prop · H203101 · 2015-04-15 00:00:00 — Inom området arbetsmark- nad ökade köp av arbetsmarknadsutbildning med . Kostnaderna för lönebidrag och ökade med . transfereringar till företag ökade med och ökningen förklaras främst av kreditförluster för villkorslån. Transfereringar till kommuner ökade Efter att ha ökat 2010 och 2011 i samband med finanskrisen minskade bidragen till kommuner 2012. ökade bidragen till kommuner återigen och ökningen tilltog 2014. Transfereringarna till kommuner ökade totalt med . De allmänna bidragen till kommuner ökade med . De innefattar den kommunalekonomiska ut- jämningen som nettoredovisas på statens budget där det generella statsbidraget sammanförts med utjämningssystemet. Inkomstutjämningsavgift och kostnads- utjämningsavgift från kommuner och landsting på sammanlagt nära redo- visas under anslaget för kommunalekonomisk utjämning varför statsbidragen till kommunerna minskat med motsvarande belopp i statens budget. I de allmänna bidragen till kommuner ingår också mervärdesskatt för kommuner och landsting som nettoredovisas på statens budgets inkomstsida. justeras statsbidragen till kommuner ned med motsvarande belopp. Kommunernas kompensation för ingående mervärdesskatt i icke skattepliktig verksamhet redovisas på inkomsttitel, vilket minskar kommunbidragen och skatteintäkterna på statens budget med . I resultaträkningen har den kommunalekono- miska utjämningen och kommunmomsen bruttoredovisats, vilket innebär att både transfereringar till kommuner och skatteintäkter är högre än i utfallet på statens budget. Den kommunalekonomiska utjämningen till kommuner och landsting ökade med respektive . Ökningen beror på att kommunerna kompenserats för beslut som påverkar deras skatteunderlag negativt, främst sänkt skatt för pensionärer. ingående mervärdesskatt ökade med 3,4 mil- jarder kronor. Bidrag för läkemedelsförmånerna ökade med . Då avtal saknats mellan staten och kommuner och landsting på detta område har utgifterna reglerats i särskilda regeringsbeslut. Det innebär att utgifterna för läkemedelsförmånerna är preliminära. Ökad kommunersättning för flyktingmottagande bidrag till kommuner för integration och migration ökade med 3,4 miljar- der kronor. Ersättningar till kommuner vid flyktingmottagande ökade . Därav ökade ersättningen för ensamkommande barn med . Antalet ensam- kommande barn 2014 var 7 049, 3 197 fler än 2013, och de kommunplacerade var 1 085 fler än 2013. Ersättningar till kommuner för mottagande av asylsökande ökade med . Totalt ansökte 81 301 personer om asyl, 27 042 fler än 2013. Sökande från fortsätter att vara den största gruppen, . Antalet asylsökande från ökade mer procentuellt och var . Migrations- verkets prognos är att antalet asylsökande fort- sätter att öka 2015 och beredskap behövs för att ta emot 90 000 asylsökande. Antalet kommun- mottagna för vilka ersättning utgår, enligt förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar, var 45 836 personer , vilket var 12 039 fler än 2013. beviljades 110 610 uppehålls- tillstånd, vilket var 6 000 färre än 2013. Anslaget Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet ökade . Statligt stöd till vuxenutbildning avseende yrkesutbildning inom komvux och särvux minskade med . Transfereringar till utlandet ökade – högre EU- avgift Bland transfereringar till utlandet ökade avgiften till EU med . Den BNI-baserade avgiften minskade med . Den minskningen beror på att EU:s budget var lägre än . Den lägre budgeten är ett resultat av rådets och parlamentets uppgörelse om den fleråriga budgetramen –2020. Den mervärdesskattebaserade avgiften ökade med . Den ökningen förklaras av att gjort ett högre uttag i avvaktan på realisering av rabatt för perioden –2020. Det beror på att beslutet om egna medel som reglerar rabatt för perioden –2020 väntas träda i kraft först eftersom det först måste godkännas av medlemsstaternas nationella parlament. Beslutet har dock verkan och kommer att tillämpas retroaktivt. Avgiften redovisas här periodiserad till skillnad mot redovisningen på statens budget. Kostnaden för bistånd och andra internationella bidrag genom ökade med . Avsättning till/upplösning av fonder Avsättning till fonder i staten avser främst Stabilitetsfonden och Insättnings-garantifonden som förvaltas av samt Kärnavfallsfonden. Stabilitetsfonden bildades med från anslag på statens budget. Avsättningen var på en mer normal nivå 2014, jämfört med då avsättningen var särskilt stor som följd av reavinster vid försäljning av aktier i med nära . Fondens intäkter var stabilitetsavgifter med och bankgarantiavgifter med . Finansiella intäkter uppgick netto till . Inga bidrag betalades ut från fonden . har redovisningsansvaret för fonden. Fondens förändring skiljer sig något jämfört med den kassamässiga ökning av fondens behållning som är en del av nettotutlåning, beroende på periodiseringar av avgifter och finansiella poster. Avsättningen till Insättningsgarantifonden beror på det ekonomiska resultatet i garanti- verksamheten. Årets avsättning ökade främst beroende på att en kraftig ökning av det finansiella nettot, . Intäkterna från insättningsgaranti- avgifter ökade med nära till . Avsättningen till Kärnavfallsfonden ökade med nära jämfört med . Avgifterna från reaktorinnehavarna betalas i förhållande till levererad energi och bestäms av regeringen. De minskade något . Det finansiella nettot ökade med till , främst på grund av högre realisationsvinster. minskade ersätt- ningarna till reaktorinnehavarna med 287 mil- joner kronor till . Övriga fonder i staten är förhållande- vis små. Batterifonden hos minskade medan övriga fonder sammantaget ökade något . Fondernas ändamål och vilka myndigheter som redovisar olika fonder, framgår i övrigt av not 42. Summa lönekostnader efter eliminering Eliminering av premieintäkt för statliga Total summa kostnader för personal Statens kostnader för personal ökade med ca eller . Löner, inklusive lagstadgade arbetsgivaravgifter ökade med medan pensionskostnaderna ökade och övriga personal- kostnader minskade . Lönekostnader inklusive lagstadgade arbetsgivar- avgifter ökade med , vilket motsvarar . Lagstadgade arbets- givaravgifter uppgick till 31,42 pro- cent av lönesumman, vilket är samma procent- sats som . Myndigheternas inbetalda arbetsgivaravgifter, löneskatter m.m. är stats- interna transaktioner och därmed inga kostnader för staten och har därför eliminerats. lönekostnader ökade vilket beror på ett större personal- behov till följd av den ökade inströmningen av asylsökande. Antalet anställda ökade med 1 044 personer . ökade lönekost- nader, , beror på att 117 personer gick över från Försvarsmakten till , men beror även på löneökningen för året. lönekostnader ökade med anledning av regeringsskiftet och därmed ökade avgångsvederlag. Även löne- revision och viss personalförändring påverkade utfallet. universitets lönekostnader ökade . Årets ökade lönekostnader kan främst hänföras till ökat antal anställda. I medeltal hade 6 840 anställda vilket var en ökning med ca 335 anställda jämfört med . () redovisar statens tjänstepensionsåtagande. Det har påverkats av att räntan i beräkningsgrunderna sänktes till från 2013. Sänkningen av ränteantagandet ökade tjänste- pensionsskulden med . En mer detaljerad beskrivning av de faktorer som ingår i förändringen av statens pensions- avsättning finns i not 43. har en enhetlig grundränta i beräkningsgrunderna för pensionsavsättningen använts i årsredovisningen för staten både för SPV:s pensionsavsättning och för , , och Svenska Kraftnäts pensions- avsättningar. En närmare beskrivning av detta finns i avsnittet Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar. Myndigheternas pensionskostnader består främst av för statliga tjänstepensioner och andra avtalsförsäkringar, vilket utöver premien till SPV innefattar avgifter till kompletterande ålderspension (Kåpan) och den individuella ålderspensionen (Iåp). Pensions- premiernas storlek beror på åldersfördelningen och löneläget hos personalen vid respektive myndighet. för avtalsförsäkringar betalas till och hanteras till största delen av SPV och den delen har därför eliminerats i Den kompletterande och den individuella ålderspensionen fonderas däremot externt och därför elimineras inte myndig- heternas avgifter för dessa pensionsförmåner. Detsamma gäller också för några myndigheter som gör egna pensionsavsättningar. Kostnaderna för dessa ingår i statens pensionskostnader och elimineras inte. På myndighetsnivån minskade universitets pensionskostnader vilket beror på att myndigheten fått en stor återbetalning efter en omräkning av pensionspremierna åren 2003–2014. Affärsverkens pensionskostnader ökade kraftigt beroende på den omräkning som gjorts av deras pensionsavsättningar enligt den princip som används i årsredovisningen för staten. Den redovisade pensionsskulden för affärsverken är dock lägre i årsredovisningen för staten än i affärsverkens årsredovisningar. Övriga personalkostnader består av kostnader för personalutbildning, traktamenten m.m. De minskade sammantaget från föregående år. I nedanstående tabell visas antalet årsarbets- krafter vid de största statliga myndigheterna och totalt . Måttet årsarbetskrafter ska visa de anställdas arbetsvolym under ett räkenskapsår räknat i antalet heltidstjänster. Som anställd räknas inte den som är uppdragstagare (konsult) även om denna arbetar med samma uppgifter som anställda. Anställda i utlandet, vars löner betalas med myndighetens medel, ska ingå när antalet årsarbetskrafter räknas fram. Den arbetstid som inräknas ska vara den tid som myndigheten utbetalt lön eller annan ersättning för i utbyte mot arbete. Omräkning till heltidstjänster innebär att deltidsanställd personal ingår i summa antal personer med den procentandel av en heltidstjänst som deras tjänstgöring utgör. Uppgifterna i tabellen bygger på myndigheternas rapportering i statens informationssystem . ökade antalet årsarbetskrafter totalt med 3 108 personer eller . årsarbetskrafter ökade med 347 personer eller . Förklaringen till detta är att ingår även anställd personal som är anvisad från Arbetsförmedlingen och ökningen beror bland annat på pågående större arbets- marknadsprojekt åt Arbetsförmedlingen. Hos ökade antal årsarbets- krafter vilket beror på nyanställ- ningar till följd av att inströmningen av asyl- sökande fortsatte att öka. Myndigheten för samhällsskydd och Som kostnader för lokaler redovisas myndig- heters kostnader för hyrda lokaler. Redo- visningen är brutto och inkluderar även hyra till andra statliga myndigheter. Elimineringarna görs av hyra från de myndigheter som betalar sina lokalkostnader till och . hyreskostnader ökade med . Ökningen beror främst på att antalet asylsökande fortsatte att öka kraftigt. Efterfrågan på platser i anläggningsboende överstiger antalet avtalade platser, därför hyr tillfälliga platser som är betydligt dyrare än avtalade platser. Vissa garanti- och kreditkostnader Förväntade förluster, utestående Förändring i reservering för skador Under posten vissa garanti- och kreditkostnader redovisas kostnader för statlig garanti- och utlåningsverksamhet som inte redovisas bland transfereringar. Kostnaderna skiljs från övriga driftkostnader eftersom de kan variera kraftigt mellan åren och därför stör jämförelser mellan åren, som de har en annan karaktär än de flesta myndigheters driftkostnader i övrigt. kostnader i garantiverk- samheten minskade med , vilket till största delen beror på lägre kostnader inom regress- och räntehanteringen. Även kostnaderna för nedskrivning av finansiella tillgångar minskade . Kostnaderna för förväntade förluster ökade vilket beror på utfärdat en ny garanti . totala kostnader i ga- rantiverksamheten minskade med och beror främst på minskat behov av reservering för framtida skador. Skadeersätt- ningarna ökade med jämfört med föregående år. De största skade- utbetalningarna berör affärer i , och . redovisar en kostnadsreduktion för förändring av avsättningar för garantier. Garantierna kan långivare teckna för lån till ny- och ombyggnad av bostäder och vid köp av fastighet som ombildas till kooperativ hyresrätt. Övriga driftkostnader - tjänster Övriga driftkostnader - varor , övrig drift – varor och Summa affärsverk, övrig drift – varor Övriga driftkostnader - reparationer, Myndigheten för samhällsskydd och reparationer, diverse m.m - anläggningstillgångar i egen regi Summa aktivering utveckling av anläggningstillgångar i egen regi Total summa övriga driftkostnader Övriga driftkostnader utgörs av myndigheternas köp av tjänster, varor, reparationer och diverse andra driftkostnader. Redovisningen görs brutto under varje avsnitt och raden eliminering gäller köp av varor och tjänster mellan myndigheter. Totala övriga driftkostnader ökade med . upphandlar entreprenader och konsulter för byggande och underhåll av vägar och järnvägar samt för planering och projektering. övriga driftkostnader påverkas av de aktiveringar som görs såväl för köp av tjänster som för köp av varor. Aktiveringarna gäller järnvägsanläggningar, produktionsanläggningar samt väganläggningar. Aktivering innebär att kostnader för köp av varor och tjänster förs bort från resultat- räkningen och tas upp som anläggningstillgång i balansräkningen. har aktiverat något mer än föregående år för utveckling av anläggningstillgångar i egen regi. I och med att aktiveringen var högre minskade de totala drift- kostnaderna hos med jämfört med föregående år. Försvarsmaktens ökade kostnader för tjänster förklaras av uppbyggnaden av en ny bas i . Även Försvarsmaktens kostnader för köp av materiel ökade, vilket främst beror på anskaff- ning av en provrobot. Minskade kostnader för varor hos gäller främst materiel som rör arméförband, ledningssystem och logistik. Även myndighetens kostnader för tjänster minskade. Minskningen avser främst pansarvärnssystem och marinförbandsmateriel. Aktiveringarna hos myndigheterna i försvarssektorn minskade jämfört med föregående år varav den största minskningen gäller beredskapsinventarier hos . övriga driftkostnader minskade jämfört med föregående år. Det beror bland annat på att myndigheten hade lägre kostnader för datorer, kringutrustning och resor. Dessutom har omklassificerat underhållskostnader för helikoptrar som betalats i förskott. Omklassificeringen minskade kost- naderna jämfört med föregående år. Den energi som köper eller säljer i form av balanskraft och reglerkraft, prissätts och avräknas mot respektive balans- ansvarigt företag. minskade både volymen och priset för köpt och såld balanskraft, vilket huvudsakligen förklarar kraftnäts minskade driftkostnader. Myndigheten för samhällsskydd och I posten ingår avskrivningar och nedskrivningar på anläggningstillgångar. avskrivningar ökade med främst beroende på avskrivningar på väg- och järnvägsanläggningar (se not 18 och 19). Försvarsmaktens avskrivningar ökade med främst beroende på avskriv- ningar på beredskapsinventarier som strids- fordon, självgående pjäser, fartyg och båtar (se not 24). Resultat från andelar i hel- och delägda företag Resultat från andelar i företag med Övriga företag som redovisas av Summa resultat från andelar i företag med bestämmande statligt inflytande Resultat från andelar i företag med Summa resultat från andelar i företag med väsentligt statligt inflytande Resultat från andelar i hel- och delägda Resultat från andelar i företag med Resultat från andelar i företag med Med bestämmande statligt inflytande avses när statens ägarandel överstiger . Med väsentligt statligt inflytande avses när statens ägarandel uppgår till högst 50 och lägst . Det resultat som redovisas ovan baseras på det redovisade nettoresultatet hos bolagen enligt årsbokslut , utom i några fall då ett tidigare delårsbokslut använts. Resultat- andelarna har ökat med jämfört med . Akademiska hus AB visade bättre resultat än föregående år. Ökningen är främst hänförbar till värde- förändringar i fastigheter. redovisade ett förbättrat resultat med , främst beroende på högre leveransvolymer och högre priser. gående år vilket främst beror på högre positiv värdeförändring på förvaltningsfastigheter. AB redovisade ett förbättrat resultat med , främst beroende på en upplösning av tidigare gjorda reserveringar för kreditförluster samt att nettoresultatet av finansiella transaktioner ökade. förbättrade resultatet med , vilket främst beror på ett förbättrat nettoresultat av finansiella poster till verkligt värde. Swedavia förbättrade resultatet med 0,4 mil- jarder kronor. Swedavia avyttrade hotellfastigheten vid airport vilket påverkade rörelseresultatet positivt. SJ visade ett förbättrat resultat med . Ökningen berodde bl.a. på positivt utfall i skiljenämnden avseende en tvist med en cateringleverantör samt realisationsvinst i samband med försäljning av lok. Resultatet för försämrades med . Försämringen är främst hänförbar till lägre intäkter, till en utökad satsning på produktutveckling samt till en högre nettonivå på engångsposter. Engångsposterna gällde främst tidigarelagda kostnader för övergång till ny sändningsteknik samt till omstruktureringskostnader. AB försämrade resultatet med negativt av värdeförändringar på derivat och positivt av skatteeffekt vid bolagsförsäljning. malm påverkade resultatet negativt. påverkade ökade volymer och valutaeffekter resultatet positivt. Resultatet inkluderar avsättning för kostnader på relaterade till påverkan av gruvbrytning på samhällena , vilket var högre än föregående år. resultat redovisas inte som resultat- andel eftersom det egna kapitalet hade varit negativt utan aktieägartillskott på . Resultatandelen från Systembolaget minskade med . Andelen reducerades med respektive års betalda utdelning på 0,3 mil- jarder kronor respektive 2013, som i stället betraktas som skatte- intäkt. Resultatet före denna omföring uppgick till för båda åren. Resultatet för Svevia förbättrades med , bl.a. beroende på kostnads- besparingar och avyttringen av trafiksystem . Resultatet för Infranord förbättrades med . Resultatförbättringen förklaras med högre volymer, bättre resurs- utnyttjande och lägre administrativa kostnader. Resultatet i uppgick till , vilket är en försämring med . Resultatet behandlas inte som resultat från andelar i årsredovisningen för staten utan redovisas som skatteintäkt. resultat ökade med . Det förbättrade resultatet är till stor del hänförligt till lägre personal- och driftskostnader. Resultatandelen för ESS (European Spallation Source) försämrades med vilket förklaras med ökade personal- och konsultkostnader. Det förklaras också av att arbetet med byggnation av forskningsanlägg- ningen påbörjades vilket medförde relaterade byggkostnader. AB:s resultat förbättrades med men är fortfarande negativt. Resultatet netto efter skatt belastades med nedskrivningar på samt ökade avsättningar för avvecklingen av kärn- kraften i . Ersättningsmark i likviderades . överfördes verksamheten i till E- hälsomyndigheten. Resultatet för Nordiska Investeringsbanken (NIB) avser . Resultatet för avser . Finansiella intäkter och kostnader för Ränteintäkter avseende upplåning i Ränteintäkter avseende upplåning i Räntekostnader avseende upplåning i Räntekostnader avseende upplåning i Överkurs vid emission (netto) Intäktsförda, preskriberade obligationer Realiserade kursförändringar (netto) Provisioner till banker m.fl. Nettokostnad för förvaltning av redovisar finansiella intäkter och kostnader för förvaltning av statsskulden. De innefattar även intäkter och kostnader för skuldskötselåtgärder. uppgick nettokostnaden för stats- skulden (räntor, över- och underkurser och valutakursförändringar m.m.) till , vilket innebär att nettokostnaden ökade med . Orsaken var främst att de positiva realiserade valutakursförändringar minskade med och att de orealiserade valutakursförändringarna ökade till -17,. Båda dessa poster försämrades på grund av den svagare kronan. Reavinst försäljning av aktier såldes statens inne- hav i och vilket påverkade intäkterna med . inlevererade överskott minskade också kraftigt jämfört med . levererade in överskott på . CSN:s finansiella intäkter består bl.a. av räntor på studielån. redovisar främst räntor i skatte- kontosystemet. Kärnavfallsfondens intäkter omfattar huvud- sakligen ränteintäkter för nominella placeringar. Reavinst vid försäljning av aktier innehöll ca från statens försäljning av aktierna i . De finansiella intäkterna hos är räntedel i beräkningen av pensionsavsätt- ningen. Aktivering av finansiella kostnader finansiella kostnader gäller främst kursdifferenser samt beräknade och realiserade kursförluster för och skade- fordringar. övriga finansiella kostna- der är räntekostnader för repor i insättnings- garantifonden. finansiella kostnader är i huvudsak valutakursförluster. I noten redovisas finansiella kostnader per myndighet brutto. Några myndigheter har aktiverat räntekostnader i samband med anläggningsprojekt, eftersom räntan är en del av de utgifter myndigheten tar upp som tillgång för att bygga anläggningen. Balanserade utgifter för utveckling Årets investeringar, anskaffningsutgifter Årets investeringar, egen utveckling Årets avskrivningar och nedskrivningar Minskning av ack avskrivn vid I posten Balanserade utgifter för utveckling ingår främst egenutvecklade it-system och program. utgifter avser främst utveckling av it-system. De största posterna avser it-stöd för ärendehantering, själv- betjäningstjänster samt ny infrastruktur för it. har kvar it-system för pensionshantering även efter Pensions- myndighetens bildande. På uppdrag av vidareutvecklar Försäk- ringskassan dessa system och fakturerar för kostnader för avskrivningar avseende dessa tillgångar. Försvarsmaktens post avser i huvudsak fortsatt utveckling av system PRIO som lanserades . PRIO är ett integrerat affärsystem för ledning, HR, ekonomi och logistik som etappvis införs i verksamheten. togs ett flertal etapper i drift. Transportstyrelsens balanserade utgifter avser främst det nationella systemet för trängselskatter i och samt infrastruktur- avgifter i och i . Sista delen av systemet togs i drift . post avser utgifter för utveckling av it-system. Minskningen av posten beror främst på nedskrivning av tillgångar som inte längre används i verksamheten. balanserade utgifter för utveckling minskade totalt med . I beloppet ingår både en ökning och en minskning. Ökningen beror på ett antal it- utvecklingsprojekt som hantering av ärenden, handläggning och vapen samt intranät. Minskningen beror på nedskrivning av ett par projekt för utredningsstöd och kommunikation. Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar Myndigheten för samhällsskydd och Årets investeringar, anskaffningsutgifter Årets avskrivningar och nedskrivningar Minskning av ack avskrivn vid Under posten Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar redovisas i första hand köpta it-system och program. Tillgångarna hos Myndigheten för samhälls- skydd och beredskap avser främst investeringar i växlar och licenser för det nationella radio- kommunikationssystemet . Ökningen med beror på driftsättning av pågående nyanläggning i . rättigheter minskade med från föregående år. Minskningen beror främst på licensrättigheter relaterade till utvecklingsprojekt. Kriminalvårdens post består huvudsakligen av tele- och säkerhetsinstallationer. Svenska kraftnäts post består främst av markrättigheter i form av servitut och ledningsrätter samt nyttjanderättigheter för optoförbindelser. Förskott avseende immateriella anläggningstillgångar Förskottet avser utvecklingskostnader av systemstöd. Årets färdigställande från pågående redovisar investeringar i statliga väganläggningar. Avskrivningstiden för dessa är . Värdet av väganläggningar som blev klara var (överfört från pågående nyanläggningar). Större objekt som öppnades för trafik 2014 var bl.a. , E4 , E22 Rolsberga–Fogdarp, E18 –Sagån, E 18 –. Årets färdigställande från pågående redovisar investeringar i järnväg- sanläggningar.