som gjorts till kontohavaren under ett kalenderår eller annan lämplig rapporteringsperiod. Som framgår gäller detta bara i den mån det är det rapporteringsskyldiga finansiella institutet som är gäldenär eller garant för det konto som utbetalningen avser. De typer av konton som här kan bli aktuella är t.ex. sådana som utgörs av en andel i eget kapital eller skulder i ett finansiellt institut (som exempelvis kan vara ett riskkapitalbolag) eller av ett försäkringsavtal. Utbetalningar med anledning av ett innehav av andel i ett finansiellt Prop. 2015/16:29 institut som är ett aktiebolag består i första hand av ränta, utdelning eller Om det finansiella institutet, vilket torde vara vanligt förekommande när det gäller riskkapitalbolag, i stället har formen av ett svenskt handelsbolag anses andelsinnehavaren i inkomstskatterättsligt hänseende direkt uppbära sin andel av handelsbolagets inkomster. När det gäller försäkringsavtal omfattas endast sådana avtal som har ett kontantvärde eller som utgör livränteavtal, med vissa undantag, och som tecknas hos eller förs av ett finansiellt institut. Vad gäller försäkringsavtal kan vidare konstateras att tjänstepensionsförsäkringar är undantagna från rapporteringsskyldighet enligt punkterna C.17 g i avsnitten VIII i CRS och i bilaga I till DAC. Bestämmelser om skyldighet att lämna kontrolluppgift som innehåller de uppgifter som ska lämnas om andra rapporteringspliktiga konton än depåkonton eller inlåningskonton föreslås tas in i det nya 22 b kap. SFL. Som nämnts ovan finns inte skäl för att föreslå någon möjlighet att lämna kontrolluppgift avseende någon annan tidsperiod än kalenderår. Remissinstansernas synpunkter när det gäller översyn av SFL När det gäller det som , Näringslivets skattedelegation, med instämmande av , Svensk Försäkring och , samt , med instämmande av och , anför om behovet av en översyn av kontrolluppgiftsskyldigheterna i SFL för att bl.a. undvika dubbelrapportering, konstaterar regeringen att CRS och DAC 2 tydligt föreskriver vilka uppgifter som behöver lämnas om rapporteringspliktiga konton och på vilket sätt de ska sammanställas. En eventuell översyn av kontrolluppgiftsskyldigheterna i SFL skulle vara en bredare fråga än hur de nu föreslagna bestämmelserna om kontrolluppgifter med anledning av CRS och DAC 2 ska utformas. Huruvida en sådan översyn ska göras bör därför behandlas i ett annat sammanhang än inom ramen för detta Regeringen avser att följa utvecklingen i denna Behandling av uppgifterna hos En ändring bör göras i SdbL för att tillåta att i beskattningsdatabasen behandlar de uppgifter som behövs för handläggning av ärenden enligt den nya lagen om automatiskt informationsutbyte om finansiella konton och det nya 22 b kap. SFL. klargörande syfte bör det övervägas att göra motsvarande ändring, även i I avsnitt 6.6 nedan föreslås en bestämmelse i IDKAL om att rapporteringsskyldiga finansiella instituten ska anmäla till att de uppfyller kriterierna för att vara ett rapporteringsskyldigt finansiellt institut enligt den lagen. Dessa uppgifter behövs för kontroll av att de rapporteringsskyldiga finansiella instituten tillämpar de granskningsprocedurer som framgår av IDKAL samt att de lämnar kontrolluppgifter i enlighet med det nya kapitlet, 22 b kap., i SFL. Uppgifter om vilka finansiella institut som är rapporteringsskyldiga kommer att behöva behandlas i beskattningsdatabas. 2015/16:29 klargörande syfte bör det därför även övervägas att ta in en bestämmelse i SdbF om att i beskattningsdatabasen får behandla uppgifter som behövs för handläggning av ärenden enligt IDKAL. I 20 kap. SFF framgår bl.a. följande. Deklarationer och övriga upplysningar som har lämnats till enligt SFL ska förvaras hos verket på ett sådant sätt att obehöriga inte kan komma åt dem. Sådana uppgifter ska gallras eller, i fråga om uppgifter eller handlingar som avser ett aktiebolag eller en ekonomisk förening, efter utgången av det kalenderår då beskattningsåret har gått ut. Tidpunkt för lämnande av kontrolluppgifter och informationsuppgifter Huvudregeln för när kontrolluppgifter ska lämnas till är närmast följande kalenderår efter det kalenderår som uppgifterna avser. Information till den skattskyldige om att kontrolluppgifter lämnats till verket ska lämnas samma datum. Bakgrunden till dessa datum är bl.a. att ge möjlighet att göra skatteberäkningar innan det är dags för extra skatteinbetalningar för att undvika kostnadsränta på skattekonton samt att ska kunna förtrycka inkomstdekarationer innan deklarationsinlämning. Såsom anför är det inte lika viktigt att kontrolluppgifterna avseende finansiella konton lämnas in till så tidigt som eftersom dessa varken ligger till grund för skatteberäkningar eller förtrycks i inkomstdeklarationen. Regeringen föreslår därför att kontrolluppgifter som ska lämnas om finansiella konton enligt bestämmelserna i 22 b kap. SFL ska ha inkommit till närmast följande kalenderår. Regeringen föreslår vidare att en bestämmelse ska införas om att den som är skyldig att lämna kontrolluppgifter enligt 22 b kap. SFL ska informera den som uppgiften avser om de uppgifter som lämnas i kontrolluppgiften. Motsvarande bestämmelser finns avseende sådana kontrolluppgifter som lämnas enligt 15–22 a kap. SFL. Information ska då lämnas året kontrolluppgiften gäller. Eftersom information till den skattskyldige ska lämnas med kontrolluppgifterna bör även informationsuppgiften till den skattskyldige ska lämnas året kontrolluppgiften gäller. Kontrolluppgifterna lämnas om rapporteringspliktiga konton och rapporteringspliktiga konton är sådana som har identifierats som sådana enligt IDKAL. Om ett konto identifieras som rapporteringspliktigt t.ex. ska uppgifter om kontot alltså lämnas första gången med avseende på 2016. Kontrolluppgift och informationsuppgift ska då ämnas . Med anledning av det föreslagna senare datumet för att lämna de nu aktuella kontrolluppgifterna bör uppgifter till den kontrolluppgiftsskyldige enligt de föreslagna 34 kap. 9 c och 9 d §§ inte behöva lämnas förrän året som uppgifterna avser. För att kontrolluppgift som ska lämnas om rapporteringspliktiga konton ska kunna innehålla de uppgifter som anges i avsnitt 2 i MCAA och i artikel 8.3a i DAC krävs i vissa fall att information lämnas till de rapporteringsskyldiga finansiella instituten, som föreslås bli skyldiga att lämna kontrolluppgift enligt bestämmelserna i det nya 22 b kap. SFL, från vissa andra aktörer. Detta beror på att det rapporteringsskyldiga finansiella institutet inte i alla situationer har den information som krävs för att dels identifiera rapporteringspliktiga konton och dels lämna alla de uppgifter som ska lämnas i kontrolluppgift om sådana konton. Om ett rapporteringspliktigt konto finns hos en central värdepappersförvarare kommer den centrala värdepappersförvararen att vara det rapporteringsskyldiga finansiella institutet som är skyldigt att identifiera rapporteringspliktiga konton enligt vad som sägs i CRS och i bilaga II till DAC, såvida det kontoförande institutet inte är registrerat som förvaltare av de finansiella instrument som kontot omfattar. Det är emellertid inte den centrala värdepappersförvararen som har sådan kundkännedom som krävs för att genomföra identifikationsprocessen utan det finansiella institutet, t.ex. en bank, som av den centrala värdepappersförvararen har antagits som kontoförande institut och som utför registreringsåtgärder på konton hos den centrala värdepappersförvararen som har kontakterna med kontohavarna. Det är därför mer ändamålsenligt att den som är kontoförande institut hos den centrala värdepappersförvararen, och alltså är den som har en kundrelation med kontohavaren, ansvarar för att identifiera rapporteringspliktiga konton, eller att ta fram de uppgifter som krävs för att rapporteringspliktiga konton ska kunna identifieras (se avsnitt 6.2.1). Bestämmelser föreslås därför införas i 34 kap. SFL som anger att ett finansiellt institut som utför registreringsåtgärder på konton hos en central värdepappersförvarare ska lämna den centrala värdepappersförvararen de uppgifter som krävs för att kunna identifiera rapporteringspliktiga konton bland de konton som omfattas av sådana registreringsåtgärder. I 3 kap. 4 § lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella instrument anges att ett kontoförande institut ska lämna den centrala värdepappersförvararen de upplysningar som behövs för att denne ska kunna fullgöra sina uppgifter enligt den lagen eller andra författningar. Det kan ifrågasättas om det inte redan av denna bestämmelse framgår att ett kontoförande institut är skyldigt att lämna den centrala värdepappersförvararen de uppgifter som krävs för att denne ska kunna fullgöra sina skyldigheter att i egenskap av rapporteringsskyldigt finansiellt institut lämna kontrolluppgifter om rapporteringspliktiga konton. Med hänsyn till det speciella förfarande som en identifiering av rapporteringspliktiga konton innebär finns det emellertid skäl att förtydliga ansvarsfördelningen och skyldigheten för ett kontoförande institut att lämna de aktuella uppgifterna till den centrala värdepappersförvararen i en särskild bestämmelse i SFL. Enligt 3 kap. 5 § lagen om kontoföring av finansiella instrument får en central värdepappersförvarare besluta att ett kontoförande institut inte har rätt att vara kontoförande institut om detta institut trots uppmaning inte lämnar den centrala värdepappersförvararen de upplysningar som behövs för att denne ska kunna fullgöra sina uppgifter enligt den lagen eller andra författningar. Med stöd av denna bestämmelse kan således den centrala värdepappersförvararen utesluta ett institut från möjligheten att agera som kontoförande institut om detta institut inte lämnar de uppgifter som den centrala värdepappersförvararen behöver för att kunna lämna kontrolluppgifter i egenskap av rapporteringsskyldigt finansiellt institut. 2015/16:29 Som nämnts ovan ska uppgift lämnas om bl.a. ersättning vid försäljning eller inlösen av tillgångar på ett depåkonto. I vissa fall kan det förekomma att det är någon annan än den som är skyldig att lämna kontrolluppgift som medverkar vid försäljning eller inlösen av tillgångar på kontot. Det kan t.ex. vara så att kontohavaren anlitar en annan bank än den han eller hon normalt är kund i för att genomföra en specifik försäljning där den kontrolluppgiftsskyldige inte har information om den ersättning som överenskommits vid försäljningen. För att en korrekt kontrolluppgift ska kunna lämnas i dessa situationer behöver den uppgiften lämnas till den kontrolluppgiftsskyldige. Det föreslås därför att det införs en bestämmelse i 34 kap. SFL som anger att den som medverkar vid försäljning eller inlösen ska lämna den kontrolluppgiftsskyldige uppgifter om sammanlagd ersättning från försäljning eller inlösen av tillgångar, efter avdrag för försäljningsprovision och liknande utgifter, som betalats ut till eller tillgodoräknats kontot. Kontrolluppgiften ska, om inget undantag är tillämpligt, innehålla uppgift om skatteregistreringsnummer (). Sådant nummer ska, när det gäller konton som öppnats efter , enligt bestämmelserna i inhämtas av det rapporteringsskyldiga finansiella institutet som är skyldigt att lämna kontrolluppgift. Av den föreslagna 8 kap. 1 § IDKAL framgår dock att om det rapporteringsskyldiga finansiella institutet är en central värdepappersförvarare så ska den som antagits som kontoförande institut och som utför registreringsåtgärder på konton hos den centrala värdepappersförvararen i stället för den centrala värdepappersförvararen tillämpa bestämmelserna i 4–8 kap. samma lag med avseende på konton som omfattas av sådana registreringsåtgärder. Det kontoförande institutet är alltså skyldigt att bl.a. inhämta uppgift om skatteregistreringsnummer i det rapporteringsskyldiga finansiella institutets ställe. I dessa fall krävs att uppgiften lämnas vidare till den centrala värdepappersförvararen för att denne ska kunna uppfylla sin kontrolluppgiftsskyldighet. Det föreslås därför att det införs en bestämmelse i 34 kap. SFL som anger att om en central värdepappersförvarare är kontrolluppgiftsskyldig och någon annan än den som är kontrolluppgiftsskyldig ska inhämta uppgift om skatteregistreringsnummer så ska den andre lämna uppgifter om numret till den kontrolluppgiftsskyldige. En bestämmelse bör också tas in om att den centrala värdepappersförvararen ska sammanställa och tillhandahålla det kontoförande institutet den information som det kontoförande institutet behöver för att genomföra granskningsproceduren för att identifiera rapporteringspliktiga konton. Det föreslås att en sådan bestämmelse tas in i 8 kap. IDKAL. De behöriga myndigheternas roll Utöver att uppgifterna ska inhämtas från de finansiella instituten framgår av bestämmelserna i avsnitt 3 MCAA och artikel 8 .3b i DAC, som nämnts ovan, att ska överföra uppgifterna till den andra statens eller jurisdiktionens behöriga myndighet genom skyldigheter i detta avseende ska tas in i den nya lagen om automatiskt Prop. 2015/16:29 utbyte av upplysningar om finansiella konton, se vidare avsnitt 4.2. Som framgår ovan under avsnitten 6.1.2 ska svenska rapporteringsskyldiga finansiella institut i vissa fall anmäla konton som odokumenterade konton till . Det handlar om konton där det inte går att avgöra om ett konto är rapporteringspliktigt och i så fall vilket land uppgifterna om kontot ska utbytas med. I lagen (2015:62) om identifiering av rapporteringspliktiga konton med anledning av FATCA- avtalet förekommer inte begreppet odokumenterade konton. Eftersom innehåller ett bilateralt regelverk, anges där i stället att konton där dokumentation inte kan inhämtas under vissa förutsättningar ska anses vara rapporteringspliktiga. När det som i förevarande fall i stället är fråga om ett multilateralt regelverk är det förenat med praktiska svårigheter att ha motsvarande ordning, eftersom det skulle innebära att uppgifter om odokumenterade konton måste utbytas med samtliga övriga stater och jurisdiktioner med vilka har ett sådant åtagande. I CRS och DAC föreskrivs därför i stället att uppgift om att ett konto är odokumenterat ska lämnas till den inhemska behöriga myndigheten. Uppgifter om odokumenterade konton kan vara värdefulla vid framtida utvärderingar av hur det automatiska utbytet av upplysningar om finansiella konton fungerar och vid en eventuell vidareutveckling av detta utbyte. Bestämmelser bör därför tas in i SFL som innebär en skyldighet för rapporteringsskyldiga finansiella institut att lämna uppgift till om odokumenterade konton. 6.2.3Tidpunkt och förfarande för utbyte av upplysningar samt sekretess och skydd av uppgifter Regeringens förslag: I den nya lagen om automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton ska en bestämmelse tas in om att , vid överföring av uppgifter till behöriga myndigheter i andra stater och jurisdiktioner, ska uppge vilken valuta beloppen anges i. En bestämmelse ska tas in i den nya lagen om automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton om den begränsning i möjligheten att använda upplysningar som anges i Europaråds- och OECD- konventionen om ömsesidig handräckning i skatteärenden. En hänvisning till denna användarbegränsning ska också tas in i OSL. En bestämmelse ska vidare tas in i den nya lagen om automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton som anger att även bestämmelserna i 20–23 §§ lagen om administrativt samarbete inom Europeiska unionen i fråga om beskattning gäller avseende upplysningar som tas emot till följd av utbyte som avses i direktivet om administrativt samarbete. En bestämmelse ska tas in i samma lag om att ska underrätta koordineringsorganets sekretariat vid överträdelser av sekretessen enligt MCAA eller brister i skyddet av 2015/16:29 uppgifter som tagits emot och eventuella påföljder och avhjälpande åtgärder som detta har resulterat i. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.