prop · H3031d23 · 2015-09-21 00:00:00 — Ökningen beror till största delen på ökad inblandning av HVO (hydrerade växtoljor) i diesel. Andelen förnybar energi i hela transportsektorn utgjorde preliminärt med förnybarhetsdirektivets beräkningsmetod. På bränslesidan minskade tillförseln av såväl biobränslen som oljeprodukter . Tabell 2.5 energibalans (TWh) Tillförsel av bränslen, varav: Biobränslen, torv m.m. Total slutlig inhemsk användning, varav: Bostäder, service m.m. Varav förluster i elproduktion3 Utrikes transporter och icke energiändamål 1I enlighet med den metod som används av FN/ECE för att beräkna tillförseln från kärnkraften. 2Innefattar utrikes flyg . 3Avser enbart förluster i kärnkraft för . Siffrorna är preliminära och hämtade från myndighetens Kortsiktsprognos . uppgick elproduktionen till , vilket var knappt högre än året innan. Den totala elanvändningen uppgick till , vilket var lägre jämfört med . elutbyte (netto) med grannländerna varierar över året. Differensen mellan användningen och elproduktionen visar nettoflödet av el till (när elanvändningen är större än den sammanlagda produktionen) respektive nettoflödet av el från (när den sammanlagda produktionen är större än elanvändningen). ökade såväl elflödet till som elflödet från . Elflödet från var dock betydligt större än flödet till vilket resulterade i ett nettoutflöde som uppgick till . Det kan jämföras med ett nettoutflöde om 2013 och ett nettoutflöde om 2012. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 2.6 elbalans (TWh) Klicka här för att ange tabellens underrubrik. Total nettoproduktion, varav: -1,8 -19,6 -10,0 -15,6 Total slutlig elanvändning, varav Bostäder, service m.m. Siffrorna är preliminära och hämtade från myndighetens Kortsiktsprognos . Samhället är beroende av en trygg energiförsörjning utan avbrott och andra störningar som kan hota samhällsviktiga funktioner, människors vardag, miljön eller vår ekonomiska utveckling. Grunden för en hög försörjningstrygghet är ett robust energisystem som bygger på en diversifierad energimix utan beroenden av energibärare från instabila länder eller regioner, säkra och diversifierade transporter och välfungerande energimarknader. Minskat beroende av fossila bränslen förbättrar försörjningstryggheten, men det krävs även beredskapsåtgärder för att hantera befarade eller redan inträffade störningar. Självförsörjningsgraden definieras som inhemsk elproduktion i förhållande till total elanvändning, inklusive förluster. självförsörjningsgrad för elproduktion uppgick till 1,07. Självförsörjningsgraden för inhemska energibärare, dvs. inhemska energibärare i förhållande till total energianvändning inklusive förluster, uppgick till 0,39. Effektbalansen redovisas i avsnitt 2.5.2. I en europeisk jämförelse är det svenska energisystemet relativt robust med ett jämför- måttligt beroende av fossila bränslen för el och värmeproduktion. För både olja och biobränslen finns också en relativt stor flexibilitet hos de svenska köparna, dvs. beroendet av produkter från en viss region är måttligt och det finns ofta alternativa leverantörer på en fungerande marknad. Ett väl fungerande internationellt samarbete genom både EU och organ () är grundläggande för försörjningstrygghet, i synnerhet vad gäller leveranser av olja. beredskapsplanering för kriser i tillförseln av olja och gas är generellt sett god enligt den översyn av beredskap som IEA genomfört . Från att tidigare ha varit ett utvecklingsprojekt blev arbetet med planering för samhällsviktiga elanvändare (Styrel) en ordinarie verksamhet för . Genom Styrel har en planeringsmetodik införts för prioritering av samhällsviktiga funktioner vid frånkoppling av anläggningar i situationer med allvarlig elbrist som inte kan lösas på annat sätt än genom avbrott och begränsningar i elkonsumtionen. De föreskrifter som utvecklats av gäller från 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 ska bl.a. statliga myndigheter och elnätsföretag identifiera och prioritera användare som är viktiga för att samhället kan fungera även vid eleffektbrist. För att svensk industri ska fortsätta att generera exportintäkter och skapa nya arbetstillfällen krävs god tillgång till energi till internationellt konkurrenskraftiga priser. Detta förutsätter stabila spelregler som möjliggör långsiktiga investeringar både inom den energiintensiva industrin och hos kraftproducenterna. Ett av syftena med den av regeringen tillsatta är just att skapa förutsättningar för en sådan långsiktighet. Konkurrenskraften är även beroende av industrins energiintensitet som minskat för den svenska tillverkningsindustrin, liksom i verkstads- och kemiindustrin. Massa- och pappersindustrins energiintensitet är dock relativt . I järn-, stål- och metallverken har energiintensiteten ökat för att därefter minska. Energikostnadens andel av industrins rörliga kostnader var i princip densamma som 2000. Massa- och pappersindustrin samt baskemikalieindustrin har ökat sina energikostnadsandeler medan energikostnadsandelen för järn-, stål- och metallverk har minskat. Den förra regeringen tillsatte en utredning för att se över om den nuvarande modellen för uttag av energiskatt på el är ändamålsenlig (dir. 2014:72). Den allmänna utgångspunkten för uppdraget är att en förändrad energiskatt på el ska vara förenlig med unionsrätten, att det svenska näringslivets internationella konkurrenskraft bibehålls och att snedvridningar i möjligaste mån ska undvikas. Utredaren ska bl.a. beakta företagens konkurrenssituation när det gäller industrin i allmänhet och basindustrin i synnerhet, men även för företag med annan verksamhet än traditionell industri, t.ex. företag som bedriver informations- och kommunikationsverksamhet. Uppdraget ska redovisas . har beslutat om ett generationsmål för miljöarbetet och om 16 miljökvalitetsmål som uttrycker den miljömässiga dimensionen av hållbar utveckling (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377). Resultatredovisningen av miljökvalitetsmålen finns i redovisningen för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. De miljökvalitetsmål som är av störst relevans för energipolitiken är Begränsad klimatpåverkan, luft, Bara naturlig försurning, Giftfri miljö, Levande sjöar och vattendrag, Levande skogar, Storslagen fjällmiljö, God bebyggd miljö och Ett rikt växt- och djurliv. När det gäller miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan stödjer regeringen kostnadseffektiva utsläppsreduktioner i linje med EU:s mål om 80–till 2050 i syfte att bidra till en global överenskommelse som håller den globala uppvärmningen så långt som möjligt under två grader. släppte ut totalt koldioxidekvivalenter, vilket är en minskning jämfört med . Trenden visar på minskande utsläpp av växthusgaser i . Transportsektorns utsläpp minskade med och är nu lägre än 1990. Utsläppen från personbilar har minskat jämfört med , som trafikmängden har ökat. Minskningen av utsläppen sker dock från en hög nivå och kan till stor del förklaras med en anpassning av den svenska fordonsparken till ett EU-genomsnitt, men beror också på ökad användning av biobränslen. Utsläppen från tunga fordon har däremot ökat . har dock utsläppen börjat minska även för tunga fordon. Industrins utsläpp från dess energianvändning samt processutsläpp visar totalt sett på en minskande trend . Det är de energirelaterade utsläppen som står för den största delen av industrins minskade utsläpp, vilket beror på minskad användning av olja och ökad användning av el och biobränslen. Övergången från uppvärmning med olja till fjärrvärme, el och biobränslen samt ökad användning av värmepumpar har medfört att utsläppen från uppvärmning av bostäder och lokaler minskat med . Utsläppen från jordbruk och avfall har också minskat betydligt , bland annat på grund av ett minskat antal djur och minskad deponering av organiskt avfall. Utsläppen ökade dock jämfört med på grund av ökad användning av mineralgödsel. Utvinning av deponigas från avfallsdeponier har bidragit till minskade utsläpp i avfallssektorn. Till följd av stigande energipriser, inträffade och befarade försörjningskriser och klimatförändringar har energipolitiken även varit framträdande på den internationella dagordningen. Det regelverk som beslutas på EU-nivå är en viktig utgångspunkt för den svenska energipolitiken. Vid Europeiska rådets vårtoppmöte beslutades om att minska unionens utsläpp av växthusgaser till 2020 jämfört med , vilket inom ramen för en internationell överenskommelse skulle skärpas till . Vidare beslutades att av den energi som används inom EU ska komma från förnybara energikällor, liksom ett mål om att nå 20 procents primärenergibesparing till 2020. Överenskommelsen har genomförts genom antagande av konkreta lagförslag. antog en ny energistrategi –2020, som byggde vidare beslut. slog bland annat fast målsättningar för marknadsintegration som anger att inget medlemsland ska vara isolerat från EU:s gas- och elnätverk efter 2015 och att den inre marknaden för energi ska vara fullbordad 2014. Det långsiktiga energipolitiska perspektivet betonades och målet om en minskning av utsläppen av växthusgaser med 80–till 2050 jämfört med nivåer bekräftades. Vidare betonades vikten av den externa dimensionen av EU:s energipolitik, energieffektivisering, förnybar energi samt energiinfrastruktur och dess finansiering. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Klimat- och energiramverk till 2030 För att uppnå det långsiktiga klimatmålet till 2050 och lägga fram en plan för hur utsläppen ska minska efter 2020 presenterade kommissionen en grönbok om ett klimat- och energiramverk till 2030. På basis av grönboken genomfördes en offentlig konsultation. Därefter, , presenterade kommissionen ett samlat paket där det bland annat ingick ett meddelande om ett ramverk för klimat- och energipolitiken och ett förslag till beslut om reform av EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS). Meddelandet innehöll ett förslag till en målstruktur för klimat- och energipolitiken till 2030. Kommissionens förslag omfattade ett klimatmål om för EU-interna utsläppsminskningar och ett bindande mål på också indikatorer för konkurrenskraft och försörjningstrygghet. I ett separat meddelande presenterade kommissionen ett förslag om ett vägledande mål på EU-nivå för energieffektivisering om till 2030. Regeringen stödjer en höjning av energieffektiviseringsmålet till till 2030 vid översynen 2020. beslutade om en ram för klimat- och energipolitiken till 2030 med ett klimatmål om till 2030, ett bindande mål på EU- nivå om förnybar energi, ett indikativt mål på EU-nivå för energieffektivisering om samt ett mål om att alla medlemsstater ska uppnå sammanlänkningsgrad för el i förhållande till installerad produktionskapacitet. uppmanade det att ta fram förslag till en Energiunion. Att etablera en ”energiunion med en framåtsyftande klimatpolitik” fanns sedan med bland de tio prioriterade områden som kommissionens ordförande lyfte fram inför sitt tillträde . presenterade kommissionen en ”ramstrategi för en motståndskraftig energiunion med en framåtblickande klimatpolitik”. Förslaget ska ses som ett arbetsprogram för kommissionens mandatperiod. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Kommissionen föreslår en energiunion som består av fem ömsesidigt förstärkande dimensioner: försörjningstrygghet, inre marknad, energieffektivitet, minskade klimatutsläpp samt forskning, innovation och konkurrenskraft. Kommissionen lyfter fram 15 konkreta åtgärder för att få till stånd energiunionen och i en bilaga listas 43 förslag på nya initiativ och lagförslag . betonade att EU är fast beslutet att bygga en energiunion med en framåtsyftande klimatpolitik på basis av kommissionens meddelande. kommer att fortsätta ge vägledning i framtagandet av energiunionen. Kommissionen presenterade ett förslag till direktiv som syftar till att minimera risken för växthusgasutsläpp till följd av indirekt förändrad markanvändning (Indirect Land Use Change, ILUC). Förslaget har förhandlats i rådet och och röstade vid den andra läsningen igenom en överenskommelse med rådet. Den slutliga kompromissen innehåller flera positiva element, kanske främst avseende avancerade biodrivmedel. Ett särskilt mål om att av energin i transportsektorn ska utgöras av avancerade biodrivmedel introduceras. har under förhandlingarna argumenterat för att detta mål borde vara mer ambitiöst. Det är även positivt att direktivet fastslår att skoglig råvara, såsom massabrukens restprodukter, är en lämplig råvara för avancerade biodrivmedel. Mot bakgrund av utvecklingen i gav kommissionen i uppdrag att genomföra en studie av medlemsstaternas försörjningstrygghet på energiområdet och att presentera en plan för att minska EU:s energiberoende. presenterade kommissionen sitt förslag till en strategi för försörjningstrygghet. Strategin består av åtta nyckelpelare innehållande kommissionens syn på åtgärder på kort, medellång och lång sikt. I det korta perspektivet, inför den kommande /15, föreslogs utförande av stresstester av de europeiska gasmarknaderna vid en kris, tillsammans med uppdatering av krisplaner och back-up mekanismer. Strategin behandlades vid , som slog fast en rad kortsiktiga åtgärder. För att öka försörjningstryggheten på medellång och lång sikt lägger planen stor vikt vid att den inre marknaden för energi fullbordas och en ökad användning av inhemska energikällor, men också vid ökad energieffektivisering. I samband med antagandet av klimat- och energipaketet till 2030 antogs de medel- och långsiktiga åtgärderna. Vid sidan av EU-arbetet deltar regeringen även i en lång rad andra internationella energisamarbeten. har bl.a. deltagit i Clean Energy Ministerial, (), () och . Inom ramen för Clean Energy Ministerial deltar aktivt i samarbete inom sex områden, bl.a. smarta elnät (ISGAN), energieffektiva produkter (), elfordon () samt för hållbara energilösningar i städer (GSCN). inleddes en ambitiös översyn av Clean Energy Ministerial-initiativet för att öka mervärdet för deltagande länder. Det nordiska samarbetet är mycket livaktigt inom energiområdet, då de nordiska länderna har ett mycket konkret samarbete kring den gemensamma nordiska elmarknaden. En aktivitet som ökat i omfattning är bilaterala samarbeten med enskilda, strategiskt utvalda länder. Med sitt kunnande inom miljö- och energiteknik framstår som en attraktiv partner för många länder. har ett flertal högnivåbesök som visat intresse för svensk energiteknik och svenska erfarenheter på området tagits emot. har aktiva bilaterala samarbeten på energiområdet med bl.a. , , , och . Samarbetet inom de bilaterala avtalen innebär också viktiga möjligheter för både forskningsområdet och näringslivet. Uppdraget för regeringens särskilde samordnare för internationellt miljötekniksamarbete har omfattat , och . Uppdraget har finansierats inom ramen för utgiftsområde 24 Näringsliv. Inom ramen för samma utgiftsområde har även särskilda satsningar på miljöteknikexport beslutats för , och . Regeringens mål för elmarknadspolitiken är att åstadkomma en effektiv elmarknad med väl fungerande konkurrens som ger en säker tillgång till el till internationellt konkurrenskraftiga priser. Målet innebär en strävan mot en väl fungerande marknad med effektivt utnyttjande av resurser och effektiv prisbildning. Detta omfattar en vidareutveckling av den gemensamma elmarknaden i genom en fortsatt satsning på harmonisering av regler och ett utökat samarbete mellan de nordiska länderna. På EU-nivå stödjer regeringen målsättningen om genomförandet av den inre marknaden, vilket är en förutsättning för att elmarknaden ska fungera väl och nå sin fulla potential. Regeringen ser också att framtidens energiförsörjning kräver nya lösningar som ger en trygg, marknadskraftig och klimatanpassad tillgång till el och regeringen har därför tillsatt en kommission, , som ska lämna förslag på dessa lösningar. Priset på den nordiska elmarknaden styrs av tillgänglig produktionskapacitet och hur stor efterfrågan det är på el. Historiskt sett har elpriset på den nordiska elmarknaden i första hand varit beroende av vattenkraftstillgången, men även tillgänglig kärnkraftskapacitet. I allt högre grad påverkar även den ökade utbyggnaden av förnybar elproduktion elpriset. I takt med ett ökat elutbyte med länderna utanför har dock kraftpriserna på kontinenten blivit allt mer styrande i . Detta innebär även att priserna i påverkas av faktorer som mindre marginaler i den europeiska kraftbalansen och köldknäppar på kontinenten. Den totala installerade elproduktionskapaciteten i har ökat och uppgick till drygt 39 500 MW, vilket är cirka 1 300 MW högre än året innan. Det är framför allt den installerade effekten av vindkraft som har ökat. tillkom det över 400 nya vindkraftverk och ett nettotillskott med cirka 1 000 MW. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 utgjorde vindkraft av total installe- dubblerades den totala installerade effekten från solkraft, men den utgör fortfarande en mycket liten del av den totala installerade effekten i . Vattenkraft och kärnkraft stod för av elproduktionen i . I övrigt stod kraftvärme och vindkraft för . Vattenkraften producerade , vilket är något lägre än elproduktionsförmågan för ett normalår, men högre jämfört med året innan. Fyllnadsgraden för landets samlade regleringsmagasin var vid ingången av 2014 , vilket är under medelvärdet för jämförelseperioden –2012. Totalt över året blev även tillrinningen något lägre än normalt vilket bidrog till en något lägre elproduktion från vattenkraft. Kärnkraftsproduktionen minskade med , vilket motsvarar en minskning med . Vindkraftsproduktionen fortsätter att öka och slog därmed ett nytt produktionsrekord. Produktionsrekordet slogs med och hamnade på . Vindkraftsproduktionen stod för av den totala elproduktionen . Den bränslebaserade elproduktionen (övrig värmekraft) uppgick till , av den totala elproduktionen, viket är en minskning med mot året innan. Produktionsminskningen berodde till största del på lägre produktion i kraftvärmeanläggningarna. Produktionen från industriell kraftvärme återhämtade sig något mot tidigare års minskning. ökade elflödet från grannländerna till till sammanlagt (15,året före). ökade även elflödet från (25,året före), vilket resulterade i ett nettoutflöde om (året före). har genom den nordiska elbörsen Spot en gemensam elmarknad med de nordiska grannländerna. har även de baltiska länderna tillkommit och introducerades priskoppling mellan femton länder i främst norra , men även från via till samt iberiska halvön. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Prisutvecklingen på Spot har varit relativt jämn med ett högsta månadspris om /kWh och som lägst med /kWh . Det genomsnittliga elpriset på Spot uppgick till /kWh , vilket kan jämföras med /kWh och /kWh . var systempriset som högst /kWh och som lägst /kWh. delades in i fyra elområden. Elområde 1 avser nordligaste . Elområde 2 avser området mellan i norr och i söder. Elområde 3 avser området från strax söder om i norr till strax söder om i söder. Elområde 4 avser sydligaste . I och med införandet av elområden sätts börspriset på el efter tillgång och efterfrågan i respektive område. Gränserna mellan elområdena går där det finns fysiska begränsningar i överföringen av el i stamnätet, de s.k. snitten eller flaskhalsarna. I norra finns ett överskott av elproduktionskapacitet jämfört med efterfrågan på el. I råder det motsatta förhållandet. Tillgängligheten och produktionen i kärnkraftverken är en viktig komponent för möjligheten att hålla rätt spänning i kraftsystemet, vilket i sin tur påverkar överföringskapaciteten. hade elområde 4 ett gemensamt spotpris med ett annat elområde av tiden. Vid prisskillnader var skillnaden i genomsnitt /kWh. Störst prisskillnad mellan månadsgenomsnitten uppstod , då den genomsnittliga skillnaden var /kWh. För de övriga månaderna var den genomsnittliga skillnaden /kWh eller lägre. För nio av de elva övriga månaderna var den genomsnittliga skillnaden /kWh eller lägre. En elkonsument har möjlighet att ingå olika elavtal för sin elanvändning. Exempelvis kan en hushållskund välja mellan att teckna ett elavtal baserat på ett rörligt pris eller ett fast pris. På Energimarknadsinspektionens hemsida redovisas historiska jämförpriser för elhandelsavtal i de fyra elområdena. I Tabell 2.7 redovisas en sammanställning för den genomsnittliga prisskillnaden mellan elområden 3 och 4 för två olika typkunder och för olika elavtal. Tabell 2.7 Genomsnittlig prisskillnad för hushållskunder mellan elområde 3 och 4 Skillnad i pris 2014 för typkund i elområde 4 för lägenhet (2 000 kWh/år) resp. villa (20 000 kWh/år) med olika elavtal. (öre/kWh) -0,13 pris (lgh) -3,85 år (lgh) -0,20 pris (villa) år (villa) år (villa) Källa: , webstatistik slutkundspriser Som framgår av tabellen varierar den genomsnittliga prisskillnaden för en hushållskund mellan elområden 3 och 4 med typkund och elavtal. Ett hushåll med hög elanvändning (en villakund) mötte en något lägre prisskillnad jämfört med ett hushåll med låg elanvändning (en lägenhetskund). Ett rörligt pris på elavtalet gav också en lägre prisskillnad jämfört med ett fast pris (villakund). uppgick den genomsnittliga skillnaden från ca /kWh till ca /kWh, beroende på typkund och elavtal. För vissa månader mötte hushållskunder i elområde 4 ett något lägre pris jämfört med elområde 3. Störst skillnad var det för lägenhetskunder med ett elavtal med fast pris , där prisskillnaden var /kWh. Omsättningen på spotmarknaden (fysiska marknaden) ökade till , vilket kan jämföras med . Handelsvolymen på terminsmarknaden minskade med till , jämfört med . Den totala clearingvolymen (avräkningsvolymen) sjönk från till . Marknadsandelen för de fem största elproducenterna i med produktion i har succesivt sjunkit och var eller av totala elproduktion 2014. , Eon och Fortum samäger även de svenska kärnkraftverken. Till följd av strukturaffärer har antalet elhandelsföretag minskat sedan elmarknadsreformen 1996. Marknadsandelarna baserat på antal kunder för de tre största elhandelskoncernerna uppgick till 2014 jämfört med 2013. Kundernas rörlighet på marknaden Kundernas rörlighet på marknaden, dvs. antal byten av elleverantör, minskade något , efter en ökning . Det är dock svårt att dra några klara slutsatser då tidsserien är relativt kort. Möjligheten till rörlighet är också beroende av tidigare tecknande avtal vilket innebär att alla inte har möjlighet att göra ett aktivt byte . uppskattas att cirka 1,8 miljoner kunder varit aktiva på elmarknaden, varav 1,6 miljoner var hushållskunder. I genomsnitt uppgick antalet byten till cirka 46 000 (2013 var det 48 800 byten), varav cirka 40 000 hushållskunder. Detta kan jämföras med ett genomsnitt om 40 500 byten , varav 35 000 hushållskunder. redovisade rapporten på den svenska elmarknaden vintrarna 2014/15 och 2015/16 (dnr M2015/02615/Ee). I rapporten görs en bedömning av hur mycket av den installerade produktionskapaciteten som uppskattas vara tillgänglig. Enligt rapporten förväntas den maximala elförbrukningen vid en normalkall vinter uppgå till cirka 25 600 MW och vid en tioårsvinter till circa 27 100 MW. Detta är samma nivå som i föregående kraftbalansrapport, vilket kan förklaras av att den temperaturkorrigerade elanvändningen i landet i stort sett varit oförändrad. Prognosen för den svenska kraftbalansen indikerar ett överskott på cirka 2 570 MW vid en normalkall vinter och ett överskott på cirka 1 070 MW under en tioårsvinter. Marginalen är cirka 630 MW bättre än prognosen /15, trots att 2 inte ska återstarta. Det beror delvis på att tillgänglighetsfaktorn för vindkraft har räknats upp från sex till . har ändrat sin beräkningsmetod och använder medianvärdet för vindkraftens producerade effekt under 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 av tiden under de senaste fem vintersäsongerna (–), i stället som tidigare för helåret. Skälet för detta är att kraftbalansrapporten omfattar vinterperioden och det produceras mer el från vindkraft än under sommarän. Regeringen anser att framtidens energiförsörjning kräver lösningar som ger en trygg, marknadskraftig och klimatanpassad tillgång till el.