prop · H3031d10 · 2015-09-21 00:00:00 — Regeringen anser att schablonbeloppet för timersättningen till utförare av personlig assistans (räknat ) ligger för högt (se anslag 4:4 Kostnader för statlig assistans- ersättning). Regeringen avser att korrigera detta . För att uppnå en stabil och förut- sägbar förändring kommer schablonbeloppet att räknas upp . För verksamhet som regleras enligt LSS pågår en kompetenssatsning för handläggare. Utbild- ningen omfattar 7,5 högskolepoäng med tonvikt på den allmänna inriktningen i LSS samt konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 fortsätta denna satsning (se även avsnitt 7.8 under rubriken inom om- sorgen om äldre och personer med funktions- nedsättning). har även i uppdrag att utveckla och sammanställa ett kunskapsunderlag när det gäller stöd till personer med funktionsned- sättning. I uppdraget ingår att planera för att på ett ändamålsenligt sätt sprida den kunskap som tas fram till berörda aktörer. Uppdraget ska redovisas . Bilstödet är en betydelsefull förmån för att främja delaktigheten i samhället för kvinnor, män, flickor och pojkar med funktionsnedsätt- ning. Det är därför angeläget att stödet används så att det på bästa sätt kommer den enskilde personen till del. Regeringen avser att lämna en proposition till om förändrade regler i bilstödet. Beteendemässiga och Psykiska Symtom vid Demens (BPSD) används för att förbättra vården och omsorgen för personer med demenssjukdom. Användningen av BPSD- registret har visat sig vara framgångsrik då den minskar behovet av tvingande åtgärder, ökar kvinnor och mäns välbefinnande och utvecklar personalens arbetssätt. Regeringen har beviljat Minneskliniken vid medel för att utveckla och implementera ett stödverktyg, likt , inom verksamheter där det bor och vistas kvinnor och män med kognitiv funktionsnedsättning. har Social- styrelsen i uppdrag att utveckla och samman- ställa ett kunskapsunderlag inom verksamhets- området stöd till personer med funktions- nedsättning. Uppdraget ska redovisas . ska vara ett av världens bästa länder att växa upp i för alla flickor och pojkar. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 sig förutsättningar och tillgång till rättigheter stort. Enligt flera studier upplever barn och unga med funktionsnedsättning en lägre grad av delaktighet och inflytande än andra barn och unga. Många upplever sig t.ex. ha mycket be- gränsat inflytande i beslut som rör deras liv. De upplever inte heller att skolan alltid ger dem det stöd de behöver. Många barn och unga vittnar också om en passiv fritid, och social isolering. (Handisam 2014). Hur barn och unga med funktionsnedsättning upplever sin situation skiljer sig även åt mellan flickor och pojkar. Regeringen anser att det är angeläget att stärka kunskapen och medvetenheten om rättigheter bland flickor och pojkar med funktions- nedsättning men också bland deras föräldrar och andra vuxna som arbetar i deras närhet. Som ett led i detta avser regeringen att initiera en sats- ning som syftar till att stärka stödet till barn och unga med funktionsnedsättning. Satsningen ska omfatta 1) en systematisk utvärdering och utveckling av befintliga samord- ningsmetoder i kommuner och landsting i syfte att uppnå en strukturellt stärkt samordning för barn och unga med funktionsnedsättningar som har flera stöd, omsorgs- och vårdkontakter. Satsningen avser därutöver att omfatta 2) metodutveckling kring ett strukturellt föräldrastöd samt till 3)utveckling av arbetsätt och metoder som ökar barnens och de ungas egna inflytande och självbestämmande. Fokus ska ligga på unga med funktionsnedsättning som är på väg ut i vuxenlivet. Tillgången till hjälpmedel varierar stort över landet liksom regler och avgifter. Regeringen vill arbeta för en mer likvärdig tillgång till hjälp- medel över landet och minskade skillnader i avgifter och regelverk. Regeringen inleder därför ett arbete för att ta fram ett nationellt regelverk och ett samlat huvudmannaskap för hjälpmedel (se även avsnitt 6 Funktionshinderpolitik). 7.9Lagförslag avseende avskaffande av fritidspeng enligt socialtjänstlagen Ärendet och dess beredning I regeringens budgetproposition före- slogs att den s.k. fritidspengen i SoL (2001:453), förkortad SoL, avskaffas fr.o.m. . Vid behandling av budgetpropositionen avstod socialutskottet från att behandla förslaget. I en promemoria (dnr S2015/03614/FST) som tagits fram inom Social- departementet föreslås ett avskaffande av den s.k. fritidspengen i SoL fr.o.m. . Promemorian har remissbehandlats. Det lagförslag som remitterats och remissinstanserna framgår av bilaga 2. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgängligt i (dnr S2015/03614/FST). Förslaget till ändringar i SoL är av sådan karaktär att de i och för sig bör granskas av Lagrådet. Ett avskaffande av fritidspengen är dock författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Lagrådets yttrande över förslaget har därför inte inhämtats. I 4 a kap. SoL finns det bestämmelser om ersättning för barns kostnader för fritidsaktiviteter. Bestämmelserna innebär i huvudsak att hushåll med barn i årskurs 4–9 har rätt till ersättning för fritidsaktiviteter (fritidspeng) om hushållet vid ansökan har försörjningsstöd och har haft försörjningsstöd den senaste tolvmånadersperioden. Barnets fritidsaktiviteter ska vara regelbundna och ledarledda samt främja ett aktivt deltagande i samhällets gemenskap. I 2 kap. socialtjänstförordningen(2001:937) anges bl.a. att fritidspengen uppgår till högst per barn och tolvmånadersperiod. Förslag om ändring i socialtjänstlagen Regeringens förslag: Bestämmelserna om fritidspeng i 4 a kap. socialtjänstlagen (2001:453) ska upphöra att gälla. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Majoriteten av de 36 remissinstanser som har yttrat sig är positiva eller har ingen uppfattning om förslaget som sådant. , , kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, , , och (), Sociala Missionen och Kommuner och Landsting är positiva till förslaget. Många remissinstanser framför emellertid att ett avskaffande av fritidspengen bör åtföljas av förstärkning av det ekonomiska biståndet för barn och att det är viktigt att denna höjning kommer barnen till del. kom- mun betonar vikten av en översyn av riksnormen för samtliga biståndsmottagare för att möjlig- göra de positiva effekter som beskrivs som avsedda med förändringen. kom- mun ser positivt på förslaget då det bedöms i större omfattning ligga i linje med SoL:s intentioner om jämställdhet, självbestämmande och egenansvar än vad fritidspengen gör. Fritidspengen har p.g.a. sin detaljreglering varit svårarbetad, såväl informativt som administrativt, som den också upplevts som en återgång till ”gamla tiders fattigvård”. tillstyrker förslaget med förbehåll för att den bör ersättas av en särskild behovspost för barns särskilda behov i försörjningsstödet. avstyrker förslaget och anser att målgruppen istället bör utökas och att det finns anledning att se över lagstiftningen för att stärka barnrättsperspektivet i handläggning av ekonomiskt bistånd. I en sådan översyn bör enligt övervägas om fler bestämmelser som öronmärker stödinsatser riktade till barn bör införas utöver fritidspengen. Myndigheten för delaktighet avstyrker förslaget. Myndigheten menar att det behövs mer kunskap om vilka effekter dagens system med en särskild fritidspeng har för exempelvis barn med funktionsnedsättning, innan det finns möjlighet 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 att värdera behovet av förändringar. Föreningen menar att fritidspengen bör vara kvar för och att det är angeläget att på annat sätt säkra barns rätt till fritidsaktiviteter. före- språkar en annan utformning av övergångs- bestämmelsen. Inspektionen för vård och omsorg anser att författningsförslaget bör ändras vad gäller det som sägs om lagakraft. Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslår att bestämmelserna om fritidspeng i 4 a kap. SoL ska upphöra att gälla. Den utformning som fritidspengen har överensstämmer inte med intentionerna i SoL och dess principer om den enskildes ansvar och självbestämmande. Regeringen föreslog i budgetpropositionen att de medel som avsatts för fritidspengen i stället skulle användas för att finansiera en höjning av barndelen i riksnormen för barn i åldrarna 7–. Regeringen har ekonomiska vårproposition (prop. 2014/15:100) aviserat att regeringen i budgetpropositionen kommer att föreslå att bestämmelserna om fritidspeng upphör att gälla och att medlen istället avsätts till att höja riksnormen för barn i åldrarna 7–. Enligt enkät till kommunerna hade av de kommuner som besvarat enkäten (svarsfrekvens ) betalat ut fritidspeng till . Enligt rapporten har fritidspengen exem- pelvis använts till avgifter för idrott, medlemskap i kulturskola eller musikskola och till inköp av utrustning förknippad med aktiviteten. Flertalet av kommunerna har betalat ut fritidspengen direkt till hushållen som därefter har verifierat kostnaden med kvitto från arrangören. Samman- taget hade 1 683 barn fått fritidspeng och gen- omsnittligt utbetalt belopp per barn uppgick till ca . Total utbetalt belopp uppgick till . Uppgifterna baseras dock på kommunernas egna uppskattningar vilket gör att de ska tolkas med försiktighet. Statsbidrag till kommunerna uppgick till , beräknat på en målgrupp på ca 25 000 barn och maximal ersättning om . uppgår statsbidraget till . Av framgår att kom- munerna betonar vikten av att stärka barnens situation i hushåll med ekonomiskt bistånd. Flera kommuner menar att kriterierna för fri- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 tidspeng är alltför snäva, vilket gör att behoven hos många barn i ekonomiskt utsatta familjer inte går att tillgodose. Det finns kommuner som lyfter fram fördelar med riktade insatser som fritidspeng. Andra anser att en höjning av riks- i försörjningsstödet skulle vara att före- dra istället för fritidspeng. Fritidspengen får endast betalas ut till barn i årskurs 4–9 och som lever i hushåll med försörjningsstöd . Fritidsaktiviteterna ska vara regelbundna och ledarledda samt främja ett aktivt deltagande i samhällets gemenskap. Enligt regeringens mening är det av största vikt att barn i ekonomiskt utsatta familjer ges förutsättningar att utöva fritidsaktiviteter som andra barn. Det är emellertid viktigt att stödet till barn i ekonomiskt utsatta familjer utformas så att det möjliggör för familjerna att själv välja hur deras barn ska tillbringa sin fritid i stället för enligt vissa angivna kriterier. En generell förstärkning av det ekonomiska biståndet är därför att före- dra. Parallellt med de här föreslagna lagändringar- na bedrivs därför ett arbete inom med förordningsändringar avseende riksnormen. Avsikten är att de medel som av- satts för fritidspengen i stället används för att förstärka det ekonomiska biståndet för barn i åldern 7–. avstyrker förslaget och anser att målgruppen i stället bör utökas och att det finns anledning att se över lagstiftningen för att stärka barnrättsperspektivet i handläggning av ekonomiskt bistånd. Det är enligt regeringens mening viktigt att barnperspektivet tillämpas vid utredningar om ekonomiskt bistånd. I Social- styrelsens allmänna råd ges exempel på hur detta kan ske, t.ex. genom att socialnämnden beräknar kostnaderna enligt riksnormen till en högre nivå om det är en förutsättning för att barn ska kunna delta i fritidsaktiviteter. Utöver rätten till för- sörjningsstöd finns dessutom en rätt till bistånd till livsföringen i övrigt vilket innebär att socialnämnden kan ge bistånd till skäliga kost- nader för t.ex. rekreation, om det finns särskilda skäl. Möjlighet finns t.ex. för den enskilde att ansöka om bistånd för att kunna betala en aktivitet i förskott som inte ryms inom en normal månadsbudget. Det är angeläget att göra satsningar på andra områden i samhället som underlättar för både flickor och pojkar att bedriva en aktiv fritid och inte minst viktigt är att underlätta för barn i ekonomiskt och socialt utsatta livssituationer. Regeringen föreslår därför att avsätts 2016 som bidrag för att främja låga taxor i den kommunala musik- och kultur- skolan. Syftet med bidraget är att göra den kommunala musik- och mer till- gänglig och jämlik. Vidare har regeringen tillsatt en utredning med uppdrag att ta fram förslag till en nationell strategi för den kommunala musik- och (Dir 2015:46). De ideella krafterna inom idrottsrörelsen och det breda föreningslivet gör ovärderliga insatser för att engagera och aktivera barn och unga. I budgetpropositionen föreslår regeringen att stödet till idrotten ökas med för att hålla tillbaka avgifterna inom barn- och ungdomsidrotten och för att stärka förutsättningarna för nyanlända barn och ungdomar och vuxna att delta i idrottsaktiviteter (se utg. omr. 17, avsnitt 2.6.5). Regeringen föreslår också att avsätts –2019 för ett statligt sommarlovsstöd. Stödet betalas ut till kommuner som satsar på att utveckla sommarlovsaktiviteter som är möjliga för alla att delta i, oavsett ekonomi (se utg. omr. 9, avsnitt 7.8.2) Regeringens förslag: Lagförslagen träder i kraft . Äldre föreskrifter gäller fort- farande för en ansökan om ersättning för kostnader för barns fritidsaktiviteter som har kommit in före ikraftträdandet. Promemorians förslag: Skiljer sig från regeringens förslag. Promemorians förslag innebär att äldre föreskrifter ska gälla för en ansökan som har prövats före ikraftträdandet och att detsamma gäller mål och ärenden om sådan ersättning till dess att domen eller beslutet har vunnit laga kraft. Remissinstanserna: förespråkar en annan utformning av övergångs- bestämmelsen. menar att det inte är helt enkelt att bilda sig en uppfattning om innebörden av den föreslagna övergångs- bestämmelsen. plifierar med en situation då socialnämndens handläggning av en ansökan dragit ut och att nämnden inte hinner fatta ett beslut före eller att en domstol strax /16 har återförvisat en ansökan till i sak. Justitie- ombudsmannen framför att en sådan osäkerhet om hur övergångsbestämmelsen ska tillämpas torde kunna undvikas om man i stället låter de äldre bestämmelserna gälla beträffande en an- sökan om fritidspeng som har gjorts före . Inspektionen för vård och omsorg anser att formuleringen bör ändras avseende det som sägs om laga kraft. Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslår att lagändringarna ska träda i kraft . Regeringen föreslår övergångs- bestämmelser som innebär att äldre föreskrifter fortfarande ska gälla för en ansökan om fritids- peng som har kommit in före ikraftträdandet. Detta innebär även att obehörigen eller felaktigt utbetald fritidspeng får återkrävas efter lagens ikraftträdande och att bestämmelserna om fritidspeng också ska tillämpas i mål och ärenden som avser sådana ansökningar om ersättning som har kommit in före lagens ikraftträdande. Förutsättningarna för att få fritidspeng fram- går av 4 a kap. 1 § SoL. Rätten till ersättning för- utsätter bl.a. att det finns en kostnad för barnets deltagande i fritidsaktiviteter. Däremot anger inte bestämmelsen huruvida ersättningen ska betalas ut i förskott eller i efterskott mot upp- visande av kvitto eller liknande. Det är alltså upp till respektive socialnämnd att utforma egna administrativa rutiner för denna typ av ärenden. Vid tillämpning av övergångsbestämmelsen är frågan huruvida kostnaden för barnets fritidsaktiviteter har uppkommit före eller efter ikraftträdandet av betydelse. Normalt torde en sådan kostnad kunna anses ha uppkommit i samband med att barnet påbörjat en avgifts- belagd fritidsaktivitet. Enligt enkät till kommunerna framgår att fritidspengen oftast utbetalas till den enskilde i förhand som sedan får verifiera kostnader i efterskott. Ett sådant förfarande torde underlätta för hushållet att betala för aktiviteten i förväg eller i samband med start och innebär också att hushållet inte behöver lägga ut egna pengar för avgiften i förhand. Vanligtvis utbetalas således fritidspeng för en aktivitet som ska påbörjas i nära framtid och inte en aktivitet som redan pågått . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Till följd av förslaget om avskaffande av bestämmelserna om ersättning för barns kostnader för fritidsaktiviteter föreslås följd- ändringar i 9 kap. 1 § SoL om återkrav m.m. och i 16 kap. 3 § SoL om överklagande och verk- ställighet av beslut. Borttagandet av bestäm- melserna i SoL om fritidspeng kommer även att medföra följdändringar i socialtjänstförord- ningen (2001:937). I och med avskaffandet av fritidspengen kommer det bidrag på som betalas ut av från anslaget 4.7 till kommunerna för detta ändamål att upphöra. upphör kommunernas kostnader för fritidspengen, varför förslaget sammantaget inte får några ekonomiska konsekvenser för kom- munerna. Regeringen avser att istället använda medlen för fritidspeng till att höja riksnormen för barn i åldrarna 7–. Konsekvenser för det kommunala självstyret Förslaget innebär att ett åliggande för kom- munerna tas bort vilket främjar det kommunala självstyret. Ett avskaffande av fritidspengen utan att vidta andra åtgärder skulle i sig minska möjligheterna för barn i familjer med långvarigt försörjningsstöd att delta i fritidsaktiviteter. Parallellt med de här föreslagna lagändringarna bedriver därför regeringen ett arbete med förordningsändringar avseende riksnormen i försörjningsstödet, som innebär en förstärkning av det ekonomiska biståndet för barn. En höjning av barnnormen i försörjningsstödet ger barnfamiljer med tillfälligt behov av för- sörjningsstöd och inte endast barnfamiljer som lever i långvarigt biståndberoende en generell ekonomisk förstärkning. Dessa förordnings- ändringar bör planeras att träda i kraft med de föreslagna lagändringarna. Detta ger, tillsammans med regeringens ovan nämnda in- satser för att förbättra möjligheten att bedriva en aktiv fritid, på ett bättre sätt de ekonomiskt utsatta familjerna möjlighet att själva besluta om vilka fritidsaktiviteter som barnet ska delta i. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) 9 kap. 1 § Paragrafen har ändrats till följd av upphävandet av 4 a kap., dvs. med anledning av avskaffandet av bestämmelserna om ersättning för barns kostnader för fritidsaktiviteter. Övervägandena finns i avsnitt Förslag om ändring i social- tjänstlagen. 16 kap. 3 § Paragrafen har ändrats till följd av upphävandet av 4 a kap., dvs. med anledning av avskaffandet av bestämmelserna om ersättning för barns kostnader för fritidsaktiviteter. Övervägandena finns i avsnitt Förslag om ändring i socialtjänst- lagen. Bestämmelserna om ersättning för kostnader för barns fritidsaktiviteter ska upphöra att gälla vid utgången av . Äldre föreskrifter gäller fortfarande för en ansökan om ersättning för kostnader för barns fritidsaktiviteter som har kommit in före ikraftträdandet. Övergångsbestämmelserna innebär även att obehörigen eller felaktigt utbetald fritidspeng får återkrävas även efter lagens ikraftträdande och att bestämmelserna om fritidspeng även fort- sättningsvis ska tillämpas i mål och ärenden som avser sådana ansökningar om ersättning som har kommit in till socialnämnden före lagens ikraft- trädande. Förutsättningarna för att få fritidspeng fram- går av 4 a kap. 1 § SoL. Rätten till ersättning förutsätter bl.a. att det finns en kostnad för barnets deltagande i fritidsaktiviteter. Däremot anger inte bestämmelsen huruvida ersättningen ska betalas ut i förskott eller i efterskott mot uppvisande av kvitto eller liknande. Det är alltså upp till respektive socialnämnd att utforma egna administrativa rutiner för handläggning av denna typ av ärenden. Vid tillämpning av över- gångsbestämmelsen är således frågan huruvida kostnaden för barnets fritidsaktiviteter har upp- kommit före eller efter ikraftträdandet av be- tydelse. Normalt torde en sådan kostnad kunna anses ha uppkommit i samband med att barnet påbörjat en avgiftsbelagd fritidsaktivitet. 7.10Nytt namn för Myndigheten för internationella adoptionsfrågor Ärendet och dess beredning Mot bakgrund av de senaste årens stegvisa arbete med att reformera myndighetsstrukturen och effektivisera kunskapsstyrningen inom hälso- och sjukvårdens och områden identifierade regeringen i budgetpropositionen ett behov av att analysera vissa angränsande familjefrågor (prop. 2013/14:1, utgiftsområde 9, Hälsovård, sjukvård och social omsorg, s. 181). Syftet med analysen var att belysa möjligheten till en mer ändamålsenlig och effektiv organisation inom berörda familjefrågor. Inom har promemorian Samordnat ansvar för vissa familjefrågor (Ds 2014:17) utarbetats. Där föreslogs att Myndig- heten för internationella adoptionsfrågor () ombildas till att bli ansvarig myndighet för familjerättsliga frågor om vårdnad, boende och umgänge inom samt därtill när- liggande frågor om förebyggande stöd i form av t.ex. samarbetssamtal och familjerådgivning, för frågor om fastställande av faderskap och för- äldraskap samt för föräldrastödjande insatser i olika sammanhang och för olika behov. Myndig- heten föreslogs också överta an- svar för frågor som internationell och nationell adoption. De lagförslag som remitterats framgår av Ds 2014:17, s.7 f. Regeringen aviserade ekonomiska vårproposition (2014/15:100) sin avsikt att i enlighet med den överföring av medel från respektive Folkhälsomyndig- heten till som beslutat om (bet. 2014/15:SoU1, rskr. 2014/15:71) samla det statliga ansvaret för vissa familjefrågor hos . Regeringen beslutade vidare om uppdrag till om att förbereda inordnandet av aktuella uppgifter (dnr S2015/02884/FST) samt om uppdrag till (dnr S2015/02886/FST) och (dnr S2015/02885/FST) om att förbereda över- förande av desamma. Med utgångspunkt i för- slagen i ovan nämnda promemoria har regeringen genom beslut om ändring i förordningen (2007:1020) med instruktionen för samlat det statliga ansvaret för vissa familjefrågor hos . Ändringen trädde ikraft genom SFS 2015:390. Nödvändiga följdändringar har även gjorts i andra berörda myndigheters instruktioner. Lagförslag i promemorian Samordnat ansvar för vissa familjefrågor (Ds 2014:17) och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Regeringen anser att namnbytet inte kan anses vara av sådan art att ytterligare remittering av frågan är nödvändig. Något yttrande från Lag- rådet har inte inhämtats då lagförslagen för- fattningstekniskt och även i övrigt är av sådan beskaffenhet att Lagrådets granskning skulle sakna betydelse. Nytt namn för Myndigheten för internationella adoptionsfrågor Regeringens förslag: Myndigheten för internationella adoptionsfrågor () ska byta namn till Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd. De hänvisningar till som finns i lag ska ersättas med hänvisningar till Myndigheten för familjerätt och föräldra- skapsstöd. Promemorians förslag: Överensstämmer inte med regeringens. I promemorian föreslogs att skulle byta namn till Myndigheten för familjerätt och adoption. Remissinstanserna: Ungefär en fjärdedel av de remissinstanser som har yttrat sig avseende förslagen i promemorian har lämnat synpunkter även på namnförslaget. En genomgående invändning mot förslaget är att myndighetens ansvar för frågor som rör föräldrastöd inte framgår av namnet. Det framförs exempelvis av Myndigheten för ungdoms- och civilsamhälles- frågor, Stiftelsen och bl.a. och . Angående frågan om det statliga ansvaret för nationella adoptioner framför 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 kommun att nationella adoptioner har fler beröringspunkter med övriga verksamhetsgrenar och därför bör kvarstå inom ansvarsområden. Skälen för regeringens förslag: I syfte att bättre spegla de utökade uppgifter som Myndigheten för internationella adoptionsfrågor har fått, anser regeringen att myndigheten bör byta namn. Regeringen anser att namnet Myn- digheten för familjerätt och föräldraskapsstöd tydligare sammanfattar myndighetens ansvars- områden än det i promemorian föreslagna namnet.