prop · H3031d18 · 2015-09-21 00:00:00 — 7Resultatredovisning för folkhögskolorna återfinns under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, avsnitt 16 Folkbildning. 9Inkluderar forskning och utbildning på forskarnivå. 10Inkluderar studiebidrag och studiemedlens bidragsdel samt kostnaderna för räntesubventioner, avskrivningar och statlig ålderspensionsavgift. Resultat- redovisning för studiestöd återfinns under utgiftsområde 15 Studiestöd. 11De redovisade andelarna har minskat med ungefär en halv procentenhet jämfört med uppgifter i budgetproposition 2014 och tidigare till följd av revide- ringar och EU-harmoniseringar som genomförts av nationalräkenskaperna. Anslagen inom utgiftsområdet finansierar endast till en mindre del skolväsendet samt annan peda- gogisk verksamhet och vuxenutbildning. Dessa verksamheter finansieras i huvudsak med kom- munala skattemedel, men även med det generella statliga bidraget till kommunerna. Avgifter svarar för en del av finansieringen av skol- väsendet och annan pedagogisk verksamhet samt vissa myndigheter, men avgifterna utgör en mycket liten andel av den totala finansieringen. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Anslagen inom utgiftsområdet används för yrkeshögskoleutbildning, vissa kompletterande utbildningar, högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå, behörighetsgivande och högskoleintroducerande utbildning samt utgifter för särskilda insatser för högskoleutbildning inom högskoleområdet. Anslagen inom utgiftsområdet används också för forskning och utbildning på forskarnivå vid universitet och högskolor och vid vissa enskilda utbildnings- anordnare, genom i första hand direkta anslag samt medel till anslagsfinansierade forsk- ningsråd. 2.1.3Statliga styrmedel och insatser Som nämnts ovan varierar huvudmannaskap, mål- och resultatstyrningens utformning och finansieringsformerna för olika verksamheter och skolformer inom utgiftsområdet. Statens styrmedel, mål- och resultatstyrning och de statliga insatserna består av nedanstående inslag. Högskolesektorn och finansie- ras i huvudsak genom direkta statliga anslags- medel. Anslagen avser statlig verksamhet samt i fall bidrag för statlig, och enskild verksamhet. Anslags- medel används inte bara för löpande verksamhet utan också som kompletterande finansiering för att förändra, utveckla och förnya den befintliga verksamheten. Anslagen för högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå är huvud- sakligen prestationsrelaterade. I fråga om barn- och ungdomsutbildning och kommunernas vuxenutbildning utgör anslagen inom utgifts- området inte den dominerande finansierings- källan. Finansiering sker dels genom kommunala medel, dels genom de generella och riktade statsbidragen till kommunerna. Reglering och uppställda mål För utgiftsområdet fastställs mål och tas beslut om lagar och andra författningar. För skol- väsendet och annan pedagogisk verksamhet för barn och ungdomar, komvux, särvux och sfi gäller skollagen (2010:800), förordningar som reglerar de olika skolformerna och andra författ- ningar. För gäller lagen (2009:128) om och förord- ningen (2009:130) om . och högskolor gäller främst hög- skolelagen (1992:1434), högskoleförordningen (1993:100) och förordningen (2010:543) om anmälningsavgift och studieavgift vid universitet och högskolor samt förordningen (1993:1153) om redovisning av studier m.m. vid universitet och högskolor. På högskoleområdet finns det en särskild lag för enskilda utbildningsanordnare, lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina, som hänvisar till vissa krav på utbild- ningen i högskolelagen för att få och behålla examenstillstånd. Inom området forskningens infrastruktur finns myndigheten . biblio- teket som ansvarar för insamlande, bevarande och tillhandahållande av material enligt lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument och lagen (2012:492) om pliktexemplar av elektro- niskt material. Uppföljning, utvärdering, kvalitetssäkring och granskning , , Speci- alpedagogiska skolmyndigheten, Myndigheten för och Universitetskanslers- ämbetet har uppföljnings- eller gransknings- ansvar, och i vissa fall statistikansvar, inom sina respektive områden. svarar för övrig utbildnings- och forsknings- statistik. De ovan nämnda myndigheterna, förutom , har samtliga ett utvärde- ringsansvar inom sina respektive områden. Skolor, förskolor, fritidshem och huvudmän ska dokumentera sitt kvalitetsarbete. Universitetens och högskolornas kvalitetsarbete är enligt hög- skolelagen ett ansvar för lärosätena. Universi- tetskanslersämbetet utvärderar löpande ut- bildningar vid alla universitet och högskolor. politisk utvärdering (IFAU) ska inom ramen för sitt uppdrag utvärdera effekter av olika reformer och åtgärder inom utbildningsväsendet samt effekterna på arbetsmarknaden av åtgärder inom utbildningsväsendet. bidrar till kvalitets- säkring av skolans verksamhet genom att på ett systematiskt sätt sammanställa och sprida forskningsresultat. har ansvar för tillsyn över skolväsendet, särskilda utbildningsformer och annan pedagogisk verksamhet. Myndigheten genomför regelbundet tillsyn över hela landet. Vidare ingår i myndighetens uppgifter prövning av ärenden, vilket framför allt innebär god- kännande av enskilda huvudmän för bland annat grundskolor och motsvarande skolformer, gymnasieskolor och gymnasiesärskolor. I myndighetens ansvar ingår kvalitetsgranskning av skolväsendet och annan pedagogisk verksam- het m.m. Myndigheten för har tillsyn över främst utbildningarna inom yrkeshög- skolan. Inom universitets- och högskolesektorn ut- övar tillsyn. Myn- digheten yttrar sig till regeringen i ärenden om tillstånd för enskilda utbildningsanordnare att utfärda examina. Myndigheten beslutar också om examenstillstånd för utbildning på grundnivå och avancerad nivå för statliga universitet och högskolor. För konstnärlig utbildning på forskarnivå beslutar om examenstillstånd både för statliga universitet och för statliga högskolor. För annan utbildning på forskarnivå beslutar Universitetskanslers- ämbetet om examenstillstånd för statliga hög- skolor, medan universitet enligt högskolelagen själva får utfärda examina för annan utbildning på forskarnivå än konstnärlig utbildning. När det gäller föreskriver dock regeringen om vilka examina som får utfärdas. ska stödja kommuner och andra huvudmän i deras utbildningsverksamhet och andra pedagogiska verksamheter samt bidra till att förbättra deras förutsättningar att arbeta med utveckling av verksamheten för ökad målupp- fyllelse inom barn- och ungdomsutbildning samt vuxenutbildning. Myndigheten för yrkeshög- skolan ska främja utvecklingen av bl.a. utbild- ningarna inom och utbildning- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Inom högskoleutbildning och forskning ska ett kontinuerligt utvecklingsarbete bedrivas vid universitet och högskolor. Det internationella utbildnings- och forsknings- samarbetet bidrar till att öka kvaliteten i utbildning och forskning och till att ge kunskap om och förståelse för andra länder och deras kul- turer. Internationellt lyfts utbildningens och forskningens betydelse fram i flera sammanhang. Genom dialog och erfarenhetsutbyte skapas bättre förutsättningar för att möta gemensamma utmaningar. Inom utgiftsområdet bedrivs ett omfattande internationellt samarbete. Det sker främst inom nedanstående internationella organisationer och samarbeten. för utbildning och forskning (MR-U) har ansvar för Nordiska ministerrådets samarbete inom utbildning och forsknings- politik. MR-U koordinerar dessutom minister- rådets samarbete inom språk- och it-politik. En huvudprioritet för MR-U är programmet Hållbar nordisk välfärd som MR- U genomför i samarbete med för social- och hälsopolitik (MR-S). Programmet syftar till att ta fram innovativa lösningar som kan utveckla och förnya den nordiska välfärds- modellen, samt bidra till ökad kvalitet och jäm- ställdhet i utbildning. En kunskapsbank som samlar goda erfarenheter för att motverka av- hopp från skolan har upprättats. En annan prio- ritering är att utveckla samarbetet om utbildning och forskning för grön tillväxt. En översyn av det nordiska forsknings- samarbetet utgör underlaget för MR-U:s arbete för att utveckla ett mer effektivt, fokuserat och sektorsövergripande samarbete på forsknings- området. Utveckling av gemensam forsknings- infrastruktur har hög prioritet. NordForsk är ett organ under MR-U vars huvuduppgift är att främja ett effektivt samarbete mellan de nordiska länderna i frågor om forskning, policyutveckling och forsknings- finansiering. har en ny strategi tagits fram och NordForsk:s stadgar har reviderats. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Nordplus är MR-U:s mobilitets-, projekt- och nätverksprogram. utvärderas Nord- plus. Utvärderingen har tre fokus; resultat och effekter, effektivitet inom organisation och administration samt strategisk input till vidare- utveckling av programmet. Samarbetet inom EU omfattar såväl utbildning som ungdomsfrågor, forskning och rymdfrågor. Unionen har enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) be- fogenhet att främja samarbetet mellan medlems- staterna men har inte befogenhet att harmoni- sera lagstiftningen inom utbildningsområdet. har 2020-strategin inneburit en ny dynamik för utbildningsfrågorna i EU. EU:s program för utbildning, ungdom och idrott, Erasmus+, fortgår . Det övergripande syftet med programmet är att stärka kvaliteten i europeisk utbildning och i det europeiska samarbetet inom ungdomsområdet. Det finns även en mindre del som riktar sig mot idrottsområdet. Högst prioritet har mobilitet. Erasmus+ ska underlätta för och stimulera stu- denter, ungdomar, lärare m.fl. att röra sig över gränserna. Det finns också möjlighet att söka medel för projektsamarbete där man i projektet tar sig an ett gemensamt problem eller en ge- mensam utmaning. En tredje del rör policysamarbete mellan medlemsstaterna. Det är en ny satsning som inte funnits i något av de tidigare programmen och som uppmuntrar till samarbete på nationell nivå mellan myndigheter och departement i medlemsstaterna. För alla projektsamarbeten gäller att flera – oftast minst tre – medlemsstater ska vara involverade. har ett rådsmöte för EU:s utbildnings- och ungdomsministrar ägt rum. På mötet antogs rådsslutsatser om entreprenörskap i utbildning. Medlemsstaterna inbjuds att bland annat utveckla en nationell samordnad strategi för entreprenörskaps- utbildning och att uppmuntra lärare att främja färdigheter inom entreprenörskapsområdet. Rådsslutsatser om ungdomars tillgång till rättig- heter för att främja deras självständighet och deltagande i det civila samhället antogs också på mötet. I slutsatserna inbjuds medlemsstaterna att identifiera problem och hitta möjliga lös- ningar för att främja unga kvinnors och mäns deltagande i samhället. har ytterligare ett rådsmöte ägt rum. På mötet antogs rådslut- satser om förskoleverksamhetens och skolans roll när det gäller att främja kreativitet, innova- tion och digital kompetens. I rådsslutsatserna betonas bland annat vikten av att lära genom att leka, särskilt under de tidiga barndomsåren. Dessutom uppmanas bland annat lärarutbild- ningsinstitutioner att utveckla lämplig pedagogik som syftar till att främja kreativitet och innovationsförmåga från en tidig ålder. På rådsmötet antogs även rådsslutsatser om att stärka det sektorsövergripande politiska sam- arbetet för att hantera socioekonomiska ut- maningar för ungdomar. I rådsslutsatserna in- bjuds medlemsstaterna att stärka det institu- samarbetet på alla nivåer för att säker- ställa att ungdomsperspektivet inkluderas när andra politikområden utformas. Vidare upp- manas kommissionen att stärka den interna samordningen när det gäller ungdomsrelaterade initiativ och diskussioner på EU-nivå. Ung- domsministrarna antog även rådsslutsatser om förstärkning av ungdomsarbete för att garantera sammanhållna samhällen. Rådsslutsatserna foku- serar på stöd till och utveckling av ungdoms- arbetet, behov av stödstrukturer och vikten av att inkludera unga kvinnor och män som löper risk att hamna i utanförskap. bjöd utbildnings- minister tillsammans med det lettiska ordförandeskapet och kommissionen EU:s utbildningsministrar till för att diskutera utbildningens roll i att motverka extremism och främja ökad tolerans och förståelse i samhället. Ministrarna antog en deklaration om främjande av aktivt medborgar- skap och gemensamma demokratiska värderingar, tolerans och icke-diskriminering genom utbildning. En nationell referensram för kvalifikationer för livslångt lärande har regeringen infört en nationell referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (SFS 2015:545) i enlighet med och rådets rekommenda- tion om en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (EUT C 111, . Den grundläggande idén med den europeiska referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande och införandet av nationella referensramar är att det ska bli enklare för per- soner, arbetsgivare och utbildningsanordnare att förstå på vilken nivå en kvalifikation ligger. Med kvalifikation avses ett dokumenterat resultat av lärande i form av kunskaper, färdigheter och kompetenser, t.ex. examina, certifikat och diplom. Att nivån på kvalifikationer tydliggörs underlättar för den som vill byta arbete eller börja studera i , eller i ett annat EU-land. Den nationella referensramen innehåller åtta nivåer som beskriver det resultat av lärande som är av betydelse för respektive nivå. Referens- ramen kan tillämpas inom alla delar av det offentliga utbildningsväsendet och möjliggör för aktörer utanför det offentliga utbildningsväsendet att få nivån på sina kvalifikationer fastställd i den nationella referensramen. Regeringen har fastställt nivån på kvalifikationer som är författningsreglerade och som uppfyller de krav på läranderesultat och kvalitetssäkring som ställs i rekommendationen om EQF i förordningen. Nivån på övriga kvalifikationer kan fastställas efter ansökan och erlagd avgift från utfärdaren, under förutsättning att samma krav uppfylls. En sådan ansökan prövas av Myndigheten för och kan överklagas till . Människor lär genom hela livet och i många olika sammanhang, inom det offentliga ut- bildningssystemet, inom arbetslivet eller genom privata utbildningsanordnare. Lärande kan leda till olika former av examensbevis, examen, certi- fikat eller diplom. Dessa kvalifikationer kan vara av mycket olika karaktär. Genom införandet av en nationell referensram skapas en helhetsbild av olika kvalifikationer som ges ut i och som underlättar för enskilda personer, arbets- givare och utbildningsanordnare att förstå på vilken nivå en kvalifikation ligger, både nationellt och internationellt. Därmed främjas rörlighet och livslångt lärande för arbetstagare och studerande inom EU. Den nationella referensramen ersätter inte det offentliga utbildningssystemets styrdokument, som t.ex. läroplaner och kursplaner, och på- verkar inte heller antagningsregler inom respek- tive utbildnings- eller skolform. Det handlar i stället om att synliggöra vilken nivå på kunskaper, färdigheter och kompetenser som krävs för att erhålla de olika kvalifikationer som 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ges ut i . Att kraven för att uppnå en viss kvalifikation definieras i termer av lärande- resultat, i stället för t.ex. längden på en ut- bildning, innebär att det tydligt behöver framgå vilka kunskaper, färdigheter och kompetenser som krävs för att uppnå kvalifikationen. In- förandet av en nationell referensram och dess princip om läranderesultat kan underlätta arbetet med validering och stimulera utvecklingen. En nationell referensram kan förhoppningsvis bidra till att öka rörligheten på arbetsmarknaden, un- derlätta övergångar mellan arbete och utbildning och bidra till att ge resultaten av validering nationell legitimitet på arbetsmarknaden. De bestämmelser i förordningen som reglerar referensramens syfte, nivåer i referensramen och bemyndiganden för Myndigheten för yrkeshög- skolan att meddela föreskrifter samt lagen (2015:478) om avgift för ansökan träder i kraft . Bestämmelser som avser ansökan och beslut om nivå på en kvalifikation i den nationella referensramen träder i kraft . Det europeiska forskningssamarbetet finansieras genom ett särskilt ramprogram för forskning och innovation, Horisont 2020, som omfattar perioden –2020. Horisont 2020 antogs i ett ordinarie lagstiftningsförfarande och började gälla . Horisont 2020 implementeras genom arbetsprogram som huvudsakligen är tvååriga. Arbetsprogrammen för perioden –2015 beslutades . har förhandlingar om arbetsprogrammet –2017 inletts i alla programkommittéer under Horisont 2020. Be- slut om dessa program förväntas fattas . beslutade att Europeiska forskningsområdet (ERA) ska vara förverkligat 2014. Rapporter om utvecklingen av ERA har presenterats av kommissionen 2013 och 2014. Rapporterna går igenom de framsteg som gjorts inom ramen för de prioriteringar som rådet har ställt sig bakom. Kommissionens slut- sats i den senaste rapporten är att mycket har uppnåtts för att förverkliga ERA men att det europeiska forsknings- och innovationsland- skapet är fragmenterat och att ERA därför inte är helt förverkligat. Mot bakgrund av rapporten antogs rådsslutsatser om ERA vid . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 I slutsatserna anges att medlemsstaterna till- sammans med kommissionen ska ta fram en färdplan , vilken ska vara till stöd för ERA:s fortsatta utveckling. En sådan färdplan har utarbetats och . Vid antogs rådsslutsatser kopplade till ERA- färdplan. I och med Lissabonfördraget infördes en särskild rättslig grund för rymdpolitiken (artikel 189 i EUF-fördraget). EU fick därmed en större roll inom europeisk rymdverksamhet. EU ut- vecklar därför stegvis sina ambitioner inom om- rådet. EU är inte längre enbart användare av rymdteknik. I projekt som har lika starka poli- tiska och vetenskapliga eller tekniska drivkrafter blir EU:s och det europeiska rymdorganet European Space Agency:s () roller svåra att särskilja. Samarbetet och samordningen mellan och EU är därmed en viktig fråga för de båda aktörerna och deras respektive medlems- stater, och behandlades i rådet . Vid möte framlades en framstegsrapport om utvecklingen av detta samarbete, och vid det efterföljande rådsmötet antogs rådslut- satser om en för EU och gemensam vision för rymden. Vid rådsmötet antogs rådslutsatser om europeisk rymdverksamhet med sikte på en framtida eventuell gemensam rymdpolicy för EU, och medlemsstaterna. antog rådet och ett nytt beslut kring rymdövervakning (space surveillance and tracking), vilket är ett system för att utifrån medlemsstaternas resurser utveckla en europeisk förmåga att upptäcka rymdskrot. har diskussionen även inom fortsatt om hur de framtida relationerna mellan EU och bör utvecklas. Vid togs flera viktiga beslut om framtida satsningar, bl.a. för den nya bärraketen 6. arbetar med att främja respekten för de mänskliga rättigheterna, demokrati och rättsstatens principer. genomför utbildningsinsatser inom tre huvudsakliga sek- torer: 1) demokratisk samhällsstyrning och in- novation, 2) mångfald och 3) politiskt del- tagande. Målet för insatser inom den första sektorn är att utveckla demokratiska kompetenser och stärka demokratisk kultur. Fem multilaterala projekt bidrar till att uppnå detta mål, exempel- vis ett projekt om utbildning för demokratiskt medborgarskap och mänskliga rättigheter. Målet för den andra sektorn är att utveckla människors förmåga till dialog och till att hantera kulturell mångfald. Det så kallade verkar för detta mål genom att bygga nätverk och utbilda de som är verk- samma inom utbildningssystemet. Målet för den tredje sektorn är att stärka del- tagande i demokratiska samhällen. Fem multila- terala projekt bidrar till detta mål, t.ex. ett pro- jekt om kvalitet i utbildning, då främjande av tillgången till utbildning av god kvalitet ses som en förutsättning för effektivt deltagande. Inom utbildningskommittéen (CDPP) har det tagits initiativ till att motarbeta ungdomars radikali- sering genom utbildningsinsatser. Bolognaprocessen är ett mellanstatligt samarbete på högskoleområdet som omfattar 47 europeiska länder. Syftet är att främja rörlighet, an- ställningsbarhet och konkurrenskraft. Vid ministerkonferensen i be- slutades en ny kommuniké som kommer att ligga till grund för arbetet inför nästa minister- konferens i . I kommunikén formuleras en ny vision för samarbetet inom det Europeiska området för högre utbildning (EHEA). Tonvikten ligger på universitets och högskolors roll när det gäller att möta gemensamma samhällsutmanigar såsom ekonomisk kris och arbetslöshet, extremism och radikalisering. Inom samarbetet bör rörlig- heten för studenter och tidigare studenter för- enklas ytterligare. Högre utbildning bör bidra till att utveckla demokratiska samhällen med möj- lighet för alla invånare att ta del av utbildning. Universitet och högskolor bör stödjas i att stärka interkulturell förståelse, kritiskt tänkande, politisk och religiös tolerans, jämställdhet och demokratiska värderingar. I kommunikén un- derstryks bland annat behovet av att skydda akademisk frihet och studentinflytande. utom ges kopplingen mellan forskning och ut- bildning stor vikt. och utveckling () har en betydelsefull roll när det gäller analys av utbildningssystemets funktionssätt och hur medlemsländernas forsk- ningssatsningar utformas. Kärnan i verksam- heten på utbildningsområdet utgörs av jäm- förande studier, analyser, statistik och indikato- rer. Kärnan i verksamheten på forsknings- området utgörs av statistiska jämförelser mellan ländernas forskning och av rekommendationer om forskningssatsningar. deltar återkommande i Programme for International Student () som syftar till att undersöka i vilken grad deltagande länders utbildningssystem bidrar till att femton- åriga elever, som snart kommer att ha avslutat den obligatoriska skolan, är rustade att möta framtiden. Den senast publicerade under- sökningen genomfördes . genomförs den sjätte . deltar också i Programme for the International Assessement of Adult Compe- tencies (PIAAC) som inrättades 2008. PIAAC mäter den vuxna befolkningens förmågor inom områdena läsförståelse, räkneförmåga och pro- blemlösning i datormiljö. Det är den mest om- fattande internationella studien som har genomförts i sitt slag. De första resultaten publi- cerades och möjliggör inter- nationella jämförelser inom de testade områdena. Nästa undersökning planeras till 2022. Drygt 3 300 svenska lärare som undervisar i årskurs 7–9 har deltagit i den internationella enkätundersökningen Teaching and Survey (), som organiseras av . Den senaste undersökning genomfördes . Nästa undersökning kommer att genomföras 2018. Med anledning av de fortsatt vikande re- sultaten för svenska elever i PISA-under- sökningen och problemen för läraryrket efter- frågade 2014 hjälp från att med internationell expertis analysera svensk ut- bildningspolitik och att ge råd och rekommen- dationer till hur resultaten kan förbättras. Re- sultatet av denna granskning presenterades den 4 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Rapporten från är ett viktigt underlag för den av regeringen tillsatta Skol- kommissionens arbete med att analysera och föreslå åtgärder för en bättre skola i (dir. 2015:35). är för utbildning, veten- skap, kultur och kommunikation med 195 med- lemsländer. Det svenska samarbetet med utgår från den av regeringen beslutade Strategi för samarbete med 2014–2017 (U2014/867/IS). Av strategin framgår hur ska bidra till att stärka verk- samhet och bidra till ansvarsfördelningen mellan svenska aktörer. Strategin har fem övergripande prioriteringar: utbildning för alla, utbildning för hållbar utveckling, tillgång till rent vatten, ytt- randefrihet och reformering av . Alla svenska ställningstaganden i ska genom- syras av demokrati och jämställdhet mellan kvinnor och män. –2017 har en re- presentant i . Styrelsen möts och genom representationen i styrelsen kan driva på organisationens arbete i centrala frågor och t.ex. verka för modernisering av organisationens arbets- metoder.