prop · H3031d7 · 2015-09-21 00:00:00 — Avseende skydd av befolkning och säkerställandet av de viktigaste samhälls- funktionerna uppfylls målen för krisberedskapen och civilt försvar till betydande del av samma åtgärder. Avseende samverkan med Försvarsmakten och bidrag till Försvarsmaktens förmåga vid ett väpnat angrepp aktualiseras mer specifika åtgärder. Det förändrade säkerhetspolitiska läget medför ett behov att återuppta arbetet med samhällets förmåga vid krigsfara och krig (höjd beredskap). Utvecklingen av planerings- verksamheten som påbörjades har fortsatt. Fokus i arbetet med det civila försvaret har legat på kunskaps- och nätverksbyggande. Samverkan mellan Försvarsmakten och civila krisberedskapsaktörer har fördjupats vad gäller både krishantering och planeringen inför höjd beredskap. MSB har deltagit i Försvarsmaktens arbete med försvarsplaneringen för det militära försvaret. MSB har på regeringens uppdrag analyserat och redovisat förutsättningar för fortsatt arbete med civilt försvar och för det fortsatta arbetet med att utveckla samhällets förmåga att stå emot de påfrestningar som ett väpnat angrepp eller ett hot om väpnat angrepp innebär. MSB har också inför den försvarspolitiska inriktnings- propositionen redovisat hur det civila försvaret kan utvecklas. Förmåga att hantera nödlägen – räddningstjänst, krishantering och civilt försvar Ökad kunskap och stärkt förmåga MSB beslutade om en översyn av myndighetens utbildningsverksamhet. Målsätt- ningen är att föreslå ett framtida hållbart system som tillgodser målgruppernas behov, efterfrågan och önskemål på utbildning som det också uppfyller kravet på att hushålla med statens resurser. Översynen ska vara avslutad i P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 början av 2016. Som en del i MSB:s arbete med uppdraget jämställdhetsintegrering i myndigheter (JiM) har en kurs för vidareutbildning av brandmän använts som referensobjekt och analyserats ur ett genusperspektiv. Resultatet avser MSB att använda för att uppnå myndighetens slutmål . genomfördes övningen SAMÖ Fokus i syfte att ta hand om erfarenheter och utvecklingsområden som identifierats vid den tvärsektoriella samverkansövningen SAMÖ- KKÖ 2011. Det är första gången som övningskonceptet genomförts och MSB har haft huvudansvaret för planering, genomförande och utvärdering. MSB har i samråd med Nationellt forum för inriktning och samordning av övningar (NAFS) utarbetat en gemensam inriktning för de förmågor som ska övas inom ramen för den tvärsektoriella övningsverksamheten –2018. En ökad styrning och inriktning av den tvärsektoriella förmågeutvecklingen bör enligt MSB gynna förutsättningarna för att stärka myndigheternas möjligheter att samverka vid olyckor och kriser. har MSB påbörjat ett utvecklingsarbete i samverkan med Försvarsmakten i syfte att skapa en gemensam grund för gemensamt planerad övningsverksamhet för det civila och militära försvaret inom ramen för höjd beredskap. Frivilligt engagemang ett stort värde för krisberedskapen Tabell 4.2 Fördelning av medel till frivilligorganisationer 2014 Uppdragsersättning till ideella organisationer Uppdragsersättning till frivilliga försvarsorganisationer Organisationsstöd till frivilliga försvarsorganisationer Källa: MSB:s årsredovisning . För att höja den enskildes förmåga att förebygga och hantera olyckor och kriser lämnades i statliga bidrag från anslag 2:7 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap till ideella organisationer. Bidragen har avsett utbildning riktad till allmänheten i förebyggande brandkunskap, vattensäkerhet, säkerhet och vid kris samt första hjälpen och hjärt- och lungräddning. MSB har tillsammans med , och Blå stjärnan genomfört en informationssatsning i syfte att stärka den enskildes förmåga att hantera konsekvenserna av en kris. För ändamålet fördelades från anslag 2:4 Krisberedskap till de tre organisationerna. I syfte att skapa och upprätthålla kompetens hos de frivilliga försvarsorganisationerna lämnades sammanlagt från anslag 2:4 Krisberedskap i uppdragsersättning 2014. Fördelningen mellan organisationerna har skett utifrån identifierade behov hos samhällets aktörer med ansvar för krisberedskap. Exempel på utbildningar som genomförts är grundläggande krisberedskapsutbildningar, grundutbildning av medlemmar i frivilliga resursgrupper samt grundläggande ledarskapsutbildningar. I enlighet med förordningen (1994:524) om frivillig försvarsverksamhet har 13 organisationer tilldelats i organisationsstöd från anslag 2:7 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Organisationsstödet ska bidra till administrativ basverksamhet och verksamhetsutveckling. En alarmeringsfunktion för snabb och samordnad hjälp De uppgifter som (SOS Alarm) ska utföra enligt det alarmeringsavtal som gäller mellan staten och bolaget är av grundläggande betydelse inom områdena skydd mot olyckor och krisberedskap. SOS Alarm tog emot cirka 3,6 miljoner samtal till nödnumret 112, varav 2,0 miljoner var skarpa nödsamtal. Enligt redovisningen från SOS Alarm har det skett en markant ökning av andelen skarpa nödsamtal. Därutöver redovisar bolaget att det har varit en kraftig ökning av antalet nödsamtal där det funnits behov av tolkning. Enligt alarmeringsavtalet ska medelsvarstiden för nödnumret 112 vara högst . var den genomsnittliga svarstiden för samtliga SOS-centraler . Genomsnittlig svarstid var och var den . Enligt SOS Alarm är den huvudsakliga förklaringen till de ökade svarstiderna att bemanningen på SOS-centralerna varit för låg i förhållande till antalet inkomna nödsamtal . Bolaget har angett att orsakerna till att man inte har kunnat upprätthålla tillräcklig kapacitet i detta avseende bl.a. är otillräckliga ekonomiska resurser och en oförutsägbarhet gällande avtal om vårdprioritering och ambulansdirigering avseende de s.k. Fyrklöverlandstingen. I detta sammanhang kan nämnas att läns landsting och inte tecknat några avtal med SOS Alarm om prioritering, alarmering och dirigering av ambulanser som gäller efter . Av MSB:s tillsynsrapport av alarmeringsavtalet framgår att myndigheten ser allvarligt på att SOS Alarm inte kunnat leva upp till kraven gällande svarstider. har lämnat granskningsrapporten av SOS Alarm – viktigt för människors trygghet (RiR2015:11). Av rapporten framgår bl.a. att gör bedömningen att det finns brister i förutsättningarna för- och styrningen av samhällets alarmeringstjänst. Senast kommer regeringen att i en skrivelse till redogöra för vilka åtgärder som har vidtagits och avses bli vidtagna med anledning av granskning. Stärkt räddningstjänst genom ökad samverkan Den kommunala räddningstjänsten är organiserad med brandmän anställda på hel- eller deltid. (ca 11 000) av personalen inom den kommunala räddningstjänsten utgörs av deltidsanställda brandmän. Kommunerna har problem med att rekrytera deltidsanställda brandmän särskilt i glesbygd och landsbygd och kan behöva stöd i det arbetet. MSB har vidtagit ett antal åtgärder för att stödja kommunerna i arbetet med att organisera räddningstjänsten med deltidsanställda brandmän. Utöver befintlig utbildningsverksamhet och omfattande stöd och informationsmaterial har myndigheten tagit fram en internetbaserad utbildningsplattform. Myndigheten har vidare i samverkan med Kommuner och Landsting påbörjat ett gemensamt arbete med fokus på rekrytering av deltidsanställda brandmän. För att räddningstjänsten ska vara effektiv är samordning och samverkan nödvändig. MSB stöder löpande räddningstjänsterna i arbetet med P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 att stärka samverkan och samordning bl.a. genom olika forum för räddningstjänstansvariga myndigheter. Andelen kvinnor inom den kommunala räddningstjänsten är . Andelen personer med annan bakgrund än nordisk är än lägre. MSB:s verksamhet för att stödja kommunerna i arbetet med jämställdhet, jämn könsfördelning bland personalen och mångfald –2014 slutfördes och utvärderades . Resultatet av utvärderingarna visar att räddningstjänsterna behöver stödja varandra och dela kunskap och resultat från olika åtgärder för att främja arbetet med jämställdhet och mångfald. För att åstadkomma ett sådant utbyte har ett antal räddningstjänster i samverkan med Kommuner och Landsting och MSB bildat Nätverket för Jämställda Räddningstjänster. En ny inriktning för MSB:s stödverksamhet har utarbetats och beslutats –2018. En del i den fortsatta inriktningen är att bidra med stöd till ovan angivna nätverk. – förbättrad möjlighet till samverkan och kriskommunikation Antalet Rakelabonnemang fortsätter att öka. Vid utgången av 2014 var antalet abonnemang 58 500, vilket är en ökning jämfört med föregående år. Rakels tillgänglighet har haft ett genomsnitt på . färdigställde MSB en egen radiolänk för en robustare transmission. Detta ökar förutsättningarna att undvika avbrott i kommunikationen via vid exempelvis längre strömavbrott. Kostnaderna för uppgick till (ökning jämfört med ), vilket beror på förberedelser och övergång till ny driftsoperatör samt fortsatta satsningar på Rakels robusthet. ökade avgiftsintäkterna till (ökning ). Därutöver finansierades verksamheten med anslag dels för att finansiera ett lägre abonnemangspris för kommuner i enlighet med överenskommelsen mellan staten och Kommuner och Landsting om kommunernas krisberedskap (), dels anslag för att delfinansiera driften (). Sammantaget innebar detta ett positivt resultat på vilket bidrog till att balansera tidigare års underskott. P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 Tabell 4.3 Kostnader och avgiftsintäkter för 2012- 2014 Källa: MSB:s årsredovisning . I avgiftsintäkterna ingår intäkterna från MSB:s egna abonnemang. Stöd och solidaritet genom insatser MSB har genomfört 212 insatser, 176 internationella insatser inom ramen för svensk biståndspolitik och 36 nationella insatser. MSB har gett stöd till samordning och andra former av resurser vid ett flertal händelser. Som exempel kan nämnas de höga vattenflöden som uppstod i , och , samt vid översvämningarna i . Den mest omfattande nationella stödinsatsen genomfördes i samband med skogsbranden i . MSB bidrog med nationella förstärkningsresurser, stöd till ledningsstaben hos samt övrigt samordningsstöd. begärde internationellt stöd via EU:s civilskyddsmekanism i form av skopande flygplan. Det var första gången som MSB aktiverat den nationella förstärkningsresursen kopplad till värdlandsstöd. MSB genomförde fler internationella insatser jämfört med antalet (157). Ökningen beror på fler humanitära insatser till följd av behovet av internationellt stöd efter händelser som bl.a. tyfonen i , den förvärrade situationen i och i samt ebola-utbrottet i . Myndigheten har bistått med expertis inom bl.a. it och kommunikation, vatten och sanitet, logistikstöd samt boende- och kontorslösningar. Ett exempel på ett omfattande bidrag är MSB:s insatser i för att bistå ebola- hanteringen som fortfarande pågår. gav regeringen i uppdrag att planera för och genomföra hälso- och sjukvårdsinsatser samt att utveckla en temporär funktion för rekrytering och samordning av frivillig svensk hälso- och sjukvårdspersonal. MSB fick även i uppdrag att bidra med andra relevanta resurser inom t.ex. logistik i syfte att bistå hanteringen. Insatserna har inneburit ett omfattande engagemang från MSB, i samverkan med berörda aktörer, och ställt krav på flexibilitet i en komplex situation. MSB ett 50-tal utsända svenskar på plats i . Vidare har myndigheten bistått med insatser inom humanitär minhantering, katastrofriskreducering och tidig återuppbyggnad. MSB har även bidragit till EU:s insatser inom ramen för den gemensamma säkerhets och försvarspolitiken (GSFP) genom personalbidrag inom it, logistik, säkerhet, sjukvård, HR, ekonomi m.m.. Sammanlagt rör det sig om ca 30 årsarbetskrafter till stöd för missioner inom civil kris- och konflikthantering. Resultaten av samlade deltagande i freds- och säkerhetsfrämjande insatser redovisas under utgiftsområde 5 Internationell samverkan. Ovan nämnda exempel är ett urval av insatser som MSB har gett stöd till med syfte att stärka krisberedskapsförmågan samt underlätta och skapa förutsättningar för bl.a. FN och EU att verka på plats i krisdrabbade områden. MSB:s arbete med att integrera genus-, miljö- och säkerhetsperspektiv i insatsverksamheten har fortgått . Den handlingsplan som myndigheten utvecklade med målsättningen att öka antalet kvinnor i insats har bl.a. resulterat i ökad andel kvinnor bland myndighetens utsända insatspersonal. Efter att ha legat på under 2011-2013 har andelen kvinnor ökat till under 2013-2014. MSB har bidragit till den årliga rapporten av svenska myndigheters genomförande av säkerhetsrådsresolution . Förmåga att skydda hav och kust ska enligt det precisa mål som regeringen har ställt upp i myndighetens regleringsbrev ha en förmåga att kunna bekämpa oljeutsläpp upp till . För att säkerställa detta har myndigheten dels utvecklat sina arbetsmetoder på området, dels genomfört en ännu mer noggrann beredskapsplanering än . Arbetet har i stor utsträckning genomförts mot bakgrund av de risk- och sårbarhetsanalyser som myndigheten har tagit fram. Åtgärderna har i den operativa verksamheten resulterat i att myndighetens P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 miljöskyddsfartyg och kombinationsfartyg har ombaserats för att de snabbare ska kunna användas vid insatser inom de geografiska högriskområdena för utsläpp av olja och andra skadliga ämnen. Kustbevakningsflyget har genom fortlöpande sjöövervakning på ett väsentligt sätt bidragit till att myndigheten har kunnat upprätthålla en god kontroll och hög beredskap på miljöräddningsområdet. lade ett varsel om totalt av myndighetens personal i och med myndighetens ansträngda ekonomiska situation. För att anpassa verksamheten efter budgetramen har även haft ett uppehåll i aspirantutbildningen , vilket motsvarar 72 aspiranter. I och med regeringens förslag på ekonomiska tillskott i budgetpropositionen kunde varslet dras tillbaka och nya aspiranter rekryteras inför höstens utbildningar . Trots detta har personalbrist uppstått inom myndigheten, vilket har påverkat förmåga och uthållighet att bekämpa större oljeutsläpp. Myndighetens övriga verksamhet påverkas också av personalläget. Regeringens förslag på ekonomiska tillskott i budgetpropositionen 2015, som senare beslutades av , ger dock förutsättningar för att rekrytera personal i syfte att konsolidera verksamheten. Tabell 4.4 Olje- och kemskyddsoperationer 2009-2014 Källa: årsredovisning . har endast behövt genomföra 55 mindre oljeskydds- operationer. Det har inte inträffat någon större händelse med omfattande utsläpp som följd. har närvaro med större fartyg i ekonomiska zon varit en betydelsefull resurs för den samlade räddningsberedskapen till sjöss. Under svåra väderförhållanden prioriterar att ha tillgängliga resurser till havs under patrull i områden med hög trafikintensitet. Det ger korta insatstider vid eventuella olyckor. När sjöräddning av liv aktualiseras går sådana insatser givetvis före all annan pågående verksamhet vid myndigheten. har bidragit med fartyg och flygplan på de utlarmningar som inkommit till myndigheten, antingen genom att har begärt assistans eller när larm inkommit på annat sätt. har redovisat att myndigheten medverkade i 115 sjöräddningsinsatser med en eller flera enheter. Enligt statistik inkom totalt 885 larm . Tabell 4.5 Utsläpp och rättsliga åtgärder 2010-2014 Källa: årsredovisning . */strafförelägganden/företagsbot Inom miljöövervakningsområdet ligger antalet oljeutsläpp på ungefär samma nivåer som 2010 då uppnådde målet i sitt regleringsbrev; att utsläppen skulle vara på en försumbar nivå. Utsläppen till sjöss i de stora fartygsstråken har enligt en tydligt nedåtgående trend medan antalet konstaterade mindre spill i hamnar har ökat något. bedömer att ökningen i hamnområdena troligtvis inte är faktiska, utan snarare ett resultat av en ökad miljömedvetenhet bland enskilda personer och som en följd av det en större rapporteringsbenägenhet hos dem. Liksom var antalet lagföringar lågt i förhållande till antalet konstaterade utsläpp. I samverkan med (Riksenheten för miljö- och arbetsmiljömål) kommer att analysera orsakerna till den låga lagföringsandelen i de brottsutredningar P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 avseende oljeutsläpp som myndigheten redovisar till åklagare. Tabell 4.6 Fiskeriövervakning 2010-2014 Källa: årsredovisning . När det gäller fiskerikontrollen har deltagande i gemenskapens kontroll- program, s.k. Joint Deployment Plan (JDP), varit fortsatt högt och i nivå med kraven från EU. har Havs- och vattenmyndig- heten och haft ett nära samarbete och har som ett led i det tagit fram en gemensam tillsynsplan. Övervakningen och kontrollen av fisket har dels skett genom riktade kontroller som föregåtts av riskanalys, dels genom ett mer slumpmässigt urval av kontrollobjekt under ordinarie patrullering. har också med sitt flyg utfört övervakning i Nordostatlanten (NEAFC Regulatory Area). gav dåvarande regeringen och vattenmyndigheten och ett gemensamt uppdrag att ta fram en kontrollstrategi för det svenska räkfisket på . Detta uppdrag redovisades . Med utgångspunkt i den strategin har haft ett ökat fokus på räkfisket och har även börjat tillämpa vissa utökade kontrollmoment. Den sjötrafikövervakning som genomfört har omfattat ordning och säkerhet till sjöss, nykterhet till sjöss och sjötrafikregler. Riktade kontroller har genomförts vid tider och på platser där behovet bedömts vara som störst, dvs. vid större evenemang och i områden där av erfarenhet vet att det förekommer en intensiv fritidsbåtstrafik samt där olyckor kan få stora konsekvenser, en s.k. riskanalysbaserad metod. Vad gäller sjöfyllerikontroller bedömer myndigheten att dess närvaro till sjöss och genomförandet av kontroller har haft en preventiv verkan på sjöfylleriet samt att det bidragit till att utfallet (antalet anmälda brott i förhållande till antalet genomförda kontroller) minskar. Myndigheten redovisar att (då en nedre gräns för sjöfylleri på infördes) har utfallet, dvs. antalet positiva utandningsprov i förhållande till det totala antalet genomförda prov, gått från till att ligga på vilket innebär att utfallet har halverats . Antalet genomförda prov har minskat från ca 3 200 till 2 300. har utfört lastsäkrings- och farligt godstillsyner i hamnarna för att kontrollera att inblandade aktörer uppfyller grundläggande säkerhetskrav. Syftet är att bidra till att förebygga, hindra och begränsa att sjötransporterna orsakar skador på liv, hälsa, miljö eller egendom. Tabell 4.7 Kontrollåtgärder (sjösäkerhetstillsyn) 2010-2014 Källa: årsredovisning . har arbetat efter den tillsynsplan som tagits fram avseende gränskontrollsområdet. Tillsynsplanen utgår från den myndighetsgemensamma gränskontroll- strategi som och har tagit fram i syfte att etablera en enhetlig nationell gränskontroll. har även medverkat i ett antal insatser, såväl nationella som internationella. Samarbete har bl.a. skett nationellt med och inom ramen för ett samarbete mellan gränskontroll- och kustbevakningsmyndigheter runt (Baltic Sea Region ). har även samverkat med och flera gemensamma insatser har genomförts. kontroller på handelsfartyg har myndighetsgemensamma tullkontroller också genomförts på kryssningsfartyg och fritidsbåtar där de olika myndigheterna bidragit med sin specifika kompetens, t.ex. utifrån sjögående enheter eller med dykare från samt hundar och särskild teknisk utrustning från . Övrig brottsbekämpning och bekämpning av grov organiserad brottslighet medverkar i den myndighetsgemensamma satsningen mot grov organiserad brottslighet (GOB). har bland annat deltagit i operativa rådets möten (som leds av ). har även medverkat i det nationella underrättelsecentrumet (NUC) samt i sju av åtta regionala underrättelsecentrum (RUC). Myndigheten har , i syfte att effektivisera och förbättra myndighetens arbete med att upptäcka och förhindra brottslig verksamhet, slutfört en översyn av den interna underrättelseverksamheten. Enligt har detta lett till en utveckling av arbetsmetoderna inom underrättelseverksamheten vilket ökat informa- tionsinflödet som ligger till grund för underrättelsearbetet. Detta har enligt myndigheten förbättrat möjligheterna till att bedriva den operativa ledningen av verksamheten underrättelsebaserat. har även använt sin specifika kompetens, Kustbevakningsflyget, för att medverka till att bekämpa den grova organiserade brottsligheten samt brott inom myndighetens ansvarsområde. har vidare bistått med ribbåtar och båtförare. är en utpräglad samverkansmyndighet och utöver den samverkan som nämnts ovan samverkar också med Försvarsmakten. samverkan med Försvarsmakten har fortsatt utgått från det samverkansavtal som finns mellan myndigheterna. Inriktningen i detta avtal är fastställd i en gemensam handlingsplan som bl.a. omfattar utökad samverkan avseende utbildning av dykare. Vidare har även tre haveriutredningar, efter incidenter, genomförts i samverkan med Försvarsmaktens dykerikompetenscenter. P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 deltog och Försvarsmakten i en CBRNE-övning i , en övning som skedde i samverkan med och . har bidragit med sitt flyg för övervakning i samband med Försvarsmaktens underrättelseoperation i . En myndighetsgemensam utredning om möjligheterna till utökad samverkan avseende övervakning av sjöterritoriet och sjörörlig logistik har avrapporterats till regeringen. Ytterligare två myndighets- gemensamma utredningar har redovisats till regeringen. En rapport om infrastruktursamordning (uppdrag till , Försvarsmakten, Sjöfarts- verket och ) samt en rapport om effektivisering av statens maritima resurser (uppdrag till , Försvarsmakten, och ). Rapporterna bereds f.n. inom . deltar inom miljöräddningsområdet löpande i arbete inom ramen för (), och . har inom ramen för HELCOM deltagit i en miljöskyddsövning och också genomfört flygövervakning enligt avtal. har medverkat i en expertgrupp inom . samverkan inom avser framförallt miljöräddningstjänst inom Ishavsområdet. undertecknade de arktiska staterna ett nytt bindande samarbetsavtal om beredskap och insatser vid oljeföroreningar i . En första övning genomfördes inom ramen för samarbetsavtalet under kanadensisk ledning. har en bilateral överenskommelse om samverkan med det finska gränsbevakningsväsendet. har bl.a. en operativ samverkan skett avseende miljöövervakning i och norra in mot i enlighet med vad som överenskommits inom . P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 Tabell 4.8 Redovisning av operation 2014 Kustbevakningstjänstemän som tjänstgjort i Planerade flygpass (inkl. transportflygning) Genomförda flygpass (inkl. transportflygning) Antal flygtimmar (inkl. transportflygning) Deklarerade SAR-fall () Räddade personer från SAR-fall Källa: årsredovisning . deltog med ett sjöövervakningsflygplan och besättningar i den av FRONTEX koordinerade operationen i där var värdland. bistod de nationella myndigheterna med övervakning till havs och bidrog i olika sjöräddningsinsatser till havs där migranter hamnat i sjönöd. Ständigt förbättringsarbete – följa upp, lära och inrikta Utredning av olyckor – ett arbete för att förbättra säkerheten Att dra lärdomar av inträffade olyckor och kriser är en viktig del i arbetet med att utveckla och förbättra samhällets förmåga att förebygga och hantera framtida händelser. Statens verksamhet utgör ett viktigt verktyg i ett systematiskt säkerhetsarbete och myndighetens undersökningar fortsätter att skapa förutsättningar att lära från olyckor och tillbud. Andelen undersökningar som slutfördes var 2014. Genomsnittlig utredningstid var (med en mediantid ). Detta är en försämring i förhållande till föregående år, men en marginell förbättring i förhållande till 2012. Tabell 4.9 Genomsnittlig utredningstid Källa: Statens årsredovisning . Andelen pågående undersökningar som överstigit en utredningstid har dock minskat markant jämfört med tidigare