prop · H20365 · 2015-03-11 00:00:00 — Regeringen ser särskilt fram emot kommissionens kommande initiativ om den digitala inre marknaden, då förutsättningar behöver skapas så att alla möjligheter som digitaliseringen ger kan tas till vara. Den ekonomiska krisen har bland annat inneburit att beslut har tagits om inrättande av bankunionen och en diskussion pågår om ytterligare fördjupning av den ekonomiska och monetära unionen (EMU). Takten i det fortsatta fördjupningsarbetet kommer sannolikt att bero bland annat på hur medlemsstaternas ekonomier utvecklas. Klimat- och energiramverket var en av de sakpolitiskt största frågorna , och kommer förmodligen också att vara det . presenterade kommissionen ett förslag till nya målsättningar för energi- och klimat till 2030. Förslaget diskuterades första gången på , återigen , och en överenskommelse nåddes slutligen på Europeiska rådets möte . Överenskommelsen innehöll mål för reduktion av utsläpp av växthusgaser (), förnybar energi () och energieffektivisering (). Dessutom inkluderades skrivningar om hur EU:s inre energimarknad ska stärkas och hur försörjningstryggheten avseende energi ska ökas. Då EU har en betydelsefull roll i det internationella klimatarbetet är det av stor betydelse att en överenskommelse kunde nås . EU kan nu lägga sitt bud inför i , COP 21. Regeringen anser att klimatmålet bör höjas till inklusive genom användning av internationella krediter för att EU ska kunna bidra i enlighet med ansvar och förmåga i de internationella klimatförhandlingarna, och verkar för att en process inleds på EU-nivå för att bl.a. säkra ett ambitiöst samlat bidrag. Den ökade oron i omvärlden har inneburit att de utrikespolitiska frågorna fått en alltmer framträdande roll på EU:s dagordning, och de frågor som varit mest aktuella på utrikesområdet är situationen i , och samt ebola-krisen. Läget i är världens största humanitära kris. Nära 11 miljoner människor är i behov av humanitärt stöd, och över 3 miljoner har drivits på flykt från . Också i är den humanitära situationen mycket svår med ca 1,8 miljoner internflyktingar. startade ett folkligt upplopp i , den s.k. Euromajdan. Protesterna var riktade mot ett uteblivet associeringsavtal mellan och EU. Den ryska aggressionen i som efterföljde har lett till omfattande diskussioner och har varit en återkommande fråga på Europeiska rådets dagordning . Utvecklingen i och EU:s relationer till har ställt samarbetet mellan medlemsstaterna på prov och visat på behovet av att EU talar med en röst och kan agera starkt, tydligt och effektivt på det utrikespolitiska området. Regeringen är pådrivande för att EU tar ett större ansvar för säkerhet och utveckling, såväl globalt som i EU:s närområde. hölls ett extrainsatt toppmöte som inleddes med ett möte med premiärminister som informerade om situationen i 2014/15:65 landet. EU:s stats- och regeringschefer har uttryckt ett starkt stöd för självständighet, suveränitet och territoriella integritet och stöd för den nya ukrainska regeringen. De har också fördömt aggression mot och den olagliga annekteringen av och fattat beslut om att bistå ekonomiskt och om att införa omfattande sanktioner mot . I anslutning till undertecknades de politiska delarna av associeringsavtalet med . , , undertecknades associeringsavtal med och och de återstående delarna av avtalet med . utbröt i det största och mest komplexa utbrottet av ebola sedan sjukdomen upptäcktes . Fler har smittats och avlidit än i alla tidigare utbrott tillsammans. Denna multi- dimensionella kris har fått följdverkningar för hälsosystem, ekonomi, stabilitet och säkerhet. Ebola-krisen togs upp på , i syfte att stärka samordningen av medlemsstaternas insatser. Internationell konsensus råder om vikten av mycket omfattande och brådskande insatser i regionen, men också stöd till mer långsiktiga insatser för fortsatt fredsbyggande och förtroende- skapande åtgärder i de mest drabbade länderna. upphörde de speciella övergångslösningar för kommissionens och behörighet som gällt för de rättsakter inom polissamarbete och straffrättsligt samarbete som antogs före Lissabonfördraget. I samband med detta utnyttjade sin möjlighet att utträda ur samarbetet när de gäller de berörda rättsakterna, men också en möjlighet att återinträda i enskilda fall. 1.1 Information till och överläggningar och samråd med Enligt regeringsformen är regeringen skyldig att löpande informera om vad som sker inom ramen för EU-samarbetet. informationsskyldighet regleras närmare i riksdagsordningen. att regeringen ska redovisa sitt agerande i EU för och lämna denna skrivelse om verksamheten i EU till . Enligt riksdagsordningen ska regeringen också informera om sin syn på de dokument som EU:s institutioner överlämnat till och som regeringen bedömer som betydelsefulla. lämnades 86 faktapromemorior (161 ) i vilka regeringen har informerat om specifika förslag och regeringens syn på dessa. Om ett utskott begär det, har regeringen vidare en skyldighet att lämna upplysningar och avge yttranden till utskotten om EU-arbetet. Regeringen ska även överlägga med utskotten i de frågor om EU-arbetet som utskotten bestämmer. Överläggningar mellan regeringen och utskotten om EU-frågor har ägt rum (55 under arbete med subsidiaritetskontroll av utkast till lagstiftningsakter har formaliserats sedan Lissabonfördraget trädde i kraft Enligt ska EU på de områden där det råder delad befogenhet vidta åtgärder endast om målet med ett förslag Skr. 2014/15:65 inte kan uppnås av medlemsstaterna själva. pröva om ett utkast till en lagstiftningsakt strider mot subsidiaritetsprincipen. Om det utskott som är ansvarigt för subsidiaritetsprövningen begär det, ska regeringen informera om sin bedömning av subsidiaritetsprincipen i det aktuella lagstiftningsutkastet. Om utskottet bedömer att ett lagstiftningsutkast strider mot subsidiaritetsprincipen, lämnar utskottet ett utlåtande till kammaren med förslag att ska anta ett motiverat yttrande till ordförandena i , rådet och kommissionen. har antagit två motiverade yttranden. Regeringen har tagit del av de motiverade yttrandena. Regeringen har också tagit del av de åtta utlåtanden om granskningar av EU-dokument, exempelvis grönböcker och meddelanden, som har behandlat. Enligt regeringsformen ska regeringen löpande samråda med organ som utses av om vad som sker inom ramen för EU-samarbetet. Denna samrådsskyldighet fullgörs enligt riksdagsordningen med . ska hållas underrättad av regeringen om frågor som ska beslutas i rådet. Regeringen ska rådgöra med nämnden om hur förhandlingarna i rådet ska föras inför besluten i rådet. Regeringen ska vidare överlägga med i andra frågor om EU-arbetet när nämnden av särskilda skäl begär en sådan överläggning. Regeringen ska också rådgöra med nämnden inför möten och beslut i . ägde samråd rum inför samtliga möten i rådet och i . En samlad redovisning av de fall där röstat nej eller avstått från att rösta i rådet finns i skrivelsens bilaga 3. Extrainsatt möte med stats- och regeringscheferna om Stats- och regeringscheferna höll ett extrainsatt möte med anledning av situationen i . Toppmötet inleddes med ett möte med premiärminister som informerade om situationen i landet. EU:s stats- och regeringschefer enades om ett uttalande i vilket man uttryckte starkt stöd för självständighet, suveränitet och territoriella integritet och stöd för den nya ukrainska regeringen. Uttalandet innehöll även ett fördömande av aggression mot , krav på att de ryska styrkorna ska dras tillbaka från och krav på tillträde för internationella observatörer. Beslutet om en folkomröstning om Krims anslutning till förklarades vara i strid med grundlag och därför olagligt. Stats- och regeringscheferna gav också stöd till att titta på olika möjligheter att bistå ekonomiskt. Man enades om att låta olika expertgrupper brådskande titta närmare på de förslag som kommissionen hade presenterat för att kunna tillämpa dem . påpekades vikten av att få på plats ett . Det konstaterades att inte hade visat några konkreta tecken på att vilja trappa ned konflikten, vilket gjorde att stats- och regeringscheferna enades om att avbryta dialogen om visumliberaliseringar med , avbryta förhandlingarna om ett nytt bilateralt avtal mellan och , och bekräfta att de EU-länder som ingår i G8 och företrädare för EU:s institutioner suspenderar alla förberedelser. och uppmanades att försöka nå en förhandlingslösning på krisen tillsammans med relevanta multilaterala organisationer. framhöll att dessa förhandlingar behövde starta de kommande dagarna och avslutas och att om så inte gjordes skulle det behöva beslutas om ytterligare åtgärder inklusive reseförbud, frysning av tillgångar riktade mot enskilda personer och inställt toppmöte mellan och . Slutsatserna slog även fast att om destabiliserade situationen ytterligare skulle detta påverka relationen mellan och inom ytterligare ett stort antal ekonomiska områden. Stats- och regeringscheferna enades vidare om att underteckna associerings- och frihandelsavtalet med , men också att skyndsamt skriva under de politiska delarna av avtalet. Dessutom beslutade de att ge ensidiga handelslättnader till EU till dess att associeringsavtalet har trätt i kraft. Europeiska rådets möte den 20– Mötet i dominerades av utvecklingen i och åtgärder mot . Stats- och regeringscheferna slog fast att folkomröstningen på var olaglig och var eniga om att inte erkänna införlivande av och Sevastopol. Sanktionslistan utökades med ytterligare tolv personer från som belades med viseringsförbud och vars tillgångar frystes. var enigt om att ytterligare destabilisering från rysk sida skulle leda till långtgående ekonomiska konsekvenser för . undertecknade de politiska delarna av associeringsavtalet med . Stats- och regeringscheferna kom också överens om att tidigarelägga undertecknandet av associeringsavtalen med och till senast . antog korta slutsatser om den europeiska terminen inför medlemsstaternas framtagande av nationella reformprogram samt stabilitets- och konvergensprogram. Stats- och regeringscheferna stämde av genomförandet av 2020-strategin och såg fram emot den översyn av strategin som skulle göras . ställde sig bakom den uppgörelse som gjorts om den gemensamma avvecklingsmekanismen i bankunionen och välkomnade framstegen i förhandlingarna om sparandedirektivet. Stats- och regeringscheferna höll en kort diskussion om industrins konkurrenskraft och antog slutsatser om hur den kunde stärkas, bland annat genom fokus på kunskaper, immaterialrätt och nyckelteknologier, liksom en väl fungerande inre marknad och fri, rättvis och öppen handel. genomförde en längre diskussion om klimat och energi. Slutsatser antogs med innebörden att kommissionens förslag till nytt klimat- och energiramverk för perioden –2030 skulle utgöra grunden för den fortsatta diskussionen. Stats- och regeringscheferna var eniga om att det nya ramverket skulle bygga på principerna om samstämmighet mellan utsläppsminskningar, energieffektivitet och förnybara energikällor och försörjningstrygghet och flexibilitet för medlemsstaterna. skulle vid sitt möte stämma av hur långt arbetet nått, med sikte på ett beslut vid toppmötet den 23–. Stats- och regeringscheferna bekräftade vidare målet om att fullborda den inre marknaden för energi 2014 och att utveckla länkar så att ingen medlemsstat är isolerad från det europeiska nätverket för gas och elektricitet 2015. bad kommissionen om en fördjupad studie av EU:s energisäkerhet och att presentera en plan för hur EU:s energiberoende kunde minskas. Förberedelserna för toppmötet med Afrikanska unionen den 2–diskuterades och betonade vikten av att utveckla ett jämbördigt partnerskap och stärka samarbetet kring handel, rättsstaten och mänskliga rättigheter. välkomnade också åter- upptagandet av förhandlingarna för ett enat . Extrainsatt middag med stats- och regeringscheferna Stats- och regeringscheferna möttes vid en informell middag för att diskutera utfallet av valet till , vilka politikområden som EU bör fokusera på framöver, processen för att nominera en ny ordförande i kommissionen och presidentvalet i . Stats- och regeringscheferna konstaterade att utfallet av valet till innehöll budskap om både kontinuitet och förändring. När det gällde framtida prioriteringar för EU diskuterades ett antal områden: reformer för ökad konkurrenskraft, jobb och tillväxt, en väl fungerande ekonomisk och monetär union, klimat och energi, rättsliga och inrikes frågor och EU:s roll i världen. Europeiska rådets ordförande lyfte särskilt fram behovet av en gemensam förståelse för vad som bör göras på nationell nivå respektive EU-nivå, i linje med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Vid middagen fick ordföranden i uppdrag att konsultera de nya gruppledarna i när dessa väl valts och de 28 stats- och regeringscheferna om en ny kommissionsordförande för att därefter återrapportera till . Stats- och regeringscheferna diskuterade även situationen i . I ett gemensamt uttalande välkomnade de att söndagens presidentval hade kunnat hållas, trots utmaningarna i vissa regioner i östra . De uppmanade alla parter att erkänna utgången av valet. Stats- och regeringscheferna uttryckte även sin förväntan på om att samarbeta med den legitima presidenten, dra tillbaka sina trupper från gränsen och använda sitt inflytande över separatister för att trappa ned Stats- och regeringscheferna bekräftade också sitt stöd till politiska och ekonomiska reformer. Slutligen uttryckte stats- och regeringscheferna solidaritet med befolkningen i , och när det gällde översvämningarna på . Europeiska rådets möte inleddes i Ypres för att uppmärksamma minnet av utbrott. Mötet fortsatte på sedvanligt sätt i . Vid mötet avhandlades ett antal frågor. fattade beslut om ny kommissionsordförande och en s.k. strategisk dagordning med EU:s prioriteringar för . Dessutom diskuterade stats- och regeringscheferna nya riktlinjer för samarbetet avseende rättsliga och inrikes frågor, , den europeiska terminen och ramverket för klimat och energi . beslutade att föreslå för som ny ordförande i kommissionen. Europeiska rådets ordförande fick också i uppdrag att genomföra konsultationer med anledning av ytterligare utnämningar. I detta sammanhang enades man även om en strategisk dagordning med nyckelprioriteringar för de kommande fem åren, och man uppmanade EU:s institutioner och medlemsstaterna att fullt ut genomföra dessa prioriteringar i sitt arbete. 1.En union med sysselsättning, tillväxt och konkurrenskraft, 2.En union som gör alla medborgare mer delaktiga och skyddar dem, 3.En energiunion med en framåtblickande klimatpolitik, 4.En union med frihet, säkerhet och rättvisa och 5.Unionen som en stark global aktör. I slutsatserna från mötet framhölls att avser se till att genomförandet av prioriteringarna följs upp. antog även strategiska riktlinjer för samarbetet på området för frihet, säkerhet och rättvisa. Med utgångspunkt i tidigare program konstaterades i slutsatserna att den övergripande prioriteringen nu är att konsekvent införliva och effektivt genomföra och konsolidera befintliga rättsliga instrument och politiska åtgärder. Riktlinjerna berör bl.a. områden som grundläggande rättigheter, asyl och migration och rättsligt samarbete. uppmanade EU:s institutioner och medlemsstater att se till att dessa riktlinjer följs upp med lämpliga lagstiftningsåtgärder och operativa åtgärder och kommer att genomföra en halvtidsöversyn. Stats- och regeringscheferna undertecknade associeringsavtal med och och de återstående delarna av avtalet med . Stats- och regeringscheferna träffade president och diskuterade situationen i . I slutsatserna från mötet förväntade sig att ett antal åtgärder skulle ha vidtagits : en OSSE-mekanism för övervakning av eldupphör och kontroll av gränsen ska ha överenskommits, tre gränsposteringar ska ha återgått i ukrainsk kontroll, gisslan ska ha frigivits och substantiella förhandlingar om presidentens fredsplan ska ha inletts. I slutsatserna konstaterades även att rådet skulle utvärdera situationen och vid behov anta ytterligare restriktiva åtgärder om villkoren inte uppfylls. I närvaro av chefen för avslutade den fjärde europeiska terminen. slog fast ett antal utmaningar som EU alltjämt står inför som hög arbetslöshet, höga skulder och låg tillväxt, och konstaterade att den finanspolitiska konsolideringen därmed måste fortsätta. diskuterade även regelförenkling (lagstiftningens ändamålsenlighet) och gick igenom de framsteg som har gjort på området på basis av ett meddelande av kommissionens på området. I slutsatserna uppmanades rådet att fortsätta granskningen. Slutsatserna slår även fast att regelförenkling ska genomföras med beaktande av skyddet för konsumenter och arbetstagare samt hälso- och miljöskydd. På basis av återrapportering från Europeiska rådets ordförande stämdes läget av när det gäller det nya ramverket för klimat och energi. beslutade att återkomma till diskussionerna då de övergripande klimat- och energimålen skulle beslutas. Stats- och regeringscheferna diskuterade även försörjningstrygghet på energiområdet, inklusive ett antal brådskande åtgärder på området. Som en del av förberedelserna inför Europeiska rådets oktobermöte ombads rådet att ytterligare analysera andra åtgärder på medellång och lång sikt för att öka EU:s energitrygghet. godkände rådets beslut att bevilja kandidatlandsstatus. välkomnade också som euroområdets nittonde medlem. hade ett extrainkallat möte för att framförallt diskutera utnämningen av EU:s höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik, men också posten som ordförande för och andra topposter. Mötet inleddes som vanligt med ett kort utbyte med talmannen för , , som bland annat talade om de olika utmaningar som EU nu står inför. Ledarna diskuterade därefter situationen i och . Det hölls även en diskussion med den nyvalde ordföranden för kommissionen, . Europeiska rådets ordförande informerade stats- och regeringscheferna om de konsultationer som han hade genomfört med medlemsstaterna inför mötet och konstaterade att det inte hade gått att nå enighet om en ny hög representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik eller ordförande för . enades därför om att återkomma till och fatta beslut om utnämningarna vid ett extrainsatt möte . Stats- och regeringscheferna hade även en diskussion med kommissionens nyvalde ordförande om den strategiska dagordning som överenskoms vid . I slutsatserna från mötet betonades vikten av att EU fokuserar på de områden där unionen kan göra skillnad och återupprepade sin avsikt att kontinuerligt följa upp de strategiska prioriteringarna. diskuterade även situationen i och beklagade att de steg som hade efterfrågats i Europeiska rådets slutsatser från inte hade följts. beslutade därför att utvidga de restriktiva åtgärderna för att rikta dem mot enheter, inbegripet ryska enheter, som materiellt eller ekonomiskt stöder åtgärder som undergräver eller hotar suveränitet, territoriella integritet och oberoende. begärde också att man överväger möjligheten att inrikta sig på personer eller enheter som aktivt tillhandahåller material eller ekonomiskt stöd till de ryska beslutsfattare som bär ansvaret för den olagliga annekteringen av eller destabiliseringen av östra . uppmanade Europeiska investeringsbanken att ställa in undertecknandet av nya finansieringsinsatser i . Medlems- staterna enades vidare om att samordna sina ståndpunkter inom direktionen för Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling i syfte att också ställa in finansieringen av nya insatser. uppmanade att göra en förnyad bedömning av samarbetsprogrammen mellan och i syfte att från fall till fall ta beslut om att ställa in genomförandet av EU:s bilaterala och regionala samarbetsprogram, förutom projekt som ute- slutande berör gränsöverskridande samarbete och det civila samhället. Stats- och regeringscheferna uttryckte vidare sin djupa oro för det upptrappade våldet i och , som i första hand slår mot civila. Båda sidor uppmanades att trappa ned konflikten, få ett slut på våldet, ge tillträde för humanitärt bistånd och återgå till lugn. underströk också det angelägna i att återuppta fredsförhandlingar som syftar till en tvåstatslösning. Europeiska rådets extrainkallade möte Europeiska rådets diskussion fokuserade på den ryska aggressionen mot som stats- och regeringscheferna fördömde. Med anledning av det förvärrade läget i och att eskalerat inflödet av ryska trupper och materiel, hade president inbjudits att tala inför rådet. varnade för att landet stod på randen till fullskaligt krig med och presenterade sin fredsplan. uppmanades att reagera med skärpta sanktioner. Stats- och regeringscheferna enades om att fördöma den ryska militära aggressionen på ukrainskt territorium och kräva att de ryska styrkorna och vapnen dras tillbaka. beslutade att ge i uppdrag åt kommissionen och utrikestjänsten att inom presentera förslag på skärpta ekonomiska sanktioner. I detta förslag skulle det ingå en reglering så att alla personer och institutioner som stod i förbindelse med separatisterna i kunde listas och bli föremål för restriktiva åtgärder. Efter en kort diskussion kunde enas om att utse premiärminister till ny ordförande för och ordförande för eurotoppmötena. utrikesminister utsågs till EU:s höga representant för utrikes- och säkerhetspolitik. Stats- och regeringscheferna diskuterade ekonomiska frågor mot bakgrund av de senaste uppgifterna om att återhämtningen framför allt i euroområdet gick långsammare än beräknat. diskuterade bland annat den konferens om sysselsättning som den italienska regeringen planerade att hålla på stats- och regeringschefsnivå. berörde också akuta kriser i EU:s närområde. Stats- och regeringscheferna uttryckte sin djupa oro över det upptrappade våldet i och , terrororganisationen övergrepp och kränkningar mot religiösa och etniska minoriteter och utsatta grupper. Stöd uttrycktes till enskilda medlemsstaters beslut att erbjuda militär utrustning till och den kurdiska regeringen. Åtgärder för att förhindra EU-medborgare att bege sig till oroshärdar för att delta i strid diskuterades och rådet uppmanades att slutföra arbetet med registret för passageraruppgifter som en av dessa åtgärder. välkomnade vapenvilan i och uppmanade parterna att respektera den. Parterna uppmanades även att verka för att förbättra levnadsvillkoren för befolkningen i bland annat genom att lyfta blockaden, och att återuppta förhandlingar för att uppnå en tvåstatslösning. Det eskalerande våldet i fördömdes starkt och stats- och regeringscheferna uppmanade alla parter att acceptera ett eldupphör, ingå en vapenvila och inleda en nationell dialog för att uppnå långsiktig stabilitet. antog slutsatser om ebola och underströk vikten av att omvärlden ger koordinerat stöd till de drabbade länderna. Europeiska rådets möte den 23– Diskussionen vid koncentrerades till EU:s klimat- och energipaketet för perioden –2030 och en uppgörelse kunde slutligen nås. Överenskommelsen innebar bland annat att utsläppsminskningarna ska uppgå till , målet för förnybart till och målet för energieffektivisering till . I och med den nya överenskommelsen kombineras den tidigare beräkningsgrunden för bördefördelning mellan medlemsstaterna, BNP per capita, med kostnadseffektivitet som grund (insatser ska göras där de gör störst nytta). Alla medlemsstater ska bidra med utsläppsminskningar, vilket är en ny och viktig princip. Utsläppshandelssystemet förstärks genom en stabilitetsmekanism. Utsläppsrätter ska kunna fördelas fritt i medlems- stater med ett välstånd (BNP) av EU-snittet i syfte att modernisera energisektorn. Uppgörelsen innebar också att stöd införs för en utökad facilitet för innovation och demonstrationsprojekt med 400 miljoner utsläppsrätter. Vidare skapas en ny fond som omfattar av utsläppsrätterna och där intäkterna ska gå till medlemsstater med ett välstånd (BNP) av EU-snittet för användning till energieffektivisering och modernisering av energisektorn.