prop · H20399 · 2015-04-15 00:00:00 — Stålindustrin är beroende av stabil eltillförsel till konkurrenskraftig kostnad. Det är viktigt att framtidens elproduktionssystem garanterar en stabilitet både vad gäller effekt, energi och kostnader. Det finns inte några relevanta motiv till den föreslagna skattehöjningen. Att netto- intäkten för staten blir av kostnaden för kärnkraftsägarna tyder på att det inte heller är en särskilt effektiv skatt. Den föreslagna höjningen går långt utöver en prisutvecklingsjustering och motiveras främst av fiskala överväganden. Höjningen kommer att påverka kärnkraftbolagens lönsamhet med åtföljande effekter på produktionsbeslut, investeringsvilja, framtida elpriser och i förläng- ningen industrins konkurrenskraft. Om det bakomliggande motivet är kärnkraftens miljö- effekter saknas en analys av om riskerna har ökat. Om det bakomliggande motivet i stället är att minska eventuella övervinster är det märkligt att justeringen sker när elpriset är lågt. Är motivet fiskalt är det oklart varför en särskild bransch ska drabbas. saknar en analys som visar att en höjning av effektskatten på kärnkraft samhällsekonomiskt är det billigaste sättet att öka det statsfinansiella utrymmet på. SKGS avstyrker förslaget då det föregår och begränsar den breda och långsiktiga uppgörelse på energiområdet som efterfrågas av regeringen. Projekt avstyrker förslaget och anför i huvudsak följande. höjda effektskatter och föreslagen höjning av effektskatten samt risker för framtida sådana gör att möjligheterna för elintensiva industrier att få långa elkontrakt till rimliga priser är minimala. Förändringar i alla former av energi- och miljöskatter borde vänta till 2016, när resultaten av och Kontroll- station 2015 och andra kommande studier föreligger. Skälen för regeringens förslag: Nivån på skatten på termisk effekt har inte höjts . För att dels beakta förändringarna i den allmänna prisutvecklingen, dels därutöver skapa ytterligare finansiellt utrymme föreslår regeringen en höjning av skatten från till per megawatt och månad av den högsta tillåtna termiska effekten i kärnkraftsreaktorn. Regeringen anser, till skillnad från vad , FKA och Kärntekniska Sällskap framfört, att den allmänna prisutvecklingen är överordnad förändringen av elpriset när syftet är att dels realvärdesäkra skatteintäkterna, dels att därutöver skapa finansiellt utrymme. Skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer behandlas förvisso av , efter en begäran om förhandsavgörande. Regeringen anser emellertid, till skillnad från , , och att skatten är förenlig med unionsrätten och dess existens inte kan förväntas ifrågasättas av domstolen. Vad Energimarknadsinspektionen, , , , , , , , , Kärntekniska Sällskap, , , SKGS samt Projekt anfört i övrigt ändrar inte regeringens bedömning av effekterna av och lämpligheten i den föreslagna åtgärden. Den föreslagna höjningen innebär högre fasta kostnader för producenterna av el från kärnkraft. Det avdrag som medges när reaktorer är ur drift som överstiger 90 kalenderdygn justeras för att avspegla den förändrade skattesatsen. Ändringarna föreslås träda i kraft . Förslaget föranleder ändringar i 2 och 5 §§ lagen (2000:466) om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer, se avsnitt 2.9. En höjning av skatten på termisk effekt från till per megawatt och månad av den högsta tillåtna termiska effekten i kärnkraftsreaktorn bedöms ge en offentligfinansiell bruttointäkt på , medan nettointäkten bedöms till . och framåt bedöms förslaget ge en offentlig- finansiell bruttointäkt på och en nettointäkt om . Skillnaden mellan netto- och brutto- intäktsbedömningen beror på två indirekta effekter: (1) Skatten är avdragsgill mot bolagsskatten. (2) Ett ökat skatteuttag från statliga bolag stärker inte de offentliga finanserna och staten äger genom en betydande andel av beskattningsunderlaget. Effekter för myndigheter och domstolar Åtgärderna kommer att medföra vissa kostnader för för anpassningar av system, blanketter, m.m. Tillkommande kostnader för ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Förslaget bedöms inte påverka antalet mål eller på annat sätt påverka arbetsbelastningen i förvaltningsdomstolarna och inte heller medföra några ökade kostnader för andra myndigheter. En höjd skatt på termisk effekt medför högre fasta kostnader för producenterna av el från kärnkraft. Därmed bidrar förslaget till en omställning av energisystemet. Höjningen av skattesatsen uppgår till per megawatt och månad. För en genomsnittlig svensk kärnkraftsreaktor, med en termisk effekt på , innebär därmed skatte- höjningen att de fasta kostnaderna ökar med ca . är den rörliga produktionskostnaden för kärnkraft relativt låg och de tio kvarvarande kärnkrafts- reaktorerna har i genomsnitt varit i drift , vilket innebär att de initialt höga kapital- kostnaderna bör vara väl avskrivna. Givet att anläggningarna producerar el i normal utsträckning är bedömningen därför att kärn- kraftsföretagen kan bära den kostnadsökning som den höjda skatten innebär. Höjda fasta kostnader för kärnkraften bedöms inte påverka elpriserna på kort sikt. Vad rör bilaterala avtal, mellan exempelvis elproducerande företag och stora elförbrukare, kan det dock finnas avtalsklausuler som innebär att köparen tagit på sig att bära risken för ökade produktionskostnader till följd av ändrade skatteregler. I sådana fall sker en fullständig övervältring av en förändrad beskattning till köparen. I vilken utsträckning sådana avtal förekommer är emellertid okänt i och med att dylika avtal är hemliga. bedöms dessa typer av avtal innefatta elprisnivåer som är förmånliga för köparen av el, eftersom de innebär minskad risk för säljaren av el. En ökad beskattning minskar lönsamheten för kärnkraftsanläggningarna och kan även medföra att incitamenten att investera i befintlig eller ny kärnkraft påverkas negativt. På lång sikt kan även prisbildningen på elmarknaden påverkas genom att investeringsnivån, och därmed kapacitetstillväxten, blir lägre. 5.6Nedsättning av koldioxidskatten på dieselbränsle i vissa skogsmaskiner genomförs inte Regeringens bedömning: Nedsättningen av skatten på dieselbränsle i vissa skogsmaskiner på grund av skogsbranden –bör inte genomföras. I stället bör ett motsvarande stöd ges på utgiftssidan av statens budget. Skälen för regeringens bedömning: Efter skogsbranden i –bedömde regeringen i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor avsnitt 6.28) att skatten på dieselbränsle i skogsmaskiner skulle sänkas . Åtgärden bedömdes minska skatteintäkterna med sammanlagt fördelat –2016. Även gjorde bedömningen att skattenedsättningen skulle genomföras, och denna bedömning ingick i beslut (bet. 2014/15:FiU1, rskr. 2014/15:29). Det har visat sig att skattenedsättningen skulle beröra förhållandevis få aktörer och inne- bära stora administrativa kostnader. Vidare planeras stora delar av det brandskadade området att bli naturreservat vilket minskar behovet av avverkning i området. Enligt regeringens bedömning bör åtgärden därför genomföras som ett stöd på utgiftssidan av statens budget i stället för som en skattenedsättning. Förslag om detta lämnas i avsnitt 6.21. Effekten av att inte förändra skattereglerna ingår i förslaget till ändrad beräkning av inkomster som lämnas i avsnitt 5.9. Ett slopande av möjligheten till grupp- registrering till mervärdesskatt bedömdes öka skatteintäkterna med 2015. Effekten av att inte förändra skattereglerna ingår i förslaget till ändrad beräkning av inkomster för gruppregistrering till mervärdesskatt behålls. 2015 som lämnas i avsnitt 5.9. Skälen för regeringens bedömning: I mervärdesskattelagen (1994:200) finns en möjlighet för två eller flera beskattningsbara personer som är nära förbundna med varandra att anses som en enda beskattningsbar person (mervärdesskattegrupp) och den verksamhet som mervärdesskattegruppen bedriver anses då som en enda verksamhet. Det innebär att utgående mervärdesskatt inte tas ut vid transaktioner inom gruppen. Gruppregistrering är möjlig för företag inom den finansiella sektorn och för företag vars huvudsakliga inriktning är att tillhandahålla tjänster till företag inom den finansiella sektorn samt för företag i ett inkomstskatterättsligt kommissionärs- förhållande. har remitterat promemorian Vissa skattefrågor inför budget- propositionen i vilken bl.a. föreslogs att möjligheten till gruppregistrering till mervärdesskatt skulle slopas. I budgetpropositionen gjorde regeringen bedömningen att möjligheten till gruppregistrering till mervärdesskatt skulle kvarstå (prop. 2014/15:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor avsnitt 6.43). beslutade dock om ett tillkänna- givande som innebar att regeringen skulle återkomma med förändringar i skatte- och avgiftsregler i överensstämmelse med den godkända beräkningen av budgetens inkomster (bet. 2014/15:FiU1, rskr 2014/15:29). Tillkännagivandet innefattade därmed ett slopande av gruppregistrering till mer- värdesskatt. Ett slopande av möjligheten till grupp- registrering till mervärdesskatt får skilda effekter beroende på i vilken organisationsform ett företag bedriver sin verksamhet. Ett slopande drabbar framför allt lokalt och regionalt förankrade banker och försäkringsbolag. Regeringen gör därför bedömningen att möjlig- heten till gruppregistrering till mervärdesskatt inte bör slopas. 5.8.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:410) om skatt på bekämpningsmedel Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 5.3 om skatt på bekämpningsmedel. Ändringen innebär att skattesatsen höjs från för varje helt kilogram verksam beståndsdel till för varje helt kilogram verksam beståndsdel i bekämpningsmedlet. I paragrafen görs också språkliga ändringar. Ändringarna träder i kraft och tillämpas fr.o.m. detta datum. Äldre bestämmelser ska fortfarande gälla för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. Detta innebär att äldre bestämmelser är tillämpliga då skattskyldighet inträtt före ikraftträdandet. 5.8.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift Ändringen av paragrafens andra stycke, som föranleds av förslaget i avsnitt 5.2 om slopad nedsättning av socialavgifterna för unga, är en följd av att 2 kap. 28 § socialavgiftslagen (2000:980) upphävs. Ändringen av paragrafens andra stycke, som föranleds av förslaget i avsnitt 5.2 om slopad nedsättning av socialavgifterna för unga, är en följd av att 3 kap. 15 a § socialavgiftslagen (2000:980) upphävs. Upphävandet av paragrafens andra stycke, som föranleds av förslaget i avsnitt 5.2 om slopad nedsättning av socialavgifterna för unga, innebär att nedsättningen av den allmänna löneavgiften för personer som vid årets ingång har fyllt 23 men inte slopas. I första punkten anges att lagen träder i kraft . Bestämmelserna i 1 och 3 §§ i den äldre lydelsen ska fortfarande tillämpas på lön eller annan ersättning enligt 1 § som betalas ut före ikraftträdandet. Som en övergångslösning ska vid tillämpningen av 3 § på lön eller annan ersättning enligt 1 § som betalas ut –för dem som vid årets ingång inte har fyllt , löneavgiften tas ut med arton tjugofemtedelar av procenttalet och anges med två decimaler så att övriga decimaler faller bort. Detta framgår av den andra punkten. I tredje punkten anges att bestämmelserna i 2 och 3 §§ i den äldre lydelsen fortfarande ska tillämpas på inkomst enligt 2 § som uppbärs före ikraftträdandet. Som en övergångslösning ska vid tillämpningen av 3 § på inkomst enligt 2 § som uppbärs – för dem som vid årets ingång inte har fyllt , löneavgiften tas ut med arton tjugofemtedelar av procenttalet och anges med två decimaler så att övriga decimaler faller bort. I fråga om egenavgifter sammanfaller normalt beskattningsåret med kalenderåret. En särskild övergångsbestämmelse behövs därför för det fall den avgiftsskyldige inte visar hur stor del av beskattningsårets inkomst som hänför sig till tiden efter respektive tiden efter . I dessa fall ska så stor del av beskattningsårets inkomst anses hänförlig till tiden efter respektive tiden efter som svarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller och hela beskattningsåret. 5.8.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1667) om skatt på naturgrus Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 5.4 om skatt på naturgrus. Ändringen innebär att skattesatsen höjs från per ton natur- grus till per ton naturgrus. Ändringen träder i kraft och tillämpas fr.o.m. detta datum. Äldre bestämmelser ska fortfarande gälla för för- hållanden som hänför sig till tiden före ikraft- trädandet. Detta innebär att äldre bestämmelser är tillämpliga då skattskyldighet inträtt före ikraftträdandet. 5.8.4Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 5.1 om RUT-avdraget. Ändringen i sjätte punkten och upphävandet av åttonde punkten innebär att skattereduktion inte längre ges för renodlad hjälp med läxor och annat skolarbete. För rätt till skattereduktion för barnpassning krävs vidare att barnpassningen inte mer än i ringa omfattning innefattar hjälp med läxor och annat skolarbete. Med ”ringa” avses enligt inkomstskattelagens terminologi ca 5–(se prop. 1999/2000:2, del 1, s. 504). Med ”läxor och annat skolarbete” avses sådant skolarbete som hänför sig till läroplaner, kursplaner och ämnesplaner. I första punkten anges att lagen träder i kraft . Av andra punkten framgår att lagen tillämpas på hushållsarbete som har utförts efter (av ett företag eller av någon för vilken ersättning redovisas i en förenklad arbets- givardeklaration) och förmån av hushållsarbete som har tillhandahållits efter . 5.8.5Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:466) om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 5.5 om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer. Ändringen i andra stycket innebär att skatte- satsen höjs från till per megawatt och månad av högsta tillåtna termiska effekt i kärnkraftsreaktorn. Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 5.5 om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer. Ändringen innebär att avdraget höjs från till per kalenderdygn som överstiger 90 kalenderdygn. Ändringarna träder i kraft och tillämpas fr.o.m. detta datum. Äldre bestämmelser ska fortfarande gälla för för- hållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. Detta innebär att den äldre lydelsen av 2 § är tillämplig då skattskyldighet inträtt före ikraftträdandet. Detta innebär vidare att den äldre lydelsen av 5 § är tillämplig för överstigande dagar som infallit före ikraft- trädandet medan avdragsbeloppet enligt den nya lydelsen är tillämplig för överskjutande dagar som infallit efter ikraftträdandet. 5.8.6Förslaget till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980) Upphävande av 28 § Upphävandet av paragrafen, som föranleds av förslaget i avsnitt 5.2 om slopad nedsättning av socialavgifterna för unga, innebär att nedsätt- ningen av arbetsgivaravgifterna för personer som vid årets ingång inte har fyllt slopas. Ändringen av paragrafens andra stycke, som föranleds av förslaget i avsnitt 5.2 om slopad nedsättning av socialavgifterna för unga, är en följd av att 28 § upphävs. Upphävande av 15 a § Upphävandet av paragrafen, som föranleds av förslaget i avsnitt 5.2 om slopad nedsättning av socialavgifterna för unga, innebär att nedsätt- ningen av egenavgifterna för personer som vid årets ingång inte har fyllt slopas. Ändringen i paragrafens tredje punkt i andra stycket, som föranleds av förslaget i avsnitt 5.2 om slopad nedsättning av socialavgifterna för unga, är en konsekvens av att nedsättningen av egenavgifterna för personer som vid årets ingång inte har fyllt slopas genom upphävandet av 15 a §. En förutsättning för att avdrag vid beräkningen av egenavgifterna ska kunna göras enligt denna paragraf är att den avgiftsskyldige inte tillhör en sådan åldersgrupp som redan är föremål för en nedsättning av egenavgifterna. I första punkten anges att lagen träder i kraft . Den upphävda bestämmelsen i 2 kap. 28 § och bestämmelsen i 29 § i den äldre lydelsen ska fortfarande tillämpas på ersättning som betalas ut före ikraftträdandet. Som en övergångslösning ska den upphävda bestämmelsen i 2 kap. 28 § och bestämmelsen i 2 kap. 29 § i den äldre lydel- sen även tillämpas på ersättning som betalas ut –. På ersättning som betalas ut under nämnda period ska dock vid tillämpningen av 2 kap. 28 §, utöver hela ålderspensionsavgiften, arton tjugo- femtedelar av de övriga arbetsgivaravgifterna betalas. Detta gäller således såväl för personer som vid årets ingång inte har fyllt som för personer som vid årets ingång har fyllt 23 men inte . Procenttalen för avgifterna ska efter kvoteringen anges med två decimaler så att övriga decimaler faller bort. Detta framgår av den andra punkten. I tredje punkten anges att den upphävda bestämmelsen i 3 kap. 15 a § och bestämmelsen i 3 kap. 18 § i den äldre lydelsen fortfarande ska tillämpas på inkomst som uppbärs före ikraftträ- dandet. Som en övergångslösning ska den upp- hävda bestämmelsen i 3 kap. 15 a § och bestäm- melsen i 3 kap. 18 § i den äldre lydelsen tillämpas även på inkomst som uppbärs –. På inkomst som uppbärs under nämnda period ska dock vid tillämpningen av 3 kap. 15 a §, utöver hela ålderspensionsavgiften, arton tjugofemtedelar av de övriga egenavgifterna betalas. Detta gäller således såväl för personer som vid årets ingång inte har fyllt som för personer som vid årets ingång har fyllt 23 men inte . Procenttalen för avgifterna ska efter kvoteringen anges med två decimaler så att övriga decimaler faller bort. I fråga om egenavgifter sammanfaller normalt beskattningsåret med kalenderåret. En särskild övergångsbestämmelse behövs därför för det fall den avgiftsskyldige inte visar hur stor del av beskattningsårets inkomst som hänför sig till tiden efter respektive tiden efter . I dessa fall ska så stor del av beskattningsårets inkomst anses hänförlig till tiden efter respektive tiden efter som svarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller och hela beskattningsåret. 5.8.7Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1004:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980) Ändringarna föranleds av förslaget i avsnitt 5.2 om slopad nedsättning av socialavgifterna för unga. Ändringen av paragrafens första stycke är en följd av att 2 kap. 28 § socialavgiftslagen (2000:980) upphävs. Ändringen av paragrafens andra stycke är en följd av att 3 kap. 15 a § socialavgiftslagen upphävs. Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 5.2 om slopad nedsättning av socialavgifterna för unga. Ändringen i paragrafens första stycke är en följd av att 2 kap. 28 § socialavgiftslagen (2000:980) upphävs. I första punkten anges att lagen träder i kraft . Av andra punkten framgår att bestämmelserna i 2 och 5 §§ i den nya lydelsen inte ska tillämpas på ersättning som betalas ut före ikraftträdandet. 5.9Ändrad beräkning av inkomsterna i statens budget Regeringens förslag: Den ändrade beräkningen av inkomster på statens budget som redovisas i tabell 5.4 godkänns. Regeringen gjorde i propositionen En utvecklad budgetprocess (prop. 2014/15:173) bedömningen att förslag som har en tydlig påverkan på statens inkomster för det löpande budgetåret bör föranleda en ny inkomst- beräkning. Den nya inkomstberäkningen ska göras för de inkomsttitlar som berörs av förslagen. I de fall regeringen har gjort en ny beräkning av inkomsttitlarna baserat på nya makroekonomiska prognoser och andra förutsättningar, som t.ex. förändrade volymer, ska inkomstberäkningen även omfatta dessa förändringar (prop. 2014/15:173 s. 34 f.). framförde i sitt yttrande till att det av redovisningen bör gå att särskilja de effekter som beror av regeländringar från effekter till följd av ändrade makroprognoser och andra ekonomiska förut- sättningar. instämde i finansutskottets bedömning (bet. 2013/14:KU46 s. 35 och 37). I detta avsnitt lämnas därmed förslag om en ny inkomstberäkning för de inkomsttitlar som påverkas av de lagförslag och andra förslag som lämnas i denna proposition. De förslag som ligger till grund för de ändrade beräkningarna av övriga inkomster redovisas i avsnitt 6. I tabell 5.4 redovisas den ändrade inkomst- beräkningen, inklusive effekterna av nya makroekonomiska prognoser och andra förutsättningar. Även bruttoeffekten av skatteförslagen och övriga förslag framgår. Tabell 5.4 Specifikation av ändrad beräkning av inkomster -232 068 636 -233 048 350 -20 328 866 -15 364 917* -5 279 898 -20 644 815 -4 169 649 Övriga skatter på energi och miljö Skatt på bekämpningsmedel och gödsel Skatt på termisk effekt i Inkomster av statens verksamhet Bidrag m.m. från EU -1 170 599 Bidrag från Europeiska socialfonden Övriga bidrag från EU Anm.: I beslutad budget fanns inte en uppdelning på inkomsttitelnivå 1154, 1411, 1442, 1454, 1455, 1458, 2525, 6414 och 6911. Därför kan siffrorna för godkänd beräkning och förändring av beräkning inte redovisas. I stället redovisas dessa siffror på av beslutad nivå. * I beslutad budget redovisas inkomstförsvagningen av att behålla nedsättningen av socialavgifter för unga under inkomstgrupp Arbetsgivaravgifter 1210 och inte under inkomstgrupp Nedsättningar 1280. Eftersom effekten av förslaget att ta bort nedsättningen av socialavgifter för unga redovisas under inkomstgrupp Nedsättningar 1280 i Ny beräkning blir inkomstgrupp Nedsättningar 1280 i Godkänd respektive Ny beräkning inte helt jämförbara med varandra. För att dessa skulle ha varit jämförbara borde inkomstförändringen ha bokförts på inkomstgrupp 1280 även i Godkänd beräkning. Därmed skulle det ha redovisats ett belopp på ca -i stället för nuvarande -15,, dvs. ytterligare ca vilket motsvarar effekten av att inte slopa nedsättningen fr.o.m. . Regeringens förslag till godkänd beräkning av budgetens inkomster i budgetpropositionen är specificerat på inkomsttitlar (se bl.a. prop. 2014/15:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor bilaga 1 avsnitt 2). beslut om beräkningen av inkomsterna på statens budget är däremot, med något undantag, specificerat på en mer aggregerad nivå såsom inkomstgrupper, inkomsthuvudgrupper och inkomsttyper. I tabell 5.4 redovisas förändringen på såväl den av godkända nivån som på inkomst- titelnivå. De nya beräkningarna påverkas av fler faktorer än bara regeländringar, exempelvis en ny bedömning av den makroekonomiska utvecklingen och justeringar till följd av hittillsvarande utfall. Ju högre aggregeringsnivå desto fler faktorer påverkar den nya beräkningen. I det följande kommenteras de största förändringarna. Enligt godkänd beräkning i tabell 5.4 uppgår inkomstgrupp 1280 nedsättningar av arbets- givaravgifter och egenavgifter till 2015. I detta belopp redovisas dock inte inkomstförsvagningen av att inte slopa nedsättningen av socialavgifterna för unga fr.o.m. , på ca . Effekten av att behålla nedsättningen för unga redovisas i av godkänd beräkning i stället under inkomstgrupp 1210, arbetsgivar- avgifter. I Ny beräkning däremot redovisas förändringen av att ta bort nedsättningen av socialavgifterna för unga i inkomstgrupp 1280. Det betyder att beloppen i de två beräkningarna inte är helt jämförbara med varandra. I Ny beräkning införs förslaget dessutom först fr.o.m. , vilket betyder att effekten är lägre jämfört med vad den skulle ha varit om den införts (6,6 jämfört med ca ). Prognosen för intäkterna från mervärdes- skatten har reviderats ned med 4 miljarder kronor i förhållande till den godkända beräkningen i den beslutade budgeten . Det beror huvudsakligen på att konjunktur- utsikterna reviderats ned. Hushållens konsumtion i löpande priser väntas inte utvecklas lika starkt som tidigare beräknat, vilket håller tillbaka intäkterna från mervärdesskatt. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att den ändrade beräkningen av inkomster på statens budget som redovisas i tabell 5.4 godkänns.