prop · H2031270 · 2015-06-25 00:00:00 — Utredningens övergripande uppdrag är att överväga olika sätt att utöka möjligheterna för ofrivilligt barnlösa att kunna bli föräldrar. Vi ska i ett delbetänkande lämna förslag som ger ensamstående en möjlighet till assisterad befruktning i motsvarande utsträckning som gifta par och sambor. I delbetänkandet ska vi också föreslå nödvändiga följdändringar i den föräldraskapsrättsliga regleringen och i annan lagstiftning. Upp- draget i övrigt, som bl.a. innefattar frågor om surrogatmoderskap, ska redovisas . I detta delbetänkande lämnar vi endast förslag som ger ensamstående kvinnor en möjlighet till insemination och befruktning utanför kroppen (IVF) inom den svenska hälso- och sjukvården samt förslag till nödvändiga följdändringar. Vi lämnar således inga förslag till ändringar i de regler som gäller när ett barn har kommit till genom behandling av en ensamstående kvinna i utlandet eller i egen regi. Vi behandlar dessutom i princip bara sådana frågor som är specifika för ensamstående kvinnor. Frågor som har betydelse för både par och ensamstående, t.ex. frågan om det bör vara tillåtet att utföra en assisterad befruktning med både done- rade ägg och donerade spermier, behandlas först i vårt slutbetänkande. Utredningens uppdrag, såvitt avser delbetänkandet, är inte att föreslå nya möjligheter för två personer att gemensamt bli föräldrar genom en assisterad befruktning. Några sådana förslag lämnas därför inte. När det gäller personer som har ändrat könstillhörighet och behållit sin fortplantningsförmåga, anser vi att det som sagts – dvs. att befintliga regler kan tillämpas direkt eller analogt (se bl.a. prop. 2012/13:107) – bör gälla till dess att vi i slutbetänkandet har tagit ställ- ning i frågan om nuvarande ordning kan medföra problem vid tillämp- ningen av olika författningar. Detta innebär att det som i delbetänkandet anges om kvinnor också gäller för de personer som har ändrat könstill- hörighet från kvinna till man (KtM-personer) och behållit sin fortplant- ningsförmåga. Vår uppfattning är att människovärdesprincipen är central i frågor som rör assisterad befruktning, att det aldrig kan vara en mänsklig rättighet att till varje pris få föda ett eget barn och att barn som kommer till genom en assisterad befruktning inte får utsättas för större risker än andra barn. Vi anser också att en försiktighetsprincip bör tillämpas när nya grupper ges tillgång till assisterad befruktning. Det finns även andra principer som är centrala i frågor om assisterad befruktning. Som exempel kan nämnas principerna om barnets bästa, lika vård på lika villkor, icke-diskrimi- nering och krav på informerat samtycke. Vid ställningstaganden i frågor som rör assisterad befruktning måste det alltid ske en avvägning mellan olika intressen, varvid principen om barnets bästa bör tillmätas en särskild vikt. Samhället har i dessa fall ett särskilt ansvar för att bevaka och tillvarata det blivande barnets intressen. Huvudregeln bör även fortsättningsvis vara att ett barn ska ha rätt till två föräldrar och dessutom garanteras två rättsliga föräldrar redan från födseln. En reglering om assisterad befruktning för ensamstående kvin- nor bör således betraktas som ett undantag från det som annars gäller. Ändringar i lagen om genetisk integritet m.m. De centrala reglerna om assisterad befruktning finns i lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m. Reglerna innebär att gifta, registrerade partner och sambor kan genomgå en insemination eller befruktning utanför kroppen inom svensk hälso- och sjukvård. Vårt uppdrag är, som tidigare nämnts, att ge ensamstående kvinnor en möjlighet att genomgå assisterad befruktning i motsvarande utsträckning som gifta och sambor. Vi föreslår inledningsvis att det införs ett nytt begrepp i lagen, nämligen begreppet ensamstående kvinna, och att begreppet definieras i 1 kap. 5 § lagen. Definitionen innebär att begreppet innefattar varje kvinna som inte är gift, registrerad partner eller sambo. Vi föreslår också att bestämmelser om assisterad befruktning för ensamstående kvinnor tas in som ett andra stycke i 6 kap. 1 § lagen (insemination) och 7 kap. 3 § lagen (befruktning utanför kroppen) samt att det nuvarande andra stycket i 6 kap. 1 § blir tredje stycket i samma paragraf. finns det ett krav på genetisk koppling vid assisterad befruktning. Kravet innebär att det vid en behandling inte är tillåtet att använda både donerade ägg och donerade spermier. Frågan om detta krav ska behållas eller inte kommer att behandlas i vårt slutbetänkande. Den omständig- heten att kravet på genetisk koppling behålls tills vidare, föranleder ett tillägg i 7 kap. 3 § andra stycket lagen. Vi föreslår således att det där införs en bestämmelse om att det vid behandling av en ensamstående kvinna bara är tillåtet att använda kvinnans eget ägg. Om ett par vill genomgå en behandling med donerade könsceller, ska den ansvariga läkaren pröva om det med hänsyn till parets medicinska, psykologiska och sociala förhållanden är lämpligt att behandlingen äger rum. En behandling får bara utföras om det kan antas att det blivande barnet kommer att växa upp under goda förhållanden (6 kap. 3 § och 7 kap. 5 § lagen). Vi har övervägt om införandet av möjligheten till assisterad befruktning för ensamstående kvinnor föranleder några sakliga ändringar i dessa regler, och har kommit fram till att så inte är fallet. Vi föreslår därför att bestämmelserna bara ändras på så sätt att de också blir tillämpliga vid behandling av ensamstående kvinnor. Ett par som vägras behandling har möjlighet att begära prövning av frågan. En sådan möjlighet till överprövning bör naturligtvis finnas också för en ensamstående kvinna som vägras behandling. Detta föranleder ändringar i 6 kap. 3 § andra stycket och 7 kap. 5 § andra stycket lagen. I 7 kap. 2 § lagen anges det, såvitt avser befruktning utanför kroppen, att en givare av ägg eller spermier ska vara myndig, att givaren ska lämna skriftligt samtycke till att ägget får befruktas eller att spermier får användas för befruktning samt att givaren får återkalla sitt samtycke fram till dess befruktning skett. Det som i lagrummet anges om en spermie- givare bör i tillämpliga delar gälla också vid insemination. Vi föreslår därför att det införs en ny paragraf i lagen, 6 kap. 1 a §, och att det i paragrafen föreskrivs att en givare av spermier ska vara myndig, att givaren ska lämna ett skriftligt samtycke till att hans spermier får användas för insemination och att en spermiegivare får återkalla sitt samtycke fram till dess att inseminationen har skett. Det finns enligt lagen om genetisk integritet m.m. ingen möjlighet för en spermiegivare att begränsa sitt samtycke på så sätt att hans spermier bara får användas vid behandling av t.ex. olikkönade par. Det finns inte heller någon föreskrift som innebär att man vid behandling av sam- könade par måste inhämta ett särskilt samtycke från spermiegivaren. Införandet av en möjlighet till assisterad befruktning för ensamstående kvinnor föranleder inget behov av att ändra det som gäller. Det bör alltså inte införas någon förskrift som innebär att en spermiegivare t.ex. kan välja bort ensamstående kvinnor som mottagare av hans spermier. Vi återkommer under rubriken övergångsbestämmelser till vad som bör gälla för spermier som har donerats före de nya reglernas ikraftträdande. I övriga avseenden bör det som gäller för par också gälla för ensam- stående kvinnor. Detta innebär bl.a. att behandlingar av ensamstående kvinnor bör få utföras vid de sjukvårdsinrättningar som får utföra motsvarande behandlingar av par. Vi har övervägt vilka ändringar i (FB) som är nödvändiga att genomföra med anledning av ändringarna i lagen om genetisk inte- gritet m.m., och har kommit fram till att ändringsbehovet är begränsat. Utgångspunkten bör vara att barnet i dessa fall bara får en rättslig förälder, nämligen modern. Vi har, med hänsyn till denna utgångspunkt, övervägt om det i behöver införas undantag från det som gäller i vissa avseenden, dvs. särregleringar som bara blir tillämpliga när ett barn har tillkommit genom behandling av en ensamstående kvinna. Övervägandena har resulterat i bedömningen att så inte är fallet. Vi anser således att det inte behöver införas ett undantag från den faderskapspresumtion som innebär att en kvinnas make, oavsett om han är barnets biologiska far eller inte, per automatik ska anses som barnets far. I de undantagsfall där en kvinna gifter sig med en man mellan den assisterade befruktningen som ensamstående och barnets födelse, kan presumtionen – på samma sätt som i andra fall där presumtionen ger ett felaktigt resultat – hävas med stöd av 1 kap. 2 § FB. Det bör inte heller införas ett förbud mot att fastställa spermiegivaren som far i sådana fall där en kvinna har genomgått en behandling som ensamstående. En man, vars spermier har använts vid behandlingen av en ensamstående kvinna, bör alltså – under förutsättningen att mannen och kvinnan eller det myndiga barnet är överens om det – kunna fastställas som far genom bekräftelse (se 1 kap. 4 § FB). Frågan är då vad som bör gälla för den majoritet av fall i vilka en kvinna har genomgått en assisterad befruktning som ensamstående och det t.ex. inte finns en make som på grund av faderskapspresumtionen ska anses som barnets far. Utgångspunkten bör i sådana fall vara att det inte behöver fastställas något faderskap eller föräldraskap. att det i införs en ny paragraf, 1 kap. 3 a § FB, i vilken det anges att faderskap eller föräldraskap inte behöver fastställas om modern har genomgått en insemination eller befruktning utanför kroppen enligt lagen om genetisk integritet m.m., hon vid behandlingen var en ensam- stående kvinna enligt 1 kap. 5 § den lagen och det med hänsyn till samt- liga omständigheter är sannolikt att barnet har avlats genom behand- Användningen av ordet behöver innebär här att det, även om förutsättningarna i paragrafen är uppfyllda, finns en möjlighet att genom bekräftelse fastställa spermiegivaren som barnets far (se ovan). Det förhållandet att det i majoriteten av fall inte behöver fastställas något faderskap eller föräldraskap föranleder vissa ändringar i 2 kap. FB. Vi föreslår att det i 2 kap. 7 § FB införs ett nytt andra stycke där det anges att socialnämnden ska lägga ner en påbörjad faderskaps- eller föräldraskapsutredning om förutsättningarna i 1 kap. 3 a § är uppfyllda. Det nuvarande andra stycket i paragrafen blir då tredje stycket i samma En ändring i 2 kap. 9 § andra stycket FB innebär att det som anges i 2 kap. 7 § andra stycket FB också ska gälla i sådana utredningar som inleds med stöd av den förstnämnda paragrafen. I övrigt bör det som anges i 2 kap. FB gälla också i här aktuella utredningar, om än i tillämp- Författningsändringarna bör träda i kraft . se det inom hälso- och sjukvården centrala kravet på informerat sam- tycke, föreslår vi att det i lagen om genetisk integritet m.m. införs en Bestämmelsen innebär att spermier som har donerats före de nya reglernas ikraftträdande inte utan skriftligt samtycke från donatorn får användas vid assisterad befruktning för ensamstående Konsekvenserna av våra förslag Förslagen kommer att innebära en ökad efterfrågan på assisterad befrukt- ning med donerade spermier inom svensk hälso- och sjukvård. efterfrågan tillgodoses fullt ut, kan kostnadsökningen för hälso- och sjukvården som helhet uppskattas till 60–. Det blir, på samma sätt som vid tidigare författningsändringar på området, upp till varje landsting att bestämma hur tillgängliga resurser ska fördelas och att bestämma om möjligheten att få assisterad befruktning kan ske inom den befintliga verksamheten eller om denna typ av behandlingar ska avgifts- beläggas för patienterna. Förslagen bedöms i övrigt inte få annat än mindre eller marginella Eventuella kostnadsökningar bedöms kunna hanteras med befintliga resurser eller inom befintliga ramar. Vi vill framhålla vikten av att det genomförs mer forskning på detta område och särskilt forskning som avser svenska förhållanden och konsekvenserna för barnen. 1 Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels att 2 kap. 7 och 9 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 1 kap. 3 a §, av följande lydelse. Faderskap eller föräldraskap behöver inte fastställas om – modern har genomgått en in- semination eller befruktning utan- för kroppen enligt lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m., – hon vid behandlingen var en ensamstående kvinna enligt 1 kap. 5 § den lagen, och – det med hänsyn till samtliga omständigheter är sannolikt att barnet har avlats genom behand- lingen. får lägga ned en får lägga ner en påbörjad utredning om fader- påbörjad utredning om fader- skapet, om det skapet, om det 1. visar sig omöjligt att få er- 1. visar sig omöjligt att få till- forderliga upplysningar för be- räckliga upplysningar för bedöm- dömning av faderskapsfrågan, ning av faderskapsfrågan, 2. framstår som utsiktslöst att försöka få faderskapet fastställt av 3. har lämnats samtycke av 3. har lämnats ett samtycke av modern eller en särskilt förordnad modern eller en särskilt förordnad vårdnadshavare enligt 4 kap. 5 a § vårdnadshavare enligt 4 kap. 5 a § till adoption av barnet, eller till adoption av barnet, eller 4. av särskilda skäl finns anled- 4. av särskilda skäl finns anled- ning att anta att fortsatt utredning ning att anta att en fortsatt utred- eller rättegång skulle vara till men ning eller en rättegång skulle vara för barnet eller utsätta modern för till men för barnet eller utsätta påfrestningar som innebär fara för modern för påfrestningar som inne- hennes psykiska hälsa. bär fara för hennes psykiska hälsa. 1 Senaste lydelse 1994:1433. Om en viss man enligt 1 kap. 1 § ska anses som far till ett barn som står under någons vårdnad och som har hemvist i , ska social- nämnden, om vårdnadshavaren eller någon av vårdnadshavarna eller mannen begär det och det är lämpligt, utreda om någon annan man kan vara far till barnet eller om en kvinna ska anses som barnets förälder enligt 1 kap. 9 §.I fråga om utredningen tillämpas 2–6 och 8 §§. Vid utredning av en kvinnas föräldraskap tillämpas dock inte 6 §. Utredningen får läggas ner, om det finns skäl som anges i 7 § första stycket 1 eller 4 eller om det annars är lämpligt.Utredningen ska läggas ner om förutsättningarna i 1 kap. 3 a § är uppfyllda.Socialnämndens beslut att inte påbörja en utredning enligt denna paragraf eller att lägga ner en påbörjad utredning får överklagas till . beslut får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Prövningstill- stånd krävs vid överklagande till kammarrätten. ska lägga ner en påbörjad utredning om fader- skapet om förutsättningarna i 1 kap. 3 a § är uppfyllda. ned en påbörjad faderskapsutred- ner en påbörjad faderskapsutred- ning får överklagas hos länsstyrel- ning får överklagas till länsstyrel- klagas hos allmän förvaltnings- klagas till allmän förvaltnings- vid överklagande till kammar- vid överklagande till kammar- 9 §2 Skall en viss man enligt 1 kap. 1 § anses som far till ett barn som står under någons vårdnad och har barnet hemvist i , skall socialnämnden, om vårdnadshava- ren eller någon av vårdnadshavar- na eller mannen begär det och det är lämpligt, utreda om någon annan man kan vara far till barnet eller om en kvinna skall anses som barnets förälder enligt 1 kap. 9 §. I fråga om utredningen tillämpas 2–6 och 8 §§. Utredningen får läggas ned, om det finns skäl som anges i 7 § första stycket 1 eller 4 eller om det annars är lämpligt. Vid utredning av en kvinnas för- äldraskap tillämpas dock inte 6 §. beslut att inte påbörja en utredning enligt denna paragraf eller att lägga ned en påbörjad utredning får överklagas hos . beslut får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstill- stånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Denna lag träder i kraft . 2 Senaste lydelse 2005:434. 2Förslag till lag om ändring i lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m. Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2006:351) om genetisk inte- gritet m.m. dels att 1 kap. 5 §, 6 kap. 1 och 3 §§ samt 7 kap. 3 och 5 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 6 kap. 1 a §, av följande lydelse. I denna lag betyder genetisk undersökning: en undersökning inom hälso- och sjukvården eller medicinsk forskning som syftar till att ge upplysning om en människas arvsmassa genom molekylärgenetisk, mikrobiologisk, immu- nologisk, biokemisk, cytogenetisk eller därmed jämförlig analysmetod eller genom inhämtande av upplysningar om hans eller hennes biologiska släktingar, genetisk information: information om resultatet av en genetisk under- sökning, dock inte till den del informationen endast innefattar upplysning om den undersöktes aktuella hälsotillstånd, fosterdiagnostik: medicinsk undersökning av en gravid kvinna och det hon bär på, genetisk fosterdiagnostik: genetisk undersökning av eller en gravid kvinna för att få information om fostrets sjukdomar, sjukdoms- anlag och missbildningar genom fostervattensprov, moderkaksprov eller blodprov, preimplantatorisk genetisk diagnostik: genetisk undersökning av ett befruktat ägg innan detta implanteras i en kvinnas livmoder, genterapi: en behandling som innebär att en frisk gen med hjälp av en bärare (vektor) förs in i celler hos en individ som har en genetisk sjukdom, insemination: att föra in sper- mier i en kvinna på konstlad väg, samt somatisk cellkärnöverföring: att cellkärnan i ett ägg ersätts med kärnan från en kroppscell. Insemination får utföras endast En insemination får utföras om om kvinnan är gift eller sambo. kvinnan är gift eller sambo och För inseminationen krävs skriftligt hennes make eller sambo skrift- samtycke av maken eller sambon. ligen har samtyckt till det. En insemination får också ut- föras om kvinnan är en ensam- Det som i detta kapitel sägs om make gäller också registrerad partner. En givare av spermier ska vara Givaren ska lämna ett skriftligt samtycke till att hans spermier får användas för inse- Givaren får återkalla sitt samtycke fram till dess att inse- minationen har skett. Vid en insemination som avses i 2 § skall läkaren pröva om det 2 § ska en läkare pröva om det med hänsyn till makarnas eller med hänsyn till makarnas, sam- giska och sociala förhållanden är giska och sociala förhållanden är endast om det kan antas att det blivande barnet kommer att växa endast om det kan antas att det upp under goda förhållanden. blivande barnet kommer att växa upp under goda förhållanden. Vägras insemination, får mak- Om insemination vägras, får arna eller samborna begära att Ett befruktat ägg får föras in i en kvinnas kropp endast om kvinnan är gift eller sambo och maken eller sambon skriftligen samtyckt till detta. Om ägget inte är kvinnans eget, skall ägget ha befruktats av makens eller sambons spermier. Ett befruktat ägg får föras in i en kvinnas kropp om kvinnan är gift eller sambo och hennes make eller sambo skriftligen har samtyckt till det. Om ägget inte är kvinnans eget, ska ägget ha befruktats av makens eller sambons spermier. 1 Senaste lydelse 2009:262. Om en befruktning utanför kroppen ska utföras med en spermie från en man som inte är kvinnans make eller sambo, ska en läkare pröva om det med hänsyn till makarnas, sambornas eller den ensamstående kvinnans medicin- ska, psykologiska och sociala för- hållanden är lämpligt att det äger rum en befruktning utanför kroppen. Detsamma gäller om makar eller sambor ska genomgå en befruktning utanför kroppen och behandlingen ska utföras med ett annat ägg än kvinnans eget. En befruktning utanför kroppen får utföras endast om det kan antas att det blivande barnet kommer att växa upp under goda förhållanden.Om befruktning utanför kroppen vägras, får makarna, samborna eller den ensamstående kvinnan begära att prövar frågan. Ett befruktat ägg får också föras in i en ensamstående kvinnas kropp. Ägget ska då vara kvinnans eget. 5 § Om befruktning utanför kroppen skall utföras med ett annat ägg än kvinnans eget eller med en spermie från en man som inte är kvinnans make eller sambo, skall en läkare pröva om det med hän- syn till makarnas eller sambornas medicinska, psykologiska och sociala förhållanden är lämpligt att det äger rum en befruktning utan- för kroppen. Befruktning utanför kroppen får utföras endast om det kan antas att det blivande barnet kommer att växa upp under goda förhållanden. Vägras befruktning utanför kroppen, får makarna eller sam- borna begära att prövar frågan. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Spermier som har donerats före denna lags ikraftträdande får inte utan skriftligt samtycke från spermiegivaren användas vid insemination eller befruktning utanför kroppen för ensamstående kvinnor. Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts av ombudsmän (), , , Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , , , Inspektionen för vård och omsorg, (Smer), , i , i , , vid , vid , Sahlgrenska Akademin vid , , landsting, , , , , läns landsting, , läns landsting, , Västra , läns landsting, Öster- götlands läns landsting, , , kommun, kommun, kommun, , , Åmåls kommun, universitets- sjukhuset i , , , Föreningen , , , bisexuellas, trans- personers och queeras rättigheter (RFSL), (), , , , för obstetrik och gynekologi, Kommuner och Landsting, kristna råd, Kvinnolobby, och . vid , Tema barn vid , kommun, , kommun, kommun, , , kommun, kommun, kommun, , Säters kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, , i , i , universitets- sjukhus i , i , IVF-kliniken Cura , Barnens Rätt i Samhället (), Förenade Islamska eningar i , Föreningen , Föreningen enastående föräldrar, Judiska i , rättigheter, Makalösa Föräldrar och har avstått från att yttra sig. Yttranden har dessutom kommit in från Gröna kvinnor, , , och UN Women. Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitieråden och samt justitierådet . Assisterad befruktning för ensamstående kvinnor Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1.lag om ändring i , 2.lag om ändring i lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m. Förslagen har inför Lagrådet föredragits av rättssakkunniga Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet: Förslaget till lag om ändring i 1 kap. 3 § I paragrafen anges när faderskapet eller föräldraskapet för ett barn ska fastställas. I ett nytt andra stycke anges att faderskap eller föräldraskap inte ska fastställas i vissa fall. Tre krav ska då vara uppfyllda varav ett är att modern har genomgått en insemination eller befruktning utanför kroppen enligt 6 eller 7 kap. lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m. I ett nytt tredje stycke föreslås att det anges att andra stycket inte hindrar att spermiegivaren bekräftar faderskapet. Medan de två första styckena i paragrafen alltså handlar om när faderskap ska resp. inte ska fastställas reglerar det tredje stycket en helt annan fråga, nämligen att det är möjligt för en spermiegivare att frivilligt bekräfta faderskapet. Det bör därför övervägas om innehållet i tredje stycket bör flyttas till en annan plats i 1 kap. t.ex. i anslutning till 4 § som reglerar villkoren för en faderskapsbekräftelse. Förslaget till lag om ändring i lagen om genetisk integritet m.m. Lagrådet lämnar förslaget utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsrådet , ordförande, och statsråden Å Romson, M , I Baylan, K , S-E Bucht, H Hellmark , Å , M , A Ygeman, A , M , A Bah Kuhnke, A Strandhäll, G , A Hadzialic Regeringen beslutar proposition 2014/15:127 Assisterad befruktning för ensamstående kvinnor