prop · H3031d18 · 2015-09-21 00:00:00 — största programområde är utbild- ning. har stort fokus legat på ut- bildningens roll i FN:s nya utvecklingsagenda som kommer att beslutas . arbetar också fortsatt med att stärka arbetet med utbildning för hållbar utveckling som sker inom ramen för globala handlings- program för utbildning för hållbar utveckling. har även fokuserat på frågor kring ytt- randefrihet med betoning på journalisters säker- het och yttrandefrihet inom kulturområdet. Frågan om bevarande av kulturarv har varit aktuell i samband med förstörelse av kulturarv i och har stött agerande inom detta område. Reformering av är dessutom ett viktigt område för . deltar aktivt i flera av veten- skapliga program bland annat för vatten- och havsfrågor samt för biosfärområden. Arbetet samordnas av Svenska i samverkan med berörda myndigheter och centrala forsk- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 En svensk representant är också invald i styrelsen för International Hydrological Programme (IHP) och Man and the Biosphere Programme (). En stor del av arbete bedrivs i underprogram, kommittéer, institut och arbetsgrupper. Bland dessa är Sve- rige representerat i bland annat () och regerings- kommittén för konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kultur- yttringar. Vid godkän- des ansökan om att inrätta ett center för internationellt vattensamarbete. I inledningen av 2015 invigdes första Unesco-center, , som är ett samarbete mellan (Water Instutite), univer- sitet och . Vid general- konferensen initierade ett beslut om att ska publicera en trendrapport över utvecklingen inom yttrandefrihet och me- dieutveckling i världen. Den första globala rapporten lanserades i av generaldirektör. Vid om utbildning för hållbar utveckling i lanse- rades det globala programmet om hållbara livsstilar och utbildning som leder till- sammans med och WWF international. Programmet är ett av sex program inom av program för hållbar konsumtion och produktion som beslutades . budget består framför allt av länder- nas medlemsavgifter, men även extrabudgetärt stöd från vissa länder, utvecklingsbanker och andra FN-organ. togs beslut om största stöd till på –2017. Det inne- fattar bland annat stöd till samtliga prioriterade områden inom som utbildning för alla, yttrandefrihet och stärkta medier och säkerhet för journalister och kulturarbetare. Insatser görs också för att stödja forskning som möjliggör för utvecklingsländer att hantera klimatförändringar, vattensäkerhet och föroreningar. Alla medlemsländer ska enligt konstitution ha en nationalkommission som länk mellan landets regering och . nationalkommission är kommittén Svenska (dir. 2013:123). Uppdraget för Svenska är bland annat att bistå regeringen med råd, underlag och förslag i frågor som rör verksamhet samt informera och skapa intresse i för verk- samhet. Det görs bland annat genom samarbete med myndigheter och organisationer och genom att sprida information om , anordna seminarier och uppmärksamma internationella dagar som Världsvetenskapsdagen, Pressfrihets- dagen och . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 2.4 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Barn-, ungdoms- och vuxenutbildning 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk 1:6 Särskilda insatser inom skolområdet 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedago- gisk verksamhet, m.m. 1:8 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, 1:9 Bidrag till svensk undervisning i utlandet 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal 1:11 Bidrag till vissa studier 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning 1:14 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning 1:16 Fler anställda i lågstadiet 1:19 Bidrag till lärarlöner Summa Barn-, ungdoms- och vuxenutbildning 2:2 Universitets- och högskolerådet 2:3 : Utbildning på grundnivå och 2:4 : Forskning och utbildning på 2:5 : Utbildning på grundnivå och 2:6 : Forskning och utbildning på 2:7 : Utbildning på grundnivå 2:8 : Forskning och utbildning på 2:9 : Utbildning på grundnivå 2:10 : Forskning och utbildning 2:11 : Utbildning på grundnivå och 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 2:12 : Forskning och utbildning på 2:13 : Utbildning på grundnivå 2:14 : Forskning och utbildning 2:15 : Utbildning på grundnivå 2:16 : Forskning och utbildning Tekniska högskolan: Utbildning på grund- nivå och avancerad nivå Tekniska högskolan: Forskning och ut- 2:19 : Utbildning på grund- nivå och avancerad nivå 2:20 : Forskning och ut- 2:21 : Utbildning på grundnivå 2:22 : Forskning och utbildning 2:23 Linnéuniversitetet: Utbildning på grundnivå och 2:24 Linnéuniversitetet: Forskning och utbildning på 2:25 : Utbildning på grundnivå och 2:26 : Forskning och utbildning på 2:27 : Utbildning på grundnivå och 2:28 : Forskning och utbildning på 2:29 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå 2:30 : Forskning och 2:31 : Utbildning på grundnivå och 2:32 : Forskning och utbildning på 2:33 : Utbildning på grundnivå 2:34 : Forskning och utbildning 2:35 konstnärliga högskola: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå 2:36 konstnärliga högskola: Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå 2:37 Gymnastik- och : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå 2:38 Gymnastik- och idrottshögskolan:Forskning och 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 2:39 : Utbildning på grundnivå och 2:40 : Forskning och utbildning på 2:41 : Utbildning på grundnivå och 2:42 : Forskning och utbildning på 2:43 : Utbildning på grundnivå och 2:44 : Forskning och utbildning på 2:45 : Utbildning på grundnivå 2:46 : Forskning och utbildning 2:47 : Utbildning på grundnivå 2:48 : Forskning och utbildning 2:49 : Utbildning på grundnivå och 2:50 : Forskning och utbildning på 2:51 : Utbildning på grundnivå och 2:52 : Forskning och utbildning på 2:53 : Utbildning på grundnivå och avan- 2:54 : Konstnärlig forskning och utbildning : Utbildning på grundnivå och utbildning på forskarnivå på grundnivå och avancerad nivå forskning och utbildning på forskarnivå 2:59 : Utbildning på grundnivå 2:60 : Forskning och utbildning på 2:61 Försvarshögskolan: Utbildning på grundnivå och 2:62 Försvarshögskolan: Forskning och utbildning på 2:63 Enskilda utbildningsanordnare på högskole- 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor 2:66 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 3:1 : Forskning och forsknings- 3:2 : Avgifter till internationella 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet 3:5 Rymdstyrelsen: Förvaltning 3:6 Rymdstyrelsen: Avgifter till internationella organi- 3:13 Särskilda utgifter för forskningsändamål 4:2 Avgift till och 4:3 Kostnader för Svenska 4:4 Utvecklingsarbete inom områdena utbildning och Summa Vissa gemensamma ändamål 2014 1:13 Utveckling av vuxenutbildning m.m. 2013 2:35 Dans- och cirkushögskolan: Grund- Totalt för utgiftsområde 16 Utbildning och universi- 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Tabell 2.5 Härledning av ramnivån 2016–2019. Utgifts- område 16 Utbildning och univesitetsforskning' Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Tabell 2.6 Ramnivå 2016 realekonomiskt fördelad. Utgifts- område 16 Utbildning och forskning Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Målet för utgiftsområdet är att ska vara en framstående kunskaps- och forskningsnation 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 som präglas av hög kvalitet (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 avsnitt 2.3, bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98). har i samband med be- handlingen av budgetpropositionen följt upp regeringens resultatredovisning när det gäller utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Av utbildningsutskottets betänkande (bet. 2014/15:UbU1) framgår att utskottet välkomnar de förändringar av redo- visningen som regeringen har gjort. Utskottet gör vidare vissa iakttagelser om hur regeringens resultatredovisning till kan förbättras ytterligare från ändamåls- och läsbar- hetssynpunkt. Det långsiktiga arbetet med att utveckla resultatredovisningen med fokus på att öka läs- barheten och tydliggöra informationen fort- sätter. I detta syfte redovisas t.ex. resultat- skrivningarna om lärare (indikatorer och resultat gällande lärares och förskollärares kompetens och behörighet samt resultat vid lärar- och för- skollärarutbildningarna) samlat för hela utgifts- området. Vidare har verksamhetsområdet och ungdomsutbildning delats upp i två separata verksamhetsområden: För- och grundskola samt Gymnasieutbildning. I budgetpropositionen angav regeringen att den avsåg att genomföra en över- syn av mål och indikatorer inom utgiftsområdet. Ett sådant arbete har påbörjats , bland annat vad gäller indikatorer, möjligen avseende elevernas trygghet och möjlighet att få rätt stöd i för- och . Nedanstående tabell ger en översikt över riks- dagens respektive regeringens mål och de indikatorer som bedömts vara centrala för att följa måluppfyllelsen för respektive område. Resultatredovisningen i det följande görs i förhållande till dessa mål. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 2.7 Mål och indikatorer för utgiftsområde 16 ska vara en framstående kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet Mål för förskola och Målet är en förskole- och grundskole- utbildning av hög och likvärdig kvalitet. Alla ska ges förut- sättningar att uppnå de nationella målen och utveckla sina kunskaper, färdig- heter och kompeten- ser så långt som möjligt. Svensk gymnasie- utbildning ska vara av hög och likvärdig kvalitet. Alla elever ska ges förutsätt- ningar att uppnå de nationella målen och utveckla sina kun- skaper, färdigheter och kompetenser så långt som möjligt utifrån sina förut- sättningar. Gymna- sieskolan ska ge eleverna en god grund för yrkes- verksamhet eller för vidare studier. Målet för de skol- former som ingår i svara mot behoven av vuxna ska stödjas och ellt sett hög kvalitet stimuleras i sitt lär- eller medverka till att sin kompetens i syfte att stärka sin ställ- ning i arbets- och att främja sin person- och vissa andra ut- för vuxna gäller också att de som fått minst – Resultat på nation- nerade som har ett artiklar, som ett mått som har slutfört eller – Andel elever som och vissa mindre och nerade som har ett – Resultat på nation- – Andel elever som – Uppnådda mål i – Övergång från pre- artikel för de mest – Resultat i inter- som har slutfört eller medel för forskning. 2.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder För att följa upp måluppfyllelsen på över- gripande nivå, dvs. att ska vara en fram- stående kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet, används följande indika- torer och bedömningsgrunder: –befolkningens utbildningsnivå i inter- nationell jämförelse, –resultaten i PIAAC-undersökningen, –resultaten i PISA-undersökningen, –resultaten i TIMSS och PIRLS, –resultaten i , –övergången mellan olika utbildningsnivåer, –publiceringar och citeringar av forsknings- artiklar samt forskningssamarbeten, –överenskomna indikatorer inom EU:s Utbildning 2020-strategi, –andel av personalen i förskola och fritids- hem som har pedagogisk högskole- utbildning, –andel av lärarna i obligatoriska skolformer samt förskoleklass som har pedagogisk högskoleexamen, –andel av lärarna i gymnasieskolan samt gymnasiesärskolan som har pedagogisk högskoleexamen, och –andel av lärarna i komvux, särvux och sfi som har pedagogisk högskoleexamen. befolkning har en högre utbildningsnivå än genomsnittet för såväl EU21- som OECD- och G20-länderna (se tabell 2.8). Andelen personer i ålderskategorin 25–, som fullföljt en gymnasieutbildning, är högre i än i EU21, högre än i och högre än i G20-länderna. Den publicerade internationella statistiken finns tyvärr inte uppdelad efter kön. försprång framför övriga länder har minskat något framför allt i 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 förhållande till genomsnittet för G20-länderna, där minskningen uppgår till . Tabell 2.8 Andelen 25–64-åringar som har minst gymnasial utbildning respektive eftergymnasial utbild- ning 2012 Källa: Education at a Glance, . Även bland de som har en högskoleutbildning har ett försprång framför EU21, och G20. Andelen 25–64-åringar som har eftergymnasial utbildning har under de senaste tre uppmätta åren 2009–2012 ökat från i , som an- delen ökat från i EU21 och från inom . Bland G20- länderna har motsvarande andel ökat från . Det försprång som har i uppnådd ut- bildningsnivå i befolkningen återspeglas även i de direkta mätningarna som gjorts av kompetens- och kunskapsnivåer. I den internationella kun- skapsmätningen för vuxna, PIAAC, som genomfördes uppnår allmänt sett goda resultat. , tillsammans med , och , presterade över OECD-genomsnittet inom alla de tre undersökta kunskapsområdena: läsförståelse, räkneförmåga och problemlösning i datormiljö. Resultaten i läsförståelse och räkneförmåga mäts både i genomsnittlig poäng (se diagram 2.1) och indelat efter sex kunskapsnivåer där 0 är den lägsta och 5 är den högsta. I nådde av den vuxna befolkningen upp till de tre översta nivåerna för läsfärdighet och för räkneförmåga. 260 280 300 Genomsnittlig PIAAC-poäng 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 2.1 Genomsnittlig PIAAC-poäng i läsförståelse och räkneförmåga i åldrarna 16–, 2012 Källa: , Programme for the International Assessment of Adult Competencies (PIAAC). Resultatet i problemlösning delas upp i fyra kunskapsnivåer där 0 är den lägsta och 3 är den högsta. är det land i studien som preste- rar bäst i delen problemlösning i datormiljö. En god nivå av problemlösning (kunskapsnivå 2 eller 3) uppvisades av av kvinnorna och av männen, vilket ger ett genomsnitt på för hela den vuxna befolkningen i . Genomsnittet för är betydligt lägre, . Den genomsnittliga poängproduktionen för respektive land presenteras inte då grupperna som deltog i denna del varierar över länder. hör till de länder där skillnaden är störst mellan låg- och högpresterande. Trots att presterade över genomsnittet i den in- ternationella jämförelsen är det en betydande andel av den svenska befolkningen som upp- visade låga färdigheter, dvs. som presterar på kunskapsnivå 1 eller lägre, inom alla de tre kun- skapsområdena. Nästan en av sju vuxna svenskar hade låga kunskaper (nivå 1 eller lägre) i läsför- ståelse och räkneförmåga, och mer än var fjärde person låg under kunskapsnivå 1 i problem- lösningsförmåga (den lägsta nivån). I en rapport som fokuserar på resultaten i den nordiska länderna och som publicerades framgår att antalet personer i den arbetsföra befolkningen i som har svaga kunskaper i läsning eller räkning beräknas uppgå till drygt en miljon personer. Skillnaden i läsfärdighet mellan kvinnor och män är mycket liten i och inte statistiskt säkerställd. Däremot finns det en signifikant skillnad mellan kvinnor och män i räknefärdigheter, till männens fördel. Resultaten är starkt kopplade till ålder i alla länder. I presterade personer i 30-års- åldern i genomsnitt bäst (se diagram 2.2). Lägst genomsnittlig poäng inom läs- och räknefärdig- heter hade den yngsta åldersgruppen 16–och den äldsta åldersgruppen 60–. Detta mönster återfinns i en majoritet av de deltagande länderna. är det land där den genom- snittliga prestationen skiljer sig mest mellan den yngsta och den näst yngsta gruppen. Resultat- skillnaden mellan den näst yngsta åldersgruppen, 20–, och den yngsta gruppen, 16–är 20 poäng i läsförståelse och 23 poäng i räkneför- måga. Diagram 2.2 Genomsnittlig prestation i PIAAC-poäng i läsförståelse och räkneförmåga för män och kvinnor efter åldersgrupp, 2012 Källa: , Programme for the International Assessment of Adult Competencies (PIAAC). Det genomsnittliga resultatet för unga i åldern 16–i är signifikant högre än OECD-genomsnittet i räkneförmåga, till skill- nad från genomsnittet i läsförståelse (se diagram 2.3). En av tio i åldersgruppen 16–preste- rade på en låg kunskapsnivå i läsfärdigheter i . Diagram 2.3 Genomsnittlig PIAAC-poäng i åldrarna 16–, 2012 200 220 240 260 280 300 Källa: , Programme for the International Assessment of Adult Competencies (PIAAC). , TIMSS och PIRLS I andra internationella kunskapsmätningar som deltagit i finns en tydlig indikation på en negativ resultatutveckling (se diagram 2.4). Det gäller för både pojkar och flickor. Diagram 2.4 Svenska elevers poäng i PISA-, TIMSS- och PIRLS-undersökningarna 2000–2012 TIMSS Nat år 8 TIMSS Ma år 8 Källa: , Achievement (IEA). Anm.: Skalan är normerad så att 500 motsvarar genomsnittet för alla deltagande länderna och 100 motsvarar en standardavvikelse. Skalorna är inte jämförbara mellan olika studier eftersom antalet och sammansättningen av deltagande länder varierar. är det land som haft störst negativ resultatutveckling av samtliga länder som deltar i PISA-undersökningen. I den första studien som genomfördes presterade svenska elever signifikant över OECD-genom- snittet i matematik, läsförståelse och naturveten- skap. Vid den senaste mätningen, 2012, preste- rade i stället svenska elever signifikant sämre än 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 OECD-genomsnittet i samtliga av de tre kunskapsområdena som mäts i . I mate- matik är försämringen relativt jämnt fördelad mellan låg- och högpresterande elever, medan det framför allt är gruppen lågpresterande elever som försämrat sina resultat i läsförståelse. I matematik och naturvetenskap finns det inga signifikanta resultatskillnader mellan pojkar och flickor. I läsförståelse presterar däremot flickor signifikant bättre än pojkar. Resultat- utvecklingen har varit negativ bland både pojkar och flickor, men pojkarna har försämrat sina resultat något mer än flickorna. Även i Trends in International Mathematics and Science Study (TIMSS), som mäter presta- tioner bland elever i årskurs 4 och 8 och i Progress in International Reading Literacy Study (PIRLS), som mäter läsförståelse bland elever i årskurs 4, har de svenska elevernas resultat försämrats, om än inte lika kraftigt som i (se diagram 2.4). I TIMSS årskurs 4 var resultaten i matematik oförändrade 2011 jämfört med . I naturvetenskap årskurs 4 var det tvärt emot övriga resultat en svag förbättring av resultaten mellan dessa båda år. De likvärdighetsindikatorer som baseras på matematikresultaten i visar att likvärdigheten i svenska skolan inte har försäm- rats –2012. Varken den totala variationen i elevresultat, skillnaden mellan skolor eller effekten av elevens socioekonomiska bakgrund uppvisade någon signifikant ökning . Detta i kontrast till resultaten om försämrad likvärdighet utifrån resultaten i läsförståelse för perioden –2009. Även IFAU:s rapport (2014:25) visar att elevers familjebakgrund inte har fått större betydelse för betygen i . Övergången mellan olika utbildningsnivåer I en framstående kunskapsnation är det viktigt att varje nivå i utbildningssystemet förbereder eleverna på ett bra sätt för nästa nivå. I detta avseende har utvecklingen gått åt fel håll i Sve- rige. av alla elever som slutade 2014 uppnådde inte behörighet för gymnasieskolans nationella program. Det är en ökning jämfört med läget . Andelen elever som går vidare till högskolan efter avslutad gymnasieskola uppgick 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 till 2012, för kvinnor och för män. efter avslutad gymnasieskola hade gått vidare till högskolan. Andelen bland kvinnor var 45 pro- cent och bland män . Det övergripande målet att ska vara en framstående forsknings- och kunskapsnation präglad av hög kvalitet har inom forsknings- området specificerats till att ska vara en framstående forskningsnation där forskning och innovation bedrivs med hög kvalitet och bidrar till samhällets utveckling och näringslivets kon- kurrenskraft. Ett vanligt sätt att mäta forskning- ens kvalitet på är att följa antal publiceringar och citeringar av forskningsartiklar. publi- cerades totalt 25 000 artiklar med svenska för- fattare. Det är en ökning eller en genomsnittlig ökning . har det största forskningsfältet varit medicin med av de publicerade artiklarna. Därefter följer biokemi, genetik och molekylärbiologi av artiklarna, och teknik- vetenskap . Fysik och astronomi utgjorde och dataforskning av de publicerade artiklarna. Samhälls- vetenskaperna utgjorde av de publicerade artiklarna. Ett mått på forskningens kvalitet är fält- normaliserade medelciteringar av vetenskapliga artiklar, dvs. ett medelvärde för alla områden av antalet citeringar dividerat med medelantalet citeringar för varje forskningsfält. Den fält- normaliserade medelciteringen för i vetenskapliga tidskrifter inkluderade i databaser hamnar på över världs- genomsnittet vilket är något svagare än jämför- bara länder som , och , men högre än och . Ett annat sätt att mäta kvalitet är att studera andelen artiklar som är bland de mest citerade artiklarna i världen. För svenskt vid- kommande ligger detta på . Det är högre än och men lägre än jämförbara länder som , och som ligger på 23, . Forskningssamarbete med andra länder och företag syftar till att bidra till kvalitet och till samhällets utveckling och näringslivets kon- kurrenskraft. var mer än hälften av de publicerade artiklarna resultatet av ett inter- nationellt forskningssamarbete, vilket är högt i ett internationellt perspektiv såväl i som i världen i stort. har internationellt sam- arbete mellan och andra länder ökat . av publi- cerade artiklar i var publicerade i sam- arbete med företag vilket är högre än i , och , men lägre än i Dan- mark, och . Ytterligare ett sätt att följa upp det forsk- ningspolitiska målet är att mäta graden av sam- verkan med det omgivande samhället. Samarbete mellan näringsliv och forskning vid universitet och högskolor och institut i form av innova- tionsrelaterade samarbeten är viktigt för fun- gerande kunskapsspridning till näringsliv och samhälle. I hade av företagen med minst tio anställda innovationsrelaterade samarbeten med universitet och högskolor –2012 (samarbeten med institut var ). Denna andel var mindre än i andra jämförbara länder som (samverkan med UoH – , sam- verkan med institutet – ), i paritet med , men större än i länder som Stor- , och . Jäm- fört med andra länder hamnar på en fjärdeplats avseende samverkan med universitet och högskolor respektive en femteplats avseende samverkan med institut. i som hade innovationsrelaterade samverkan med universitet och högskolor var (3,hade samverkan med institut). Uppföljning av EU:s gemensamma utbildningsmål Ett annat sätt att undersöka hur står sig som kunskapsnation är att följa upp de inter- nationella överenskommelser om strävan att förbättra utbildningsresultaten som ingått. En sådan överenskommelse slöts mellan EU-ländernas utbildningsministrar. Ett ramverk med strategiska mål för arbetet fastställdes (Utbildning 2020). Ministrarna enades om fem riktmärken som ska vara vägledande för uppföljningen av arbetet. antogs ett kompletterande sjätte riktmärke om 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 rörlighet i utbildningssyfte och 2012 antogs ett sjunde riktmärke om sysselsättning efter avslutad utbildning. Riktmärkena är följande: –andelen 18–24-åringar som inte har en fullföljd gymnasieutbildning och som inte studerar ska vara , –andelen personer i åldern 30–med minst två års eftergymnasial utbildning ska uppgå till , årig eftergymnasial utbildning ska uppgå till 45– 2020.