prop · H20399 · 2015-04-15 00:00:00 — sista vardagen före avgiftsperiodens början. För innehav av TV-mottagare För innehav av tv-mottagare under tiden före den första avgiftsperioden ska avgiften betalas med så stort med så stort belopp i förhållande till belopp i förhållande till årsavgiften Beloppet avrundas nedåt till jämnt nedåt till jämnt antal kronor. RIKAB får, efter avtal med den RIKAB får, efter avtal med den avgiftsskyldige, besluta dels att radio- och TV-avgift ska betalas i radio- och tv-avgift ska betalas i andra poster och vid andra andra poster och vid andra tidpunkter än som anges i första och tidpunkter än som anges i första och andra styckena, dels att avgiften inte andra styckena, dels att avgiften inte ska aviseras enligt 10 §. ska aviseras enligt 10 §. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2009:1235. 2.5Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift Härigenom föreskrivs att 1–3 §§ lagen (1994:1920) om allmän löneavgift ska ha följande lydelse. Den som enligt 2 kap. socialavgiftslagen (2000:980) ska betala arbetsgivaravgifter ska betala allmän löneavgift. Löneavgiften beräknas på det underlag som gäller för arbetsgivaravgifter enligt I underlaget enligt första stycket I underlaget enligt första stycket ska dock inte ingå ersättning till ska dock inte ingå ersättning till sådana personer som avses i 2 kap. sådana personer som avses i 2 kap. 27 § eller 28 § första stycket social- 27 § socialavgiftslagen. Den som enligt 3 kap. socialavgiftslagen (2000:980) ska betala egenavgifter ska betala allmän löneavgift. Löneavgiften beräknas på det underlag som gäller för egenavgifter enligt socialavgiftslagen. Första stycket gäller inte den som Första stycket gäller inte den som bara ska betala ålderspensionsavgift enligt 3 kap. 15 §, 15 a § första stycket 15 eller 16 § eller 16 § socialavgiftslagen. Allmän löneavgift tas ut av underlaget och tillfaller staten. För dem som vid årets ingång har fyllt 23 men inte tas löneavgiften ut med en fjärdedel av procenttalet och anges med två decimaler så att övriga decimaler faller bort. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 1 och 3 §§ i den äldre lydelsen tillämpas fortfarande på lön eller annan ersättning enligt 1 § som betalas ut före ikraftträdandet. Vid tillämpningen av 3 § på lön eller annan ersättning enligt 1 § som betalas ut –ska för dem som vid årets ingång inte har fyllt , löneavgiften tas ut med arton tjugofemtedelar av procenttalet och anges med två decimaler så att övriga decimaler faller bort. 3.Bestämmelserna i 2 och 3 §§ i den äldre lydelsen tillämpas fortfarande på inkomst enligt 2 § som uppbärs före ikraftträdandet. 1Senaste lydelse 2015:178. 2Senaste lydelse 2015:178. 3Senaste lydelse 2015:178. Vid tillämpningen av 3 § på inkomst enligt 2 § som uppbärs –ska för dem som vid årets ingång inte har fyllt , löneavgiften tas ut med arton tjugofemtedelar av procenttalet och anges med två decimaler så att övriga decimaler faller bort. Omfattar beskattningsåret tid såväl före som efter respektive såväl före som efter ska, om den avgiftsskyldige inte visar annat, så stor del av beskattningsårets inkomst anses hänförlig till tiden efter respektive tiden efter som svarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller och hela beskattningsåret. 2.6Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1667) om skatt på naturgrus Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1995:1667) om skatt på naturgrus ska ha följande lydelse. Skatten tas ut med per ton naturgrus. Skatten tas ut med per ton naturgrus. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. 1 Senaste lydelse 2005:961. 2.7Förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring Härigenom föreskrivs att 25 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Ersättning enligt inkomstbortfallsförsäkringen lämnas med ett belopp per dag som är baserat på tidigare förvärvsinkomster (dagpenning i form av inkomstrelaterad ersättning). sökandens dagsförtjänst och normal- arbetstid, om inte annat följer av respektive lägsta belopp som regeringen fastställer, om inte annat följer av denna lag. Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela före- skrifter om dagpenningens högsta och lägsta belopp. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2009:666. 2.8Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs att 67 kap. 13 § inkomstskattelagen (1999:1229)1 ska ha följande lydelse. Med hushållsarbete avses vid tillämpningen av detta kapitel följande. 1.Städarbete eller annat rengöringsarbete som utförs i bostaden. 2.Vård av kläder och hemtextilier när vården utförs i bostaden. 3.Matlagning som utförs i eller i nära anslutning till bostaden. 4.Snöskottning som utförs i nära anslutning till bostaden. 5.Häck- och gräsklippning samt krattning och ogräsrensning som utförs på tomt eller i trädgård i nära anslutning till bostaden. Barnpassning som utförs i eller i nära anslutning till bostaden samt lämning och hämtning till och från förskola, skola, fritidsaktiviteter eller liknande. Barnpassning som inte mer än i ringa omfattning innefattar hjälp med läxor och annat skolarbete och som utförs i eller i nära anslutning till bostaden samt lämning och hämt- ning till och från förskola, skola, fritidsaktiviteter eller liknande. 7.Annan omsorg och tillsyn än barnpassning som en fysisk person behöver och som utförs i eller i nära anslutning till bostaden eller i samband med promenader, bankbesök, besök vid vårdcentral eller andra liknande enklare ärenden. 8.Hjälp med läxor och annat skol- arbete till elever i skolformer som avses i 10–13, 15 och 18 kap. samt 24 kap. 2–7 §§ skollagen (2010:800) när hjäl- pen utförs i eller i nära anslutning till bostaden. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas på hushållsarbete som har utförts efter och förmån av hushållsarbete som har tillhandahållits efter . 1Lagen omtryckt 2008:803. 2Senaste lydelse 2012:829. Skatten utgör för varje kalendermånad per megawatt av den högsta tillåtna termiska effekten i kärnkrafts- reaktorn. Om den högsta tillåtna termiska effekten inte har fastställts, får beskattningsmyndigheten be- räkna effekten efter jämförelse med reaktorer för vilka sådan effekt har fastställts.Om en kärnkraftsreaktor har varit ur drift av mer än 90 kalenderdygn, får avdrag med per megawatt av den termiska effekten göras för det antal kalenderdygn som överstiger 90. 2.9Förslag till lag om ändring i lagen (2000:466) om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer Härigenom föreskrivs att 2 och 5 §§ lagen (2000:466) om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer ska ha följande lydelse. Skatt ska betalas för varje kalendermånad som tillstånd finns att inneha och driva en kärnkraftsreaktor. Om driftstillståndet har löpt ut eller återkallats före slutet på en kalendermånad, upphör skattskyldigheten . Skatten utgör för varje kalendermånad per megawatt av den högsta tillåtna termiska effekten i kärnkrafts- reaktorn. Om den högsta tillåtna termiska effekten inte har fastställts, får beskattningsmyndigheten be- räkna effekten efter jämförelse med reaktorer för vilka sådan effekt har fastställts. 5 §2 Om en kärnkraftsreaktor har varit ur drift av mer än 90 kalenderdygn, får avdrag med per megawatt av den termiska effekten göras för det antal kalenderdygn som överstiger 90. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. 1Senaste lydelse 2007:1389. 2Senaste lydelse 2007:1389. 2.10Förslag till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980) Härigenom föreskrivs i fråga om socialavgiftslagen (2000:980)1 dels att 2 kap. 28 § och 3 kap. 15 a § ska upphöra att gälla, dels att rubrikerna närmast före 2 kap. 28 § och 3 kap. 15 a § ska utgå, dels att 2 kap. 29 § och 3 kap. 18 § ska ha följande lydelse. Vid beräkning av arbetsgivaravgifterna ska avdrag göras enligt 31 §, om den avgiftsskyldige har utgett avgiftspliktig ersättning till en person som arbetar med forskning eller utveckling. Med avgiftspliktig ersättning ska Med avgiftspliktig ersättning ska vid tillämpning av första stycket inte vid tillämpning av första stycket inte avses sådan ersättning på vilken avses sådan ersättning på vilken avgifter ska betalas enligt 27 eller avgifter ska betalas enligt 27 §. Vid beräkning av egenavgifter ska avdrag göras av avgifts- underlaget, dock högst med . Avdraget får inte medföra att avgifterna understiger ålderspensionsavgiften enligt 13 §. Första stycket gäller bara 1.till den del avgiftsunderlaget utgörs av avgiftspliktig inkomst av närings- verksamhet, 2.om den del av avgiftsunderlaget som utgörs av avgiftspliktig inkomst av näringsverksamhet överstiger , och 3. om den avgiftsskyldige vid in- gången av beskattningsåret har fyllt 25 men inte och inte bara ska betala ålderspensionsavgiften enligt 3. om den avgiftsskyldige vid in- gången av beskattningsåret inte har fyllt och inte bara ska betala ålderspensionsavgiften enligt 16 §. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Den upphävda bestämmelsen i 2 kap. 28 § och bestämmelsen i 2 kap. 29 § i den äldre lydelsen tillämpas fortfarande på ersättning som betalas ut före ikraftträdandet. 15 a § 2015:179 rubriken närmast före 2 kap. 28 § 2015:179 rubriken närmast före 3 kap. 15 a § 2015:179 2Senaste lydelse 2013:961. 3Senaste lydelse 2015:179. Den upphävda bestämmelsen i 2 kap. 28 § och bestämmelsen i 2 kap. 29 § i den äldre lydelsen tillämpas även på ersättning som betalas ut –. På ersättning som betalas ut under nämnda period ska dock vid tillämpningen av 2 kap. 28 §, utöver hela ålders- pensionsavgiften, arton tjugofemtedelar av de övriga arbetsgivaravgifterna betalas. Procenttalen för avgifterna ska efter kvoteringen anges med två deci- maler så att övriga decimaler faller bort. Den upphävda bestämmelsen i 3 kap. 15 a § och bestämmelsen i 3 kap. 18 § i den äldre lydelsen tillämpas fortfarande på inkomst som uppbärs före ikraftträdandet. Den upphävda bestämmelsen i 3 kap. 15 a § och bestämmelsen i 3 kap. 18 § i den äldre lydelsen tillämpas även på inkomst som uppbärs –. På inkomst som uppbärs under nämnda period ska dock vid tillämpningen av 3 kap. 15 a §, utöver hela ålders- pensionsavgiften, arton tjugofemtedelar av de övriga egenavgifterna betalas. Procenttalen för avgifterna ska efter kvoteringen anges med två decimaler så att övriga decimaler faller bort. Omfattar beskattningsåret tid såväl före som efter respektive såväl före som efter ska, om den avgiftsskyldige inte visar annat, så stor del av beskattningsårets inkomst anses hänförlig till tiden efter respektive efter som svarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller och hela beskattningsåret. 2.11Förslag till lag om ändring i lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980) Härigenom föreskrivs att 2 och 5 §§ lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980)1 ska ha följande lydelse. Vid beräkning av den allmänna löneavgiften och arbetsgivaravgif- terna ska ett särskilt avdrag göras, om den avgiftsskyldige har utgett avgiftspliktig ersättning för arbete utfört i näringsverksamhet vid ett fast driftställe i stödområdet eller för arbete i annan verksamhet som bed- rivs av en ideell förening eller en stiftelse, vid en sådan plats i stödom- rådet som motsvarar ett fast drift- ställe. Med avgiftspliktig ersättning ska vid tillämpning av denna lag inte avses sådan ersättning på vilken end- ast ålderspensionsavgift ska betalas enligt 2 kap. 27 § eller 28 § första stycket socialavgiftslagen (2000:980). Vid beräkning av den allmänna löneavgiften och egenavgifterna ska ett särskilt avdrag göras, om avgifts- pliktig inkomst av näringsverksam- het från ett fast driftställe i stödom- rådet ingår i avgiftsunderlaget. Detta gäller dock inte den som enligt 3 kap. 15 §, 15 a § första stycket eller 16 § socialavgiftslagen endast ska betala ålderspensionsavgift. Vid beräkning av den allmänna löneavgiften och arbetsgivaravgif- terna ska från summan av dessa av- gifter avdrag göras av avgiftsunderlaget. För den del av Vid beräkning av den allmänna löneavgiften och arbetsgivaravgif- terna ska ett särskilt avdrag göras, om den avgiftsskyldige har utgett avgiftspliktig ersättning för arbete utfört i näringsverksamhet vid ett fast driftställe i stödområdet eller för arbete i annan verksamhet som bed- rivs av en ideell förening eller en stiftelse, vid en sådan plats i stödom- rådet som motsvarar ett fast drift- ställe. Med avgiftspliktig ersättning ska vid tillämpning av denna lag inte avses sådan ersättning på vilken end- ast ålderspensionsavgift ska betalas enligt 2 kap. 27 § socialavgiftslagen (2000:980). Vid beräkning av den allmänna löneavgiften och egenavgifterna ska ett särskilt avdrag göras, om avgifts- pliktig inkomst av näringsverksam- het från ett fast driftställe i stödom- rådet ingår i avgiftsunderlaget. Detta gäller dock inte den som enligt 3 kap. 15 eller 16 § socialavgiftslagen endast ska betala ålderspensions- avgift. Vid beräkning av den allmänna löneavgiften och arbetsgivaravgif- terna ska från summan av dessa av- gifter avdrag göras av avgiftsunderlaget. För den del av 1Senaste lydelse av lagens rubrik 2007:286. 2Senaste lydelse 2015:180. 3Senaste lydelse 2015:180. underlaget som avdrag ska beräknas beräknas på enligt 2 kap. 28 § social- på enligt 2 kap. 31 § socialavgiftsla- gen (2000:980) får avdraget inte avdrag ska beräknas på enligt 2 kap. medföra att dessa avgifter understi- socialavgiftslagen, får avdraget inte medföra att dessa avgifter un- 2 kap. 26 § samma lag. ligt 2 kap. 26 § samma Avdraget ska i första manlagt får avdrag göras med högst hand göras från den allmänna Avdraget ska i första I avgiftsunderlaget för beräkning av avdraget enligt första stycket ska endast ingå sådan avgiftspliktig ersättning som avses i 2 § första stycket. Vid bedömningen av avdragsrätten enligt första stycket ska flera avgifts- skyldiga som ingår i samma koncern och som uppfyller villkoren för att få göra avdrag anses som en avgiftsskyldig. Avdraget ska i ett sådant fall i första hand göras av moderföretaget. Till den del avdraget inte kan utnyttjas av moderföretaget, får det utnyttjas av dotterföretagen i den ordning som moderföretaget bestämmer. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 2 och 5 §§ i den nya lydelsen tillämpas på ersättning som betalas ut efter . 3.1Ändringar i statens budget Enligt 9 kap. 6 § riksdagsordningen får regeringen vid högst två tillfällen lämna en proposition med förslag till ändringar i statens budget för det löpande budgetåret. I en tilläggsbestämmelse anges att förslagen ska lämnas i anslutning till den ekonomiska vårpropositionen och budgetpropositionen. Om det finns särskilda skäl får dock förslag till ändringar i budgeten lämnas vid andra tillfällen. Det finns ingen reglering av vilka förslag som får lämnas i en proposition om ändringar i budgeten. I förarbetena till riksdagsordningen framhålls dock att syftet med propositioner om ändringar i budgeten är att komplettera den av beslutade budgeten med anledning av förändringar som vid beslutstillfället inte var möjliga att förutse. Reformer med varaktiga budgetära konsekvenser bör, med hänsyn till vikten av en samlad budgetbehandling, som huvudregel beslutas i samband med budget- propositionen. I de undantagsfall ett förslag till ändringar i budgeten innehåller ny lagstiftning med varaktiga budgetära effekter bör regeringen motivera varför förslaget lämnas vid det aktuella tillfället samt redovisa en ny preliminär inkomst- beräkning och nya preliminära utgiftsramar för de närmast följande två åren (prop. 2013/14:173 s. 33 f.). Propositionen Vårändringsbudget bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna och . 3.2Utgångspunkter för regeringens förslag Vid behandling av budget- propositionen frångicks den praxis som tidigare tillämpats vid budgetomröstningar, vilket fick till följd att röstade för ett annat budgetförslag än regeringens. Regeringen står bakom principen att förslag till ändringar i budgeten framför allt ska komplettera den beslutade budgeten med anledning av förändringar som inte var kända vid besluts- tillfället, men gör bedömningen att den unika situation som uppstått motiverar att förslagen till ändringar i denna proposition är mer omfattande än normalt. Regeringens politiska prioriteringar som presenterades i budgetpropositionen ligger fast. Utgångspunkten för de förslag som lämnas i denna proposition, och som omfattar lagförslag med budgeteffekter , förslag till finanspolitiskt motiverade justeringar av nivån på utgiftstaket samt förslag till ändringar avseende statens inkomster och utgifter, är den inriktning av den ekonomiska politiken som regeringen redovisade i budget- propositionen . Till detta kommer kompletteringar till den av beslutade budgeten till följd av händelser som inte kunde förutses vid beslutstillfället eller, till följd av den korta beredningstid som föreligger för en ny regering efter ett riksdagsval, inte var möjliga att bereda till budgetpropositionen . Det anges tydligt i respektive avsnitt när förslagen har sin bakgrund i budget- De återstående förslag som lämnades i budgetpropositionen och som inte behandlas i denna proposition kommer att lämnas i ett senare skede. För den lagstiftning som föreslås redovisar regeringen på sedvanligt sätt en konsekvens- analys med en bedömning av förslagens budgetära konsekvenser. Effekterna anges för såväl 2015 som –2018. Därmed framgår tydligt helårseffekterna. Flera andra förslag, som inte kräver lagstiftning, avses ha fleråriga eller permanenta budgeteffekter och även i dessa fall redovisas de bedömda budgetära effekterna. I propositioner med förslag till ändringar i budgeten redovisar regeringen som regel på vilket sätt, och i vilken omfattning, de olika förslagen har finansierats samt vilka verksamhetseffekter minskade anslag bedöms få. Normalt finns det en direkt koppling mellan ett anslag som ökas och ett som minskas. I denna proposition föreslås såväl inkomstförstärkningar som minskningar av anslag som har sin bakgrund i genomförandet av regeringens ekonomiska politik enligt budgetpropositionen , och som därmed utgör en generell finansiering till anslagsökningar hänförliga till förslag som ursprungligen lämnades i samma proposition. Detta framgår av motivtexten tillsammans med bedömda verksamhetseffekter. De föreslagna ändringarna i budgeten är, i termer av påverkan på den offentliga sektorns finansiella sparande, i denna del finansierade. Det gäller även förslag till reformer som inte var möjliga att bereda till budgetpropositionen till följd av den korta beredningstid som föreligger för en ny regering efter ett riksdagsval. utgifter till följd av statsskuldsräntor, förändrade antaganden om antal personer i olika transfereringssystem samt vissa effekter av valutakursförändringar. Resterande avser diskretionära reformer. Av dessa är utgiftsförändringar som inte är av oförutsedd karaktär, varav är hänförliga till förslag som ursprungligen lämnades i budgetpropositionen . Påverkan på den offentliga sektorns finansiella sparande är lägre än utgiftsökningen på statens budget (se prop. 2014/15:100 avsnitt 8.1 tabell 8.1). På inkomstsidan av statens budget lämnas förslag som, netto, beräknas öka statens inkomster med . ekonomiska vårproposition presenteras i tabellform en översikt över budgeteffekterna fram (prop. 2014/15:100 avsnitt 7.2 tabell 7.8). De förändringar av beställningsbemyn- diganden som föreslås uppgår sammantaget till . En sammanställning av de förändrade bemyndigandena redovisas i bilaga 4. De inkomst- och anslagsförändringar som föreslås i denna proposition beaktas i de prognoser som redovisas ekonomiska vårproposition. 3.3Konsekvenser för statens budget Sammantaget innebär de förslag som lämnas i denna proposition att anvisade medel ökar med , netto, varav anslags- ökningarna uppgår till och anslagsminskningarna till . Av nettoökningen avser kompletteringar till den av beslutade budgeten till följd av att volymer eller makroekonomiska förutsättningar förändrats jämfört med den bedömning som låg till grund för anslagsberäkningen i beslut om statens budget . Dessa utgörs av ökade 4 Utgiftstaket för staten 4 Utgiftstaket för staten Regeringens förslag: Utgiftstaket för staten, inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget, fastställs av finanspolitiska skäl till , och . Skälen för regeringens förslag: Utgiftstakets nivå är ett uttryck för syn på hur statens och ålderspensionssystemets totala utgifter bör begränsas i ett medelfristigt perspektiv. Såväl utgifternas sammansättning som den statliga sektorns totala omslutning och det nödvändiga skatteuttag som följer av detta ger uttryck för bl.a. de värderingar som ligger till grund för den politik som bedrivs. Den förändring av finanspolitikens inriktning som regeringen avser att genomföra förutsätter att de fastställda nivåerna på utgiftstaket –2017 höjs. Regeringen föreslog därför i budget- propositionen höjningar av de av fastställda nivåerna på utgiftstaket (prop. 2014/15:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 5.4.1 och 5.4.2). Det finns inga formella hinder för att besluta om att ändra en tidigare fastställd nivå på utgiftstaket. Utgångspunkten är dock att de nivåer på utgiftstaket som har beslutat om normalt inte ändras till följd av andra orsaker än tekniska justeringar. Utgiftstaket ger regeringen och stöd för att hantera det latenta utgiftstryck som uppstår i den politiska processen. Olika utgiftsökningar prövas tillsammans inom ett fastställt ekonomiskt utrymme vilket tvingar fram prioriteringar mellan olika önskemål. Därmed minskar t.ex. risken för att tillfälligt höga inkomster, i ett läge med högt resursutnyttjande, används för att finansiera permanent högre utgifter. Enligt den praxis som utvecklats har regeringen inte lämnat förslag om förändringar av den reella nivån på ett utgiftstak som har föreslagits av samma regering. Det är dock förenligt med såväl praxis som det finanspolitiska ramverket att en ny regering lämnar förslag om ändrade nivåer på utgiftstaket som en del av en förändrad inriktning av finanspolitiken (se skr. 2010/11:79 s. 26). Regeringens förslag till nivåer på utgiftstaket avvisades i samband med att röstade för ett annat budgetförslag (bet. 2014/15:FiU1, rskr. 2014/15:29). De av beslutade nivåerna på utgiftstaket –2017 speglar därmed inte regeringens syn på hur de statliga utgifterna bör utvecklas och begränsas. Inriktningen på budgetpolitiken, som den angavs i budgetpropositionen , ligger fast och regeringen återkommer därför till i denna proposition med förslag om att de redan fastställda nivåerna på utgiftstaket –2017 ska höjas av finanspolitiskt motiverade skäl. Skälen till regeringens förslag är desamma som regeringen redogjorde för i budgetpropositionen och de nu före- slagna höjningarna är lika stora som i budgetpropositionen. Utgiftstakets nivåer i budgetpropositionen baserades bl.a. på ett antal förslag som motiverade tekniska justeringar av nivåerna, varav ett par av förslagen varken ingår i den beslutade budgeten eller i denna proposition. Till följd av att dessa förslag, inklusive de tekniska justeringar som förslagen hade motiverat, inte ingår i denna proposition är de föreslagna nivåerna på utgiftstaket lägre 2015 och lägre 2016 och 2017 jämfört med budgetpropositionen . Normalt föreslår regeringen i budget- propositionen en nivå på utgiftstaket för det tredje tillkommande budgetåret. Detta regleras i 2 kap. 2 § budgetlagen (2011:203). Regeringen har då i den föregående vårpropositionen gjort en bedömning av nivån för det tredje året.