prop · H30357 · 2015-12-01 00:00:00 — Bestämmelsen i hittillsvarande 59 b § patentlagen – som innebar att domstolen är behörig att pröva en fråga om intrångsundersökning även om parterna har ingått ett skiljeavtal – togs bort i samband med lagstift- ningsärendet Civilrättsliga sanktioner på immaterialrättens område – genomförande av direktiv /48/EG (prop. 2008/09:67) utan att det angavs något skäl till det. Motsvarande bestämmelse finns i övriga immaterialrättsliga lagar beträffande såväl intrångsundersökning som informationsföreläggande. Eftersom det finns ett behov av bestämmelsen även i patentlagen bör den på nytt tas in där i samband med nu aktuell reform. När det gäller de aktuella bestämmelsernas utformning föreslår Lagrådet att det uttryckligen anges att Patent- och får pröva ett yrkande om informationsföreläggande eller intrångs- undersökning även om tvisten enligt skiljeavtal ska prövas av skiljemän. Regeringen delar Lagrådets uppfattning att bestämmelserna skulle kunna ges en tydligare utformning. kan konstateras att bestämmelser- na om informationsföreläggande och intrångsundersökning är centrala för de immaterialrättsliga lagarna. De har i nu aktuellt avseende ut- formats med 15 kap. 5 § som förebild och varit föremål för överväganden i flera lagstiftningsärenden, i första hand då reglerna om intrångsundersökning och informationsföreläggande infördes respektive . Enligt regeringens uppfattning bör bestämmelserna därför inte ändras utan ytterligare underlag. Det behovet är inte möjligt att tillgodose inom ramarna för detta lagstiftningsärende. Frågan bör därför i stället övervägas i ett annat lämpligt sammanhang. tar upp frågan om förslaget att samla bl.a. de upphovsrättsliga målen till endast en behörig domstol strider mot reglerna i småmålsförordningen. Föreningen anför att det är viktigt att möjligheterna att driva tvister om intrång inte försvåras för svenska upp- hovsmän jämfört med upphovsmän i andra länder. Av småmålsför- ordningen framgår att en ansökan som inleder ett europeiskt småmålsför- farande ska ges in till den domstol som är behörig i en medlemsstat (artikel 4.1). Det är upp till medlemsstaterna att bestämma vilka av deras domstolar som är behöriga. En prövning av småmålen i patent- och marknadsdomstolarna skulle alltså i och för sig inte strida mot småmåls- förordningen. I svensk nationell rätt finns kompletterande bestämmelser till småmåls- förordningen i lagen (2008:1038) om europeiskt småmålsförfarande. Enligt den lagen ska en ansökan som inleder ett europeiskt småmåls- förfarande ges in till tingsrätt (2 §). Detta gäller även om det i annan författning anges att en viss tvist som faller inom förordningens tillämp- ningsområde ska handläggas vid annan domstol eller myndighet (se propositionen Europeiskt småmålsförfarande, prop. 2007/08:165, s. 30). Närmare bestämmelser om vilken tingsrätt som är behörig i ett enskilt fall finns i och rådets förordning (EU) nr 1215/2012 av om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område, I- förordningen, 10 kap. RB och annan lagstiftning som reglerar frågan om behörig tingsrätt (se prop. 2007/08:165 s. 12 och 30). 2015/16:57 tingsrätt är reservforum (se 2 § lagen [2014:912] med kompletterande bestämmelser om domstols behörighet och om erkännande och interna- tionell verkställighet av vissa avgöranden). Det ovan anförda innebär alltså att Patent- och inte kommer att vara behörig att pröva europeiska småmål. Det kan ifråga- sättas om detta är en lämplig ordning. Småmålsförordningen och den svenska kompletterande lagstiftningen är dock föremål för en översyn. Frågan vilka domstolar som ska kunna handlägga europeiska småmål bör lämpligen övervägas inom ramen för den över- synen och inte i detta lagstiftningsärende. Mål om bättre rätt och andra tvistemål med immaterialrättslig, marknadsföringsrättslig och konkurrensrättslig anknytning Förslaget att Patent- och ska handlägga mål och ärenden enligt det som anges i de materiella lagar som räknas upp i den nya lagen om patent- och marknadsdomstolar innebär att mål och ärenden som inte regleras i dessa lagar kommer att falla utanför domstol- ens behörighet, även om de har en immaterialrättslig, marknadsförings- rättslig eller konkurrensrättslig anknytning. Dessa mål och ärenden kommer även fortsättningsvis att prövas av de domstolar som enligt allmänna forumregler är behöriga. Några remissinstanser, bl.a. , Patentbesvärsrätten och Ingenjörer, anser att Patent- och bör vara behörig att pröva även tvistemål med anknytning till immaterialrätten, exempelvis mål om bättre rätt till en immateriell rättighet. Enligt nuvarande ordning är exklusivt behörig att pröva mål om bättre rätt till patentsökta uppfinningar (65 § 1 PL). Om ett patent har meddelats för någon som vid tiden för beslutet inte var berättigad till patentet kan den som anser sig berättigad föra en talan om överföring av patent enligt 53 § PL. är enligt nuvarande ordning exklusivt behörig även i denna typ av mål (65 § 2 PL). Mål om bättre rätt till patent på grund av omständigheter som har inträffat efter det att patentet meddelats, t.ex. vid dubbelförsäljning (s.k. tvesala) eller en tvistig överlåtelse, omfattas däremot inte av tingsrätts exklusiva behörighet. Frågan vilken domstol som är behörig i dessa fall får i stället avgöras enligt allmänna forumregler. På grund av att både mål om bättre rätt till patentsökt uppfinning och mål om överföring av patent ofta är av teknisk natur har det ansetts lämpligt att målen tas upp av den för patentmål gemensamma instansen (se propositionen Förslag till Patentlag, prop. 1966:40, s. 233 f.). Någon ändring i det avseendet bör inte ske. I patentlagen regleras vad som gäller när någon inför patentmyndigheten påstår bättre rätt till en uppfinning (17 och 18 §§ PL). Om patentmyndigheten anser att saken är tveksam får den förelägga den som påstår bättre rätt att väcka talan vid domstol . Talan om bättre rätt till patentsökt uppfinning kan även väckas direkt i domstol utan ett sådant föreläggande (se prop. 1966:40 s. 234). Det finns dock inte någon reglering i patentlagen som särskilt tar sikte på den situationen. För att det inte ska råda någon oklarhet om att samtliga mål om bättre rätt till patentsökt uppfinning omfattas av Patent- och behörighet anser regeringen att det bör framgå uttryckligen av patentlagen att så är fallet. Ett motsvarande förtydligande bör göras i växtförädlarrättslagen när det gäller mål om bättre rätt till en växtsort i de fall registrering ännu inte har skett. Mål om bättre rätt till patent på grund av omständigheter som har in- träffat efter det att patentet meddelats och tvister om bättre rätt till andra immateriella rättigheter ställer inte samma krav på teknisk sakkunskap som de immaterialrättsliga mål som föreslås omfattas av reformen. Det- samma gäller för de av bl.a. nämnda målen om skadestånd på grund av avtalsbrott som rör immaterialrätt och de licensavtalstvister som nämner. Dessa mål är inte heller enligt nuvarande ordning koncentrerade till en viss tingsrätt. Även om målen har en immaterialrättslig anknytning rör de i grunden andra civilrättsliga frågeställningar. Eftersom patent- och marknadsdomstolarna kommer att utgöra särskilda domstolar vid och och eftersom även de immaterialrättsliga målen rör andra civilrättsliga frågor kommer det visserligen att finnas en kompetens i sådana frågor i domstolarna. Det är dock angeläget att inte mer än nödvändigt begränsa övriga domstolars behörighet. Det finns även andra skäl som talar emot att Patent- och behörighet ska omfatta även de nu aktuella måltyperna. En omständighet av betydelse är att det är svårt att på ett lämpligt sätt avgränsa relevanta måltyper. Härtill kommer att det föreslås en särskild instansordning för de tvistemål och ärenden som omfattas av reformen (se avsnitt 6.6). Denna instansordning utgör ett principiellt avsteg från vad som i allmänhet gäller och den bör därför inte genom exklusiv behörighet omfatta fler måltyper än nödvändigt. Av dessa skäl anser regeringen att Patent- och exklusiva behörighet inte nu bör utvidgas till att avse även tvistemål som har en anknytning till immaterialrätt, marknadsföringsrätt eller kon- kurrensrätt. Dessa mål bör även fortsättningsvis normalt prövas av den domstol som enligt allmänna forumregler är behörig och kunna prövas i tre domstolsinstanser. Det kan dock finnas skäl att möjliggöra för patent- och marknadsdomstolarna att, i samband med prövningen av ett immaterialrättsligt, marknadsföringsrättsligt eller konkurrensrättsligt tvistemål, pröva även ett annat tvistemål. Denna fråga behandlas i avsnitt 7.2. Kopplingen till lagen om rättegången i arbetstvister En fråga som uppkommer med anledning av förslaget att samla bl.a. de immaterialrättsliga målen är vad som ska gälla i fråga om domstols behörighet i de fall ett sådant mål avser en arbetstvist. Som Arbets- domstolen och pekar på är utgångspunkten enligt nuvarande ordning att en immaterialrättslig tvist som också är en arbets- tvist ska prövas enligt lagen om rättegången i arbetstvister. En arbets- givare kan t.ex. göra gällande att arbetstagaren ska betala skadestånd för att han eller hon har brutit mot upphovsrättslagen. En sådan tvist är en arbetstvist, om tvisten rör förhållandet dem emellan (1 kap. 1 § första stycket LRA). Det innebär att tvisten ska prövas antingen av Arbets- domstolen som första och enda instans eller av tingsrätt som första instans och av Arbetsdomstolen som andra instans (2 kap. LRA). Som vissa remissinstanser, bl.a. Arbetsdomstolen och Ingenjörer, framhåller är det inte ovanligt att exempelvis ett upphovsrättsligt mål som utgör en arbetstvist handläggs gemensamt med en arbetstvist om brott mot lojalitetsplikten och brott mot lagen om skydd för företagshem- Enligt lagen om rättegången i arbetstvister är det vidare möjligt att gemensamt med en arbetstvist handlägga även en annan tvist mellan samma eller olika parter, om rätten med hänsyn till utredningen och övriga omständigheter finner sådan handläggning lämplig (1 kap. 1 § andra stycket LRA). Från lagens tillämpningsområde undantas bl.a. sådana mål som enligt lag får tas upp endast av viss tingsrätt eller som ska handläggas av tingsrätt i annan sammansättning än som anges i rätte- gångsbalken (1 kap. 2 § 1 LRA). Detta undantag gäller såvitt nu är i fråga patenträttsliga mål som omfattas av 65 § PL, mål enligt lagen om rätten till arbetstagares uppfinningar, mål om ersättning enligt lagen om försvarsuppfinningar och mål om intrång i gemenskapsvarumärke och gemenskapsformgivning (10 kap. 6 § andra stycket VML och 52 § Undantaget gäller även vissa upphovsrättsliga mål, bl.a. mål om ljudradio- eller televisionsutsändning i strid mot upphovs- rättslagen (se 58 § URL). Enligt nuvarande ordning är tingsrätt exklusivt behörig att pröva samtliga dessa måltyper. I enlighet med vad som anges i promemorian när det gäller mål om företagshemligheter anser regeringen att utgångspunkten bör vara att prövningsordningen för de immaterialrättsliga tvister som också utgör arbetstvister inte ska ändras. Dessa tvister bör i samma utsträckning som enligt nuvarande ordning handläggas enligt lagen om rättegången i arbetstvister och därmed prövas av tingsrätt eller Arbetsdomstolen. Frågan är hur det ska åstadkommas. I promemorian görs bedömningen att de immaterialrättsliga mål för vilka det i Patent- och kommer att gälla särskilda sammansättningsregler redan med en tillämpning av bestämmelsen i 1 kap. 2 § 1 andra ledet LRA skulle komma att undantas från lagen om rättegången i arbetstvister. Arbetsdomstolen delar inte den bedömningen med hänvisning till att målen inte längre ska handläggas av tingsrätt utan av en särskild domstol. Som anges ovan kommer Patent- och att vara en särskild domstol vid . Det ligger visserligen nära till hands att göra en ändamålstolkning av 1 kap. 2 § 1 LRA av innebörd att mål som ska handläggas av en särskild domstol vid en tingsrätt jämställs med mål som ska handläggas endast av viss tingsrätt. sätt ter det sig naturligt att behandla mål som ska prövas av tingsrätt i annan sammansättning än som anges i på samma sätt som mål som ska prövas av en särskild domstol i sådan sammansättning. En sådan tolkning strider dock mot ordalydelsen av bestämmelsen. anges ovan är en särskild domstol i processuellt hänseende inte att jämställa med en tingsrätt (se bl.a. 10 kap. 17 § första stycket RB). hänsyn till det och i syfte att skapa en klar och tydlig reglering i fråga om fördelningen av behörighet mellan de för arbetstvister behöriga domstolarna och Patent- och anser regeringen att det i 1 kap. 2 § LRA uttryckligen bör anges vilka av de mål som omfattas av Patent- och behörighet som ska undantas från den för arbetstvister föreskrivna prövningsordningen. När det gäller utform- ningen av detta undantag gör regeringen följande överväganden. Enligt nuvarande ordning undantas alltså dels mål som ska prövas av en viss tingsrätt, dels mål för vilka det gäller särskilda sammansättnings- regler. Enligt regeringens uppfattning är det lämpligt att från lagen om rättegången i arbetstvister undanta samtliga måltyper för vilka särskilda sammansättningsregler ska gälla i Patent- och , dvs. bland annat mål enligt patentlagen och lagen om rätten till arbetstagares uppfinningar (se avsnitt 10.2). Detta överensstämmer med vad som gäller enligt nuvarande ordning. Även mål om intrång i gemenskapsvarumärke och gemenskapsformgivning, som enligt nuvarande ordning omfattas av tingsrätts exklusiva behörighet, bör undantas från lagen om rättegången i arbetstvister. Detta på grund av att de bakomliggande EU- förordningarna kräver att medlemsstaterna utser så få nationella domstolar i första och andra instans som möjligt (se artikel 95 i rådets förordning [EG] nr 207/2009 av om gemenskaps- varumärken och artikel 80 i rådets förordning [EG] nr 6/2002 av om gemenskapsformgivning). Även detta överens- stämmer med vad som gäller enligt nuvarande ordning. När det gäller de upphovsrättsliga mål för vilka enligt nuvarande ordning är exklusivt behörig (58 § URL) kan det kon- stateras att de är få till antalet. Det gäller mål om ljudradio- och tele- visionsutsändning i strid mot upphovsrättslagen och mål om ersättning för vissa särskilda former av upphovsrättsliga utnyttjanden. Enligt nuva- rande ordning är dessa mål undantagna i lagen om rättegången i arbets- tvister. Att dessa mål skulle utgöra arbetstvister torde dock enligt rege- ringens bedömning vara synnerligen ovanligt om det alls förekommer. Det finns av det skälet inte något behov av att i lagen om rättegången i arbetstvister undanta de aktuella måltyperna. Om ett sådant mål, mot förmodan, skulle utgöra en arbetstvist bör det dock handläggas enligt lagen om rättegången i arbetstvister. Övriga immaterialrättsliga mål, bl.a. mål enligt varumärkeslagen, mönsterskyddslagen och upphovsrättslagen, kan enligt nuvarande ordning prövas i den för arbetstvister föreskrivna ordningen. Denna ord- ning bör, i enlighet med de angivna utgångspunkterna för prövnings- ordningen för de immaterialrättsliga tvister som också är arbetstvister, bestå. Dessa måltyper bör alltså inte undantas från lagen om rättegången i arbetstvister. Även Arbetsdomstolen utgör en särskild domstol i mening. För att undvika att det uppstår konkurrens mellan de båda dom- stolarnas respektive behörighetsområden bör det, i linje med vad Arbetsdomstolen anför, i de relevanta immaterialrättsliga lagarna anges att Patent- och behörighet inte omfattar tvister som ska handläggas enligt lagen om rättegången i arbetstvister. Som Arbetsdomstolen påpekar får förslaget att ge Patent- och mark- nadsdomstolen exklusiv behörighet att pröva bl.a. immaterialrättsliga mål konsekvenser för möjligheten att med en arbetstvist kumulera en annan tvist som inte är en arbetstvist (1 kap. 1 § andra stycket LRA). På så sätt innebär reformen en ändrad ordning för de upphovsrättsliga, varumärkes- rättsliga och mönsterrättsliga mål som enligt nuvarande ordning inte är koncentrerade till . Den ordningen innebär dock enligt regeringen en rimlig avvägning mellan intresset av att samla de 2015/16:57 immaterialrättsliga målen och intresset att behålla den arbetsrättsliga prövningsordningen. 7.2Patent- och ges viss behörighet att pröva tvistemål i allmänhet Regeringens förslag: I den nya lagen om patent- och marknads- domstolar ska det införas en möjlighet för Patent- och marknadsdom- stolen att pröva även ett annat tvistemål i samband med ett imma- terialrättsligt, marknadsföringsrättsligt eller konkurrensrättsligt tviste- mål. En förutsättning för detta ska vara att domstolen anser att det är lämpligt med hänsyn till utredningen och övriga omständigheter. Undantag ska göras för sådana tvister som ska handläggas enligt lagen om rättegången i arbetstvister. Målen ska handläggas gemensamt. Departementspromemorian innehåller inte något förslag i denna del. I departementspromemorian görs dock bedömningen att mål rörande företagshemligheter inte bör samlas med de immaterialrättsliga, marknadsföringsrättsliga och konkurrensrättsliga målen och ärendena (Ds 2014:2 s. 185–186). Remissinstanserna: Några remissinstanser, däribland , , , vid , , Försvarets materiel- verk, , SFIR och SEPAF, anser att det bör övervägas att införa en möjlighet för Patent- och att pröva mål också mål som enligt allmänna forumregler ska handläggas vid annan domstol. Remissinstanserna nämner särskilt att bl.a. avtals- rättsliga och skadeståndsrättsliga frågor ofta har starka samband med immaterialrättsliga frågor. framhåller att det även på det marknadsrättsliga området finns behov av att kunna pröva ett mål på marknadsföringsrättslig grund gemensamt med ett mål på civilrättslig grund. Ett flertal av de remissinstanser som uttalar sig särskilt angående mål om företagshemligheter, bl.a. , , vid , , , Företagarna, och SEPAF, anser att dessa mål, i vart fall de som inte har någon arbets- rättslig anknytning, bör samlas med de immaterialrättsliga, marknads- föringsrättsliga och konkurrensrättsliga målen och ärendena. Övriga remissinstanser, däribland Ingenjörer och TCO, instämmer i departementspromemorians bedömning eller har inte några invändningar mot den. Promemorians förslag överensstämmer delvis med regeringens. I promemorian föreslås att Patent- och ska vara behörig att pröva dels en talan som käranden väcker mot samma eller olika svarande om käromålen stödjer sig på väsentligen samma grund, dels en talan som svaranden väcker mot käranden angående samma sak eller en sak som har gemenskap med denna eller rörande en fordran som kan gå i avräkning mot kärandens. Det föreslås att en förutsättning för domstolens behörighet ska vara att talan väcks vid en viss senaste tidpunkt. I promemorian förslås även att det i lagen om skydd för företagshemligheter ska införas en särskild regel som ger Patent- och viss behörighet att pröva tvistemål om företags- hemligheter (promemorian s. 41–53). Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser, bland andra , , , , Företagarna, , tillstyrker eller har inte några invänd- ningar mot förslaget att Patent- och ges behörighet att pröva även andra tvistemål. Angående den föreslagna behörighets- regelns närmare utformning anser SEPAF att den innebär en bra avvägning vad gäller möjligheterna för domstolen att kumulera mål, som den inte är alltför öppet eller vagt formulerad. anser däremot att regeln är för restriktivt utformad. ifrågasätter den föreslagna tidpunkten för när talan ska väckas. anser att 42 kap. 15 a § RB bör göras generellt tillämplig alternativt att det bör föreskrivas processuella sanktioner i de fall ett käromål väcks att det blir svårt att fullfölja en planerad huvudförhandling eller om det på annat sätt inte föreligger giltig ursäkt. anser att behörighetsregelns närmare utformning bör övervägas ytterligare. anser att det är svårt att bedöma om den föreslagna behörighetsregeln är tillräcklig för att åstadkomma en effektiv samordning av mål som har samband med varandra. Om förslaget genomförs anser tingsrätten att den frågan bör tas upp inom ramen för en eventuell utvärdering av reformen. anser att möjligheten att kumulera mål i Patent- och bör utvidgas ytterligare, bl.a. så att mål om avtalslicenser kan handläggas med mål om immaterialrättsintrång (oavsett rättslig grund). är tveksam till förslaget såvitt avser möjligheten för Patent- och att pröva genkäromål om fordran som kan gå i avräkning mot kärandens. Arbetsdomstolen ställer sig frågande till om regeln inte innebär att en kärande kan väcka talan i Patent- och även i en arbetstvist. Då detta inte synes vara avsikten anser Arbetsdomstolen att det av lagtexten bör fram- gå att kumulation inte ska kunna ske i de fall det andra tvistemålet är en arbetstvist. framhåller att det är angeläget att säker- ställa att den ökade måltillströmning som kan bli en följd av förslaget inte går ut över de mål som omfattas av Patent- och exklusiva behörighet. En majoritet av remissinstanserna, däribland , Arbets- domstolen, , , , Unionen och TCO, tillstyrker eller har inte några invändningar mot förslaget att Patent- och ges viss behörighet att pröva tvistemål om företagshemligheter. , och anser dock att kravet på att talan ska väckas med en talan som omfattas av domstolens exklusiva behörighet innebär en onödig begränsning. Unionen och TCO understryker vikten av att det arbetsrätts- liga tvistlösningssystemet behålls. Arbetsdomstolen har vissa lagtekniska synpunkter. , , Företagarna och SEPAF anser att Patent- och behörighet att pröva mål om företagshemligheter bör utvidgas ytterligare. 2015/16:57 anser att endast mål som rör uppsägning och avsked bör undantas från Patent- och behörig- het. Skälen för regeringens förslag Det bör finnas en möjlighet för Patent- och att pröva också tvistemål i allmänhet I avsnitt 9.1 föreslås att bestämmelser om tvistemål ska vara tillämpliga också i patent- och marknadsdomstolarna. Det innebär att bl.a. reglerna om förening av mål (kumulation) i 14 kap. RB blir tillämpliga. En förutsättning för att kumulation ska kunna ske enligt 14 kap. 1–6 §§ RB är att den domstol vid vilken målen väckts är behörig och att samma rättegångsform är tillämplig för målen (14 kap. 7 § första stycket RB). I avsnitt 12.2.1 föreslås att det ska införas en särskild (mer vittgående) kumulationsregel i den nya lagen om patent- och marknads- domstolar som ska möjliggöra att Patent- och kan handlägga mål och ärenden oavsett rättegångsform. Även denna regel förutsätter dock att domstolen är behörig att handlägga de mål och ärenden som ska kumuleras. Det innebär att kumulation enligt den regeln endast kommer att kunna ske av immaterialrättsliga, marknadsförings- rättsliga och konkurrensrättsliga mål och ärenden. Frågan är om det finns skäl att möjliggöra för Patent- och att också pröva tvistemål som har samband med ett tvistemål som omfattas av dom- stolens exklusiva behörighet. Immaterialrättsliga frågor har, som bl.a. , , och framhåller, ofta ett nära samband med andra civilrättsliga frågor. Det är inte ovanligt att en talan baseras på såväl immaterialrättslig som avtalsrättslig grund (mål med s.k. blandade grunder). Enligt remissinstanserna skulle det innebära stora olägenheter om inte Patent- och kunde pröva dessa frågor i ett sammanhang. Som exempel nämner , och att det med ett immaterialrättsligt yrkande framställs ett yrkande om skadestånd på grund av avtalsbrott, t.ex. att käranden i ett mål om intrång i en ensamrätt också gör gällande att svaranden brutit mot ett licensavtal. SFIR nämner också som exempel att svaranden i ett mål om varumärkesintrång genstämningsvis gör gällande att ensamrätten i fråga ska förklaras ogiltig eller att svaranden i ett immaterialrättsligt mål gör gällande en kvittningsgill motfordran. nämner den situationen att det med en talan om överföring av patent på grund av avtal förs en talan om att avtalet i fråga är ogiltigt.