prop · H30373 · 2015-12-21 00:00:00 — detta sammanhang bör det även noteras att rätten till undersökning inte medför rätt att nyttja eller utföra arbeten på annans mark utan mark- Markägarens tillstånd kan således behöva inhämtas och utan ett sådant kan begäran om undersökning komma att avslås. annan tredje mans intressen kan behöva beaktas. Nätinnehavaren ska enligt regeringens förslag få begränsa undersök- ningen till följd av tystnadsplikt eller, om det är nödvändigt, med hänvis- ning till nätets driftsäkerhet, allmän säkerhet, totalförsvaret eller säkerhet i övrigt, folkhälsa eller affärs- och driftsförhållanden. ifrågasätter om OSL kan tillämpas vad gäller undersök- ning på plats. OSL innehåller bestämmelser om tystnadsplikt i det allmän- nas verksamhet och om förbud att lämna ut allmänna handlingar. melserna avser förbud att röja uppgift, vare sig detta sker muntligen, genom utlämnande av allmän handling eller på något annat sätt (se 1 kap. 1 § Det är alltså inte tillåtet att röja hemliga uppgifter genom att låta någon få reda på uppgifterna vid en undersökning. tillämpas även vid undersökning. Vid sådana förhållanden bör det anges att i det allmännas verksamhet ska i stället OSL tillämpas. stämmelser i OSL som kan bli tillämpliga anges i avsnitt 10.2. finns regler om tillträdesförbud i säkerhetsskyddslagen (1996:627) och i skyddslagen (2010:305), vilka inte är avsedda att påverkas av den nya Detta behöver inte anges särskilt i lagen. Platsundersökningen bör ske som passar både nätinnehavaren och bredbandsutbyggaren, dock senast inom en månad från det att begä- ran togs emot. framför att det inte fram- går inom vilken tid ett nekande ska ske. Regeringen anser att den som inte har fått genomföra en undersökning inom en månad från begäran får anses ha fått avslag på sin begäran. Därigenom behövs ingen reglering av när ett sådant svar ska lämnas. framför att undersökningen bör Prop. 2015/16:73 ske efter begäran. Regeringen anser att det skulle vara alltför belastande för vissa nätinnehavare och ge för lite tid för planering. An- ledning att frångå direktivets krav på undersökning inom en månad från begäran saknas därför. Bredbandsutbyggaren bör begära mottagningsbe- vis eller på annat sätt försäkra sig om att nätinnehavaren har tagit emot begäran, se avsnitt 8.1. En rätt till undersökning innebär inte att bredbandsutbyggaren på egen hand har rätt att undersöka platsen. Rätten innebär inte heller någon själv- ständig rätt att beträda infrastrukturen. En begäran om platsundersökning ska vara skriftlig och specificera de delar av den fysiska infrastrukturen som bredbandsutbyggaren kan komma att begära tillträde till. Detta är nödvändigt för att nätinnehavaren ska kunna pröva begäran och ställa upp nödvändiga villkor. Förbud mot att röja uppgifter Regeringens bedömning: Det behöver inte införas någon bestämmelse i den nya lagen för att säkerställa att bredbandsutbyggare inte röjer Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens bedöm- Remissinstanserna: Flertalet remissinsanser har inga synpunkter på Kammarrätten i ifrågasätter om en civilrättslig bestämmelse räcker för att skydda känsliga uppgifter och föreslår att man överväger en straffsanktionering för röjande av sådana uppgifter. Skälen för regeringens bedömning: Enligt artikel 4.8 i direktivet ska medlemsstaterna säkerställa att de företag som tillhandahåller allmänna kommunikationsnät och som får tillgång till information enligt artikel 4 vidtar lämpliga åtgärder för att säkerställa att konfidentialitet upprätthålls och drifts- och affärshemligheter skyddas. Nätinnehavare förväntas inte göra känslig information tillgänglig via informationstjänsten för utbyggnad av bredbandsnät eller på begäran, se Nätinnehavare har möjlighet att begränsa tillgången till in- formation till följd av tystnadsplikt eller, om det är nödvändigt, med hän- visning till nätets driftsäkerhet, allmän säkerhet, totalförsvaret eller Sve- riges säkerhet i övrigt, folkhälsa eller drifts- och affärsförhållanden. är alltså möjligt att skydda känsliga uppgifter eller att tillgodose en tystnads- plikt som gäller i förhållande till infrastrukturen. avseende undersökning av infrastruktur. En nätinnehavare skulle i ett en- skilt fall kunna anse att viss information visserligen kan lämnas till en bred- bandsutbyggare men att en större spridning skulle kunna vara skadlig. Det är då möjligt att ställa upp avtalsvillkor som anger att bredbandsutbyg- garen inte får röja uppgifterna. Sådana villkor får anses proportionella, se Med hänsyn till nämnda möjlighet att skydda känsliga upp- gifter får syftet med artikel 4.8 anses tillgodosett av en sådan civilrättslig möjlighet att begränsa utrymmet för att röja känsliga uppgifter. ringen bedömer därför att det inte behövs någon särskild bestämmelse för att genomföra artikeln i svensk rätt. 2015/16:73 10.5 Öppenhet och insyn avseende bygg- och Skyldighet att lämna information om bygg- och Regeringens förslag: En nätinnehavare som är ett offentligt organ och som planerar eller utför ett bygg- eller anläggningsprojekt ska vara skyldig att göra minimiinformation om projektet tillgänglig via informationstjänsten för utbyggnad av bredbandsnät eller någon annan elektronisk tjänst. Detsamma ska gälla en nätinnehavare som planerar eller utför ett bygg- eller anläggningsprojekt som är helt eller delvis offentligt finansierat. Informationen ska göras tillgänglig i sådan tid att en bredbandsutbyggare kan begära samordning av bygg- och anlägg- ningsprojekt. Nätinnehavaren ska uppdatera informationen från det att en förändring inträffat. Med minimiinformation avses lokalisering och typ av projekt, berörda delar av nätet, beräknat datum för inledning av projektet och projektets varaktighet samt kontaktuppgifter till nätinnehavaren. En nätinnehavare ska även vara skyldig att på skriftlig begäran från en bredbandsutbyggare ge minimiinformation om ett planerat bygg- eller anläggningsprojekt, oavsett hur detta finansieras. Nätinnehavaren ska på proportionella, icke-diskriminerande och öppet redovisade villkor tillhandahålla informationen via informationstjänsten för utbyggnad av bredbandsnät från mottagandet av begäran. Det ska i begäran framgå vilket geografiskt område som begäran avser. Skyldigheten gäller i förhållande till ett bygg- eller anläggningsprojekt för vilket tillstånd har beviljats, tillstånd har sökts eller för vilket nät- innehavaren avser att ansöka om tillstånd för . När det gäller bygg- eller anläggningsprojekt som inte kräver något till- stånd ska nätinnehavaren lämna information om de bygg- och anlägg- ningsprojekt som nätinnehavaren planerar att påbörja inom det närm- aste året. Nätinnehavaren ska uppdatera informationen senast från det att en förändring inträffat. Om nätinnehavaren har gjort informationen tillgänglig elektroniskt genom någon annan elektronisk tjänst än informationstjänsten för utbyggnad av bredband- snät, kan skyldigheten fullgöras genom att bredbandsutbyggaren hän- visas dit. Nätinnehavaren ska få begränsa tillgången till informationen till följd av tystnadsplikt eller, om det är nödvändigt, med hänvisning till nätets driftsäkerhet, allmän säkerhet, totalförsvaret eller sä- kerhet i övrigt, folkhälsa eller affärs- och driftsförhållanden. I det all- männas verksamhet tillämpas i stället offentlighets- och sekretesslagen. Promemorians förslag: Överensstämmer delvis med regeringens för- slag. I promemorians förslag används termen informationspunkten. I promemorians förslag framgår inte uttryckligen att offentliga organ om- fattas av skyldigheten. Där föreslås också en bestämmelse som bemyndi- gar regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att med- dela vissa föreskrifter. Remissinstanserna: Säkerhetspolisen och menar att det kan finnas risker med att samla och tillgängliggöra information om planerade och pågående bygg- och anläggningsprojekt på ett ställe. , och på- minner om att många uppgifter kan vara känsliga. anser att skyldigheten att registrera information om planerade bygg- och anlägg- ningsprojekt är rimlig då det kan förbättra förutsättningarna för samför- läggning. Kommuner och Landsting påpekar att det redan finns system och tjänster på plats och anser att det är viktigt att nuvarande system och rutiner kan användas för att uppfylla nätinnehavarnas informa- tionsskyldighet. anser att förslaget framstår som onödigt resurskrävande. IT & Telekomföretagen anser att det är otydligt när och hur information om bygg- och anläggningsprojekt ska publiceras. och anser att förslaget för med sig att nätoperatörer tvingas avslöja sina planer för konkurrenter och att det kan påverka bred- bandsutbyggnaden negativt och motverka regleringens syfte. anser vidare att det bör klargöras om det är meningen att projekt ska senareläggas för att uppfylla informationsskyldigheten och att det bör tydliggöras vilka typer av tillstånd som avses. Flera remissinstanser har synpunkter på tidsfristerna i förslaget och fristernas förenlighet med hur bygg- och anläggningsprojekt bedrivs. Vissa instanser, däribland Trafik- verket, och Kommuner och Landsting, framhåller att det inte alltid krävs tillstånd för bygg- och anläggnings- projekt och att tidsgränsen i förslaget inte är anpassad till detta. anser att det bör förtydligas att det är det första tillståndet som söks i ett projekt som avgör när tiden för informationsskyldigheten inträffar. menar att skyldigheten att lämna information på begä- ran ska gälla även om nätinnehavaren har gjort den tillgänglig elektro- niskt på annat sätt. AB anser att det bör anges i lagen att nätinne- havare som kan erbjuda svart fiber på likvärdiga villkor inte ska omfattas av informationsskyldigheter och upplyser om att bolaget läm- nar information till befintliga tjänster. Skälen för regeringens förslag: Information om att ett bygg- eller an- läggningsprojekt planeras är avgörande för en bredbandsutbyggares möj- ligheter att inleda en förhandling om samordning eller att lämna en begä- ran om samordning. Mot denna bakgrund kräver direktivet att alla nät- innehavare, inte bara de som är skyldiga att faktiskt samordna projekt, på förfrågan lämnar viss information om pågående bygg- och anlägg- ningsprojekt. Den minimiinformation som bör vara tillräcklig för att uppnå syftet är lokalisering och typ av projekt, berörda delar av nätet, beräknat datum för när projektet ska påbörjas, den tid projektet beräknas pågå och kontaktuppgifter till nätinnehavaren. Det kan enligt regeringen ifrågasättas om en skyldighet att svara på en förfrågan är tillräcklig för att bredbandsutbyggaren ska få tillgång till till- räcklig information och för att informationstjänsten för utbyggnad av bred- bandsnät ska kunna utgöra den källa till kunskap som är avsikten. Det kan vara svårt för en bredbandsutbyggare att veta vem frågan ska ställas till och . Informationsbrist bör innebära störst problem i förhållande till projekt för vilka det finns en samordningsskyldighet, efter- som skyldigheten att samordna projekten endast gäller om begäran har nått nätinnehavaren en månad innan tillstånd söks, se avsnitt 9.1. bredbandsutbyggare kan det vara mycket svårt att veta när denna tid- Regeringen föreslår därför att det ska införas en skyldig- het för nätinnehavare som omfattas av den nämnda samordningsskyldig- heten att göra minimiinformation om ett planerat eller pågående bygg- eller anläggningsprojekt tillgänglig genom informationstjänsten för utbyggnad av bredbandsnät eller någon annan elektronisk tjänst utan föregående Skyldigheten träffar således offentliga organ och nätinneha- vare som planerar eller utför bygg- eller anläggningsprojekt som är helt eller delvis finansierade med offentliga medel. I promemorian föreslås att informationen ska göras tillgänglig tillstånd söks för projektet, om det inte finns särskilda skäl. Flera remissinstanser anför att många projekt inte kräver tillstånd samt att det kan vara väldigt svårt för nätinnehavaren att avgöra när det återstår till dess att ett tillstånd ska sökas. Mot bakgrund av detta anser regeringen att informat- ionen senast bör göras tillgänglig i sådan tid att en bredbandsutbyggare kan framställa en begäran om samordning, se avsnitt 9.1. bestämmelsen är att ge bredbandsutbyggaren tillräckligt med information för att kunna avgöra om samordning är ett alternativ vid utbyggnad och ge denna en möjlighet att framställa en sådan begäran. alltså tillgängligöras innan tiden löper ut, både formellt och med avseende det rent praktiskt kan ta att utforma en begäran. geringen vill understryka att det inte är meningen att nätinnehavare ska skjuta upp sina projekt för att hinna lämna information . Flera remissinstanser har framfört att promemorians förslag är betung- ande och resurskrävande. I promemorian föreslås bl.a. att informationen skulle göras tillgänglig via vad som där kallas informationspunkten. att underlätta för nätinnehavarna föreslår regeringen att informationen även ska kunna göras tillgänglig elektroniskt på annat sätt. kan flera befintliga system och tjänster användas. Dessa system bör vara enkelt åtkomliga för bredbandsutbyggarna. Detta kan inte anses orimligt betungande för en nätinnehavare som är offentlig eller som utför ett bygg- eller anläggningsprojekt som finansieras i vart fall till en del av Det minskar dessutom de säkerhetsrisker som vissa All information om de aktuella bygg- och anlägg- ningsprojekten kommer alltså inte att finnas i informationstjänsten för utbyggnad av bredbandsnät. Som angetts tidigare är det ändå en viktig uppgift för den myndighet som får ansvar för tjänsten att säkerställa en hög nivå av informationssäkerhet, se även avsnitt 10.1 och 10.2. även en bättre överensstämmelse med vad som föreslås nedan avseende utlämnande av information på begäran. Nätinnehavaren bör vara skyldig att uppdatera informationen om den Detta bör ske från förändringen. missinstanser anför att det är för att uppdatera informationen. Regeringen anser att tiden är skälig med hänsyn till bredbandsutbygga- rens behov och de korta tidsramar som många projekt har. föreslås att även andra tjänster än informationstjänsten för utbyggnad av bredbandsnät ska kunna användas. anför att det kan vara svårt att redovisa ett korrekt startdatum för ett bygg- och anläggningspro- jekt, eftersom det kan vara avhängigt fastställelseprövning och överkla- Regeringen delar uppfattning att sådana omstän- digheter kan försvåra möjligheten att lämna uppgift om startdatum. digheten omfattar dock endast att uppge ett beräknat datum och skulle detta datum visa sig inte längre stämma ska nätinnehavaren uppdatera informationen. För samtliga nätinnehavare, som kommit till ett visst skede i sin plane- ring av ett bygg- eller anläggningsprojekt, bör enligt regeringen gälla en skyldighet att lämna information på begäran, i enlighet med vad direkti- vet föreskriver. Sådan information ska göras tillgänglig via informations- tjänsten för utbyggnad av bredbandsnät från begäran, vilket också är i enlighet med vad direktivet kräver. Skyldigheten kom- mer i praktiken att sakna betydelse för en sådan nätinnehavare som redan följt den ovan föreslagna skyldigheten för offentligt finanseriade projekt. Bredbandsutbyggaren bör begära mottagningsbevis eller på annat sätt försäkra sig om att nätinnehavaren har tagit emot begäran, se avsnitt 8.1. Det bör framgå av begäran vilket geografiskt område som är aktuellt för utbyggnad av bredbandsnät. Utan denna information kan inte nätinneha- varen avgöra vilken information som ska göras tillgänglig via informa- tionstjänsten. Informationen ska lämnas på proportionella, icke-diskri- minerande och öppet redovisade villkor, se avsnitt 10.2. Nätinnehavaren bör vara skyldig att uppdatera informationen på samma sätt som anges ovan. Detta anges inte i direktivet men får anses ändamålsenligt. Skyl- digheten gäller i förhållande till bygg- eller anläggningsprojekt för vilka tillstånd har beviljats, tillstånd har sökts eller för vilka tillstånd förväntas sökas . Vissa remissinstanser har framfört att det är otydligt vad som avses med tillstånd. Med tillstånd bör avses t.ex. marklov, bygglov, ledningsrätt osv. Med tillstånd avses även andra typer av besked från myndighet som behövs för att projektet ska kunna på- börjas. Informationsskyldigheten bör inträda redan i förhållande till det första tillstånd som förväntas sökas. För de bygg- och anläggningsprojekt som inte behöver några tillstånd bör gälla att nätinnehavaren ska lämna information om de bygg- och anläggningsprojekt som nätinnehavaren planerar att påbörja . Några instanser, t.ex. , har framfört en farhåga att nät- innehavare ska behöva dela med sig av affärskänslig information till sina konkurrenter och att detta ska hämma bredbandsutbyggnaden. Det skulle strida mot direktivet att på förhand ytterligare begränsa vilken informa- tion som ska lämnas ut. Däremot bör nätinnehavaren givetvis inte behöva dela med sig av information om affärs- eller driftsförhållanden som är känslig. Det får prövas i varje enskilt fall om informationen är av den arten, se vidare nedan och avsnitt 10.2. Enligt artikel 6.2 i utbyggnadsdirektivet kan nätinnehavaren avslå en be- gäran om information om bygg- och anläggningsprojekt om nätinnehava- ren har gjort informationen allmänt tillgänglig i elektroniskt format eller om tillgången till informationen säkerställs genom informationspunkten. Mot denna bakgrund anser regeringen att skyldigheten att på begäran läm- na information bör kunna uppfyllas inte bara genom att göra den tillgäng- lig via informationstjänsten för utbyggnad av bredbandsnät utan även ge- nom att nätinnehavaren hänvisar bredbandsutbyggaren till en annan in- formationstjänst, t.ex. en webbsida, där informationen finns tillgänglig. Det bör alltså krävas att informationen har gjorts tillgänglig även för andra bredbandsutbyggare än den som har begärt informationen. 2015/16:73 Detta motsvarar i praktiken promemorians förslag om att skyldigheten att lämna information inte skulle gälla om nätinnehavaren gjort den be- gärda informationen tillgänglig elektroniskt på annat sätt. Regeringen anser att det inte finns tillräcklig anledning att föreslå en hårdare reglering för nätinnehavarna än vad direktivet kräver, på det sätt som föreslår. Detta medför också att koncentrationen av in- formation på ett och samma ställe bör bli mindre och att riskerna ur ett informationssäkerhetsperspektiv blir lägre. All information om bygg- och anläggningsprojekt kommer alltså inte att finnas i informationstjänsten för utbyggnad av bredbandsnät. Den minimiinformation som bör göras tillgänglig för samtliga projekt, antingen direkt eller efter begäran, är densamma som nämns ovan. Denna information bör vara tillräcklig för bredbandsutbyggaren. Vad gäller AB invändning att skyldigheten inte bör gälla till- handahållare av svart fiber hänvisas till avsnitt 8.1 och 10.2. Nätinnehavaren ska enligt regeringens förslag få begränsa tillgången till informationen till följd av tystnadsplikt eller, om det är nödvändigt, med hänvisning till nätets driftsäkerhet, allmän säkerhet, totalförsvaret eller säkerhet i övrigt, folkhälsa eller affärs- och driftsförhållan- den, se vidare avsnitt 10.2. Exempel på bestämmelser i som kan bli tillämpliga anges i avsnitt 10.2. För de nätinnehavare som tillhör det allmänna gäller dessutom skyl- digheten att skyndsamt lämna ut allmänna handlingar eller uppgifter ur allmänna handlingar i enligt med i tryckfrihetsförordningen och offent- lighets- och sekretesslagen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med- dela verkställighetsföreskrifter om hur skyldigheterna att lämna informa- tion ska fullgöras. 10.5.2Undantag för vissa bygg- och anläggningsprojekt Regeringens förslag: Om ett bygg- eller anläggningsprojekt är av mindre betydelse, ska skyldigheten att lämna information om projektet inte gälla. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har inga synpunkter på anser att det inte bör finnas några undantag eftersom det riskerar att minska informationspunktens betydelse. ställer sig bakom ett undantag för mindre bygg- eller anläggningsprojekt men ifrågasätter om det är lämpligt med ett generellt undantag för landsbygds- projekt och anser att det är alternativkostnaden för att vid ett senare till- fälle anlägga bredbandsinfrastruktur som bör vara avgörande. Skälen för regeringens förslag: Samordning av grävarbeten är posi- tivt eftersom det sänker kostnaderna för anläggning och kan ge en ökad utbyggnad av bredband, oavsett vilket geografiskt område som avses. Det är dock långt ifrån alla bygg- och anläggningsprojekt som skapar förutsättningar för samordning och som gynnar bredbandsutbyggnaden. Artikel 6.5 i direktivet ger därför en möjlighet att bevilja undantag från skyldigheterna för bygg- och anläggningsprojekt av mindre betydelse. Det kan t.ex. röra sig om till omfattningen mycket begränsade arbeten Prop. 2015/16:73 eller brådskande reparationsarbeten där arbetet endast pågår . En informationsplikt är då orimligt betungande för nätinnehavaren. Det- samma gäller om bygg- och anläggningsprojektet har ett mycket lågt värde, särskilt om nätinnehavarens omsättning är låg och projektet är av begränsat kommersiellt intresse. Detta kan t.ex. gälla vissa mindre bred- bandsprojekt på landsbygden, t.ex. sådana som utförs av byalag, under förutsättning att den som utför projektet har passerat tröskeln för att falla in under definitionen av nätinnehavare. Regeringen bedömer därför att det finns skäl att undanta vissa bygg- och anläggningsprojekt från skyl- digheterna. Mot bakgrund av detta föreslår regeringen att en nätinne- havare inte ska vara skyldig att lämna information om bygg- eller an- läggningsprojekt av mindre betydelse. Regeringen vill klargöra att det, till skillnad från vad anför, inte är fråga om ett generellt undantag för projekt på landsbygden. Alla projekt på landsbygden är givetvis inte av mindre betydelse. Direktivet ger även en möjlighet att undanta bygg- och anläggnings- projekt som rör kritisk infrastruktur från skyldigheten att lämna infor- mation. När det gäller sådan infrastruktur anser regeringen att det inte finns anledning att föreskriva ett generellt undantag. Nätinnehavare har möjlighet att begränsa tillgången till information till följd av tystnads- plikt eller, om det behövs, med hänvisning till bl.a. nätets driftsäkerhet, allmän säkerhet, totalförsvaret eller säkerhet. Detta bör vara till- räckligt för att skydda den avsedda typen av projekt, se avsnitt 10.5.1. Regeringens förslag: Om nätinnehavaren och bredbandsutbyggaren inte når en överenskommelse i fråga om information eller undersök- ning ska, om någon av dem begär det, tvistlösningsmyndigheten pröva Myndigheten ska avgöra tvisten. meddelas senast från det att begäran kom in till myndig- heten, om inte är nödvändig med hänsyn till tvistens omfatt- ning eller andra särskilda omständigheter. Promemorians förslag: Överensstämmer i sak med regeringens. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har inga synpunkter på anser att det bör förtydligas att en myndighets beslut ska prövas enligt den ordning som gäller enligt offent- lighets- och sekretesslagen (2009:400). Skälen för regeringens förslag: Enligt artikel 4.6 och 6.4 i utbygg- nadsdirektivet ska det finnas möjlighet att få tvister om informations- skyldigheterna, som redogörs för i avsnitten ovan, lösta av ett tvistlös- Tillgång till information är det första steget i den snabba process som en utbyggnad av ett bredbandsnät utgör. I de fall en tvist uppkommer bör det därför finnas tillgång till en snabb lösning. bredbandsutbyggaren inte kan komma överens bör därför, om någon av dem begär det, en tvistlösningsmyndighet pröva tvisten. 2015/16:73 beslut bör meddelas senast från det att begäran kom in till myndigheten, om inte är nödvändig med hänsyn till tvistens omfattning eller andra särskilda omständigheter.