prop · H3034 · 2015-10-20 00:00:00 — Utöver bestämmelserna om före- ningsmedlemmarnas rätt att be- sluta i föreningens angelägenheter i 7 kap. 1 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar får en för- säkringsförening i stadgarna före- skriva om rösträtt för den som till- skjutit verksamhetskapital. Utöver bestämmelserna om före- ningsmedlemmarnas rätt att be- sluta i föreningens angelägenheter i 7 kap. 1–3 §§ lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar får en försäkringsförening i stadgarna föreskriva om rösträtt för den som tillskjutit verksamhetskapital. Bestämmelserna om ort för före- ningsstämman i 7 kap. 13 § lagen (1987:667) om ekonomiska före- ningar gäller inte för försäkrings- föreningar. Den skyldighet att kalla till före- ningsstämma som har enligt 7 kap. 7 § andra stycket lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar ska för försäkringsföre- ningar i stället gälla för Finansin- spektionen. Den skyldighet att kalla till före- ningsstämma som har enligt 7 kap. 15 § andra stycket lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar ska för försäkringsföre- ningar i stället gälla för Finansin- spektionen. Utöver bestämmelserna om full- mäktige i 7 kap. 12 § första styc- ket lagen (1987:667) om ekono- miska föreningar gäller för försäk- ringsföreningar att minst hälften av fullmäktige ska utses av före- ningens medlemmar eller av orga- nisationer som kan anses företräda medlemmarna. Utöver bestämmelserna om full- mäktige i 7 kap. 1 § andra stycket och 40–42 §§ lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar gäller för försäkringsföreningar att minst hälften av fullmäktige ska utses av föreningens medlemmar eller av organisationer som kan anses företräda medlemmarna. I stället för bestämmelserna om utbetalning av föreningens medel till medlemmarna i 10 kap. 1 § la- gen (1987:667) om ekonomiska föreningar gäller för försäkrings- föreningar att föreningens medel får delas ut till medlemmar bara i form av återbäring eller, i samband med föreningens likvidation, som skifteslikvid. Bestämmelserna i 10 kap. 2– 5 §§ lagen om ekonomiska före- ningar om vinstutdelning, insats- emission och överskottsutdelning gäller inte för utbetalningar av fö- reningens medel till medlemmarna i en försäkringsförening. I stället för bestämmelserna om värdeöverföringar från föreningen i 9 kap. 1 och 2 §§ lagen (1987:667) om ekonomiska före- ningar gäller för försäkringsföre- ningar att föreningens medel får delas ut till medlemmar bara i form av återbäring eller, i samband med föreningens likvidation, som skifteslikvid. Bestämmelserna om värdeöver- föringar, vinstutdelning, gottgör- else och insatsemission i 9 kap. 3 och 4 §§ samt 10 kap. 1–13 §§ och 21 § lagen om ekonomiska före- ningar gäller inte för utbetalningar av föreningens medel till medlem- marna i en försäkringsförening. I stället för bestämmelsen i 7 kap. 17 § femte stycket första meningen lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar om väck- ande av talan gäller, utöver det som anges i 7 kap. 17 § andra I stället för bestämmelsen om väckande av talan i 7 kap. 44 § tredje stycket första meningen lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar gäller, utöver det som anges i 7 kap. 44 § första stycket 2Senaste lydelse 2013:745. 3Senaste lydelse 2013:456. stycket samma lag, följande. Talan mot stämmobeslut om godkän- nande av fusionsplan rörande gränsöverskridande fusion får inte väckas efter det att Finansinspek- tionen genom ett beslut som har vunnit laga kraft har lämnat till- stånd till verkställande av en fu- sionsplan. samma lag, följande. Talan mot Prop. 2015/16:4 stämmobeslut om godkännande av fusionsplan rörande en gränsöver- skridande fusion får inte väckas efter det att genom ett beslut som har fått laga kraft har lämnat tillstånd till verkställande av en fusionsplan. I stället för 16 kap. 1 § andra stycket lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar gäller att till böter döms den som 1. uppsåtligen eller av oaktsam- 1. uppsåtligen eller av oaktsam- het underlåter att föra medlemsför- het inte för medlemsförteckning en- teckning enligt 3 kap. 6 § lagen om ligt 3 kap. 6 och 7 §§ lagen om ekonomiska föreningar, eller ekonomiska föreningar, eller 2. uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot 13 kap. 39 § andra stycket denna lag. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller i fråga om värdeöverföring från ömse- sidiga försäkringsbolag, om beräkningen ska grunda sig på en årsredo- visning som har upprättats före ikraftträdandet. 2015/16:4 3 Ärendet och dess beredning Regeringen tillkallade en särskild utredare med uppdrag att se över lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar (föreningslagen). Ut- redningen antog namnet (dir. 2008:70). Utredningen överlämnade delbetänkandet Enklare besluts- fattande i ekonomiska föreningar (SOU 2009:37). En sammanfattning av delbetänkandet finns i bilaga 1. Betänkandets lagförslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstans- erna finns i bilaga 3. En remissammanställning finns tillgänglig i ärendet (Ju2009/3585/L1). överlämnade utredningen slutbetänkandet En ny lag om ekonomiska föreningar (SOU 2010:90). En sammanfattning av slut- betänkandet finns i bilaga 4. Betänkandets lagförslag finns i bilaga 5. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. Remissvaren finns tillgängliga i ärendet (dnr 2010/9441/L1). har under beredningen av lagstiftningsärendet haft möten med företrädare för flera branschorganisationer inom koope- rationen. De förslag som läggs fram i denna proposition överensstämmer i sakligt hänseende i stor utsträckning med vad föreslog men avviker i lagtekniskt hänseende. För att få synpunkter på utform- ningen av lagförslagen liksom på ett antal särskilda sakfrågor skickade ut en promemoria med utkast till lag- rådsremiss, vars innehåll i stort överensstämmer med förslagen i denna proposition. Promemorians lagförslag finns i bilaga 7. Promemorian be- handlades vid ett remissmöte . Minnesanteckningar från mötet och de skriftliga synpunkter som gavs in efter mötet finns till- gängliga i lagstiftningsärendet (Ju2010/9441/L1). I denna proposition behandlas förslag från såväl delbetänkandet som slutbetänkandet. förslag om nya regler för medlemsbanker behandlas inte i denna proposition. Ett förslag i betänkandet SOU 2009:37 om att flytta ansvaret för hand- läggningen av vissa associationsrättsliga ärenden från till behandlades i propositionen Handläggningen av vissa associationsrättsliga ärenden (prop. 2012/13:166). Lagändringarna trädde i kraft . Ett annat förslag i nämnda betänkande, för- slaget om att slopa bosättningskravet för vissa funktionärer i ekonomiska föreningar, behandlades i propositionen Förenklingar i aktiebolagslagen (prop. 2013/14:86). I samma proposition behandlades ett förslag från samma betänkande om ändrade regler om dispens. Lagändringarna trädde i kraft . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 8. Lagrådets yttrande finns i bi- laga 9. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 4.2 och 13.1 och i författ- ningskommentaren. Regeringen följer i allt väsentligt Lagrådets förslag. förhållande till lagrådsremissens lagförslag görs det också vissa språkliga Prop. 2015/16:4 och redaktionella ändringar. På grund av de ändringar i årsredovisningslagen (1995:1554) som före- slås i prop. 2015/16:3, Tydligare redovisningsregler och nya rappor- teringskrav för utvinningsindustrin, föreslås det i denna proposition en ändring i 7 kap. 8 § årsredovisningslagen i stället för den ändring i 7 kap. 14 § samma lag som föreslogs i lagrådsremissen, samt en annan ändring i 7 kap. 32 § samma lag än den som föreslogs i lagrådsremissen. Inne- börden av ändringarna är i sak densamma. De nämnda ändringarna är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. 4.1 Föreningsformen och dess betydelse fick sin första föreningslag . Mot bakgrund av att före- ningsväsendet var outvecklat innehöll lagen förhållandevis enkla regler. Lagen ersattes av en ny lag med en vidsträckt definition av vad som utgjorde en ekonomisk förening. kunde en ekonomisk förening användas för såväl rent vinstdrivande verk- samhet som näringsverksamhet med ideellt syfte. något krav på att medlemmarna skulle delta i verksamheten. lag om ekonomiska föreningar infördes en definition av ekono- misk förening som tydligare skilde ekonomiska föreningar från aktie- bolag och ideella föreningar. uppställdes ett krav på att medlemmarna skulle delta i verksamheten, exempelvis som konsumenter Gällande bestämmelser om ekonomiska föreningar finns i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar. Lagen trädde i kraft Lagen bygger systematiskt sett i stora delar aktiebolags- lag (1975:1385). Utmärkande för en ekonomisk förening är att den genom ekonomisk verksamhet ska främja sina medlemmars ekonomiska intressen och att medlemmarna ska delta i verksamheten som t.ex. konsumenter, leveran- törer eller genom egen arbetsinsats. Den kooperativa karaktären markeras också genom att medlemskapet i princip ska vara öppet och att varje medlem som huvudregel ska ha en röst vid föreningsstämman. En ekonomisk förening brukar beskrivas som en personassociation, i motsats till aktiebolaget, som betraktas som en kapitalassociation. ekonomiska föreningen är tillsammans med aktiebolaget de huvudsakliga associationsformer som svensk lagstiftning erbjuder för att bedriva verk- samhet utan personligt ansvar för associationens delägare. Vissa ekonomiska föreningar, t.ex. bostadsrättsföreningar och koopera- tiva hyresrättsföreningar, regleras delvis av särskild lagstiftning. finansiella området finns också särskilda regler om ekonomiska före- ningar, bl.a. för kreditmarknadsföreningar. Europarätten har bidragit med den nya kooperativa associationsformen europakooperativ. 2015/16:4 Det finns i landet knappt 15 000 ekonomiska föreningar registrerade hos . Antalet bostadsrättsföreningar är ungefär det dubbla. De ekonomiska föreningarnas verksamhet utgör ett viktigt inslag i den svenska ekonomin. Föreningsformen har också stor betydelse för enskil- da och deras vardag. En stor del av landets befolkning är medlemmar i någon form av ekonomisk förening, t.ex. en konsumentförening inom dagligvaruhandeln eller i en bostadsrättsförening. Många företagare, inte minst på jordbruksområdet, är medlemmar i en ekonomisk förening inom producentkooperationen och levererar råvaror eller produkter till före- ningen eller köper in varor eller tjänster från föreningen till sin egen när- ingsverksamhet. Medlemmarna i en arbetskooperativ förening deltar i verksamheten med sin egen arbetsinsats. Medlemmarna i en bostads- rättsförening deltar genom sitt boende och sitt deltagande i föreningens angelägenheter. har förändringar skett inom det kooperativa företagandet i . Ekonomiska föreningar konkurrerar med andra företag som drivs i andra former, främst aktiebolag. Såväl lantbrukskooperationen som konsumentkooperationen måste anpassa sig till förändrade omvärldsförut- sättningar, såväl nationellt som internationellt. Nyetablering av ekonomis- ka föreningar förekommer i stor omfattning. verkar också inom fler områden i samhället . Den ekonomiska före- ningsformen har kommit att användas för nya slag av ekonomisk sam- verkan. En del av dessa verksamheter har utpräglad näringskaraktär medan andra mer syftar till att lösa människors vardagsbehov. Det kan gälla så skilda verksamheter som barnomsorg, fastighets- och uthyrningsverksam- het, konstnärlig och kulturell verksamhet samt samverkan kring infrastruk- tur i form av bl.a. bredband och vindkraft. På det sociala området, t.ex. inom vård och äldreomsorg, bedrivs allmännyttig verksamhet i förenings- formen. Som har uttalats i tidigare lagstiftningssammanhang är det viktigt att den kooperativa företagsformen regleras av en ändamålsenlig civilrättslig lagstiftning (se prop. 1986/87:7 s. 60 och prop. 2006/07:112 s. 20). Det har också skett flera väsentliga reformer av lagstiftningen under . Som exempel kan nämnas regler om medlemsfrämjande före- ningar, insatsemission, kooperativ verksamhet i delägda företag och regi- strering av förlagsandelar. Inriktningen på lagstiftningsarbetet har varit att så långt som möjligt ge olika associationsformer likvärdiga verksamhets- villkor (se prop. 1983/84:84 s. 39, prop. 1996/97:163 s. 20, prop. 1999/2000:88 s. 18 och prop. 2006/07:112 s. 20). Utvecklingen och användningen av den ekonomiska föreningsformen torde ändå i viss utsträckning ha hämmats av att regelverket för ekonomis- ka föreningar har uppfattats som otillräckligt eller osäkert. Detta kan i sin tur ha lett till att nya företag har bildats i form av aktiebolag, trots att det i vissa fall hade varit mer naturligt att driva dem som ekonomiska före- ningar. Det har sedan föreningslagen kom till också skett stora förändringar inom aktiebolagsrätten, främst genom tillkomsten av aktie- bolagslag (2005:551). Reformtakten inom föreningsrätten har inte varit lika hög som på aktiebolagsrättens område. Detta har flera förklaringar. EU:s lagstiftning inom associationsrätten är nästan uteslutande inriktad på aktiebolag. Vidare finns betydligt fler aktiebolag än ekonomiska före- ningar, vilket lett till större fokus på de bolagen. Det är dock otillfreds- ställande att föreningsformen delvis är i otakt med övrig associations- rättslig lagstiftning. Det finns därför skäl att nu modernisera föreningslagen och att i de avseenden som det är befogat anpassa bestämmelserna till vad som gäller för aktiebolag. Det är vidare angeläget att förenkla regler som vållar onödigt admini- strativt krångel och kostnader eller som i övrigt är svårtillämpade. Detta gäller speciellt för sådana regler som företagen kommer i kontakt med i sin vardag och i den löpande verksamheten. Det finns mot bakgrund av det sagda behov av att förbättra förutsätt- ningarna för det kooperativa företagandet i . Föreningarna behö- ver kunna organisera sig och bedriva sin verksamhet i former som är ändamålsenliga, tydliga och enkla. Moderna regler gör att företagen ock- så kan fokusera mer på sin verksamhet, vilket i ett vidare perspektiv är positivt för konkurrenskraften och därmed för tillväxt och sysselsättning. Reformerade regler om ekonomiska föreningar kan även bidra till att öka kunskapen hos allmänhet, leverantörer, kreditgivare och andra om eko- nomiska föreningar som företagsform. Reformbehovet visar sig på flera områden. De ekonomiska förening- arna, särskilt stora föreningar, har behov av att kunna organisera sig i nya former för att möta konkurrens och för att skapa en så ändamålsenlig struktur som möjligt. Definitionen av vad som är en ekonomisk förening har vid ett flertal tillfällen anpassats till kooperationens behov. har det från kooperationens sida framför allt efterfrågats ökade möjligheter att bedriva verksamheten i delägda företag. Det finns därför anledning att på nytt överväga den frågan. När det gäller de ekonomiska föreningarnas organisation finns reform- behovet främst när det gäller reglerna om stämma och styrelse. Det har från flera håll framförts att det borde bli enklare att ändra stadgarna i ekono- miska föreningar, bl.a. för att lättare kunna anpassa sig till rådande förut- sättningar. Reglerna om stämma och styrelse uppvisar också åtskilliga av- vikelser års aktiebolagslag, varför reformbehovet allmänt sett be- döms vara stort. Det finns också ett behov av att i ökad utsträckning kunna kommunicera elektroniskt mellan föreningen och medlemmarna. Många föreningar klarar sig med ett förhållandevis begränsat insats- kapital. I större näringsdrivande föreningar kan emellertid kapitalbehovet vara betydande. Det finns därför skäl att på ett mer genomgripande sätt överväga vilka reformer som behöver göras för att underlätta ekonomiska föreningars kapitalförsörjning. Föreningslagens regler i 10 kap. om överskottsutdelning och annan an- vändning av föreningens medel bygger, som redan antytts, systematiskt sett på kapitalskyddsreglerna aktiebolagslag. Aktiebolags- lagens regler på området har en annan utformning. I den lagen anges vad som är en s.k. värdeöverföring och i vilka fall en sådan är tillåten. Det finns såväl sakliga som systematiska skäl att införa motsvarande regler i 2015/16:4 föreningslagen. I viss utsträckning behöver dock reglerna anpassas till det faktum att medlemmarna i en ekonomisk förening deltar i verksam- heten i syfte att främja just sina egna ekonomiska intressen. En annan sak som bör övervägas är om skyldigheten att göra avsättningar till reserv- fonden bör slopas. När det gäller reglerna om fusion är det främst vissa anpassningar till motsvarande regler i aktiebolagslagen som behöver göras. På samma sätt som det bör bli enklare för en förening att ändra stadgarna bör det dess- utom bli enklare att besluta om fusion och likvidation. Även i andra delar, t.ex. när det gäller reglerna om medlemsförteck- ning och reglerna om skadestånd, finns det skäl att göra moderniseringar. De nu nämnda områdena bedöms vara de där reformbehovet är som mest angeläget. För tids vinnande väljer därför regeringen att nu i ett första steg lägga fram förslag till ändringar på dessa områden. Vissa av förslagen är mer omfattande än andra och det finns då skäl att införa nya kapitel, i stället för att göra ändringar i den befintliga strukturen. Det gäller bl.a. bestämmelserna om föreningsstämma liksom bestämmelserna om värdeöverföringar. Därmed kommer också dessa kapitel att i redaktionellt hänseende överensstämma bättre med vissa andra delar som har reformerats såväl sakligt som redaktionellt, exempelvis 12 kap. om fu- sion. Som redan har berörts ovan är det naturligt att de nya reglerna i före- ningslagen utformas efter förebild i aktiebolagslagen så långt det är möjligt och lämpligt. betänkande innehåller också förslag till andra lagändringar som är ägnade att förbättra förutsättningarna för såväl de mindre kooperativ som verkar på skilda områden som större kooperativa företag. Utredningen lägger fram sina förslag till ändringar i form av en ny lag om ekonomiska föreningar. Det är, som Lagrådet också framhåller, angeläget att fortsätta reformarbetet på föreningsrättens område. Bered- ningen av de återstående frågor som behandlas av utredningen fortsätter därför inom med inriktningen att i ett andra steg lägga fram förslag till en helt ny föreningslag. 5 Verksamhet i dotterföretag Regeringens förslag: En ekonomisk förening ska kunna bedriva hela sin verksamhet i ett dotterföretag utan att detta är helägt av föreningen. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Ut- redningen föreslår därutöver att en förenings verksamhet ska få bedrivas i ett annat företag, med vilket föreningen har träffat ett avtal som ger före- ningen ett betydande inflytande över verksamheten (se slutbetänkandet Remissinstanserna: Några remissinstanser, däribland Juridiska fakul- tetsnämnden vid och , av- styrker eller har olika synpunkter på förslaget om att den ekonomiska föreningens verksamhet ska få bedrivas i ett företag, med vilket före- ningen har träffat ett avtal. Övriga remissinstanser tillstyrker förslaget eller har ingen invändning mot det. Skälen för regeringens förslag: har det, framför allt inom de större kooperativa företagen, vuxit fram behov av att organisera den kooperativa verksamheten i nya strukturer. Det kan bl.a. handla om att ägandet och verksamheten skiljs åt i olika juridiska personer. ning där det är möjligt att förlägga en förenings verksamhet i ett annat företag ger de ekonomiska föreningarna större flexibilitet vad gäller Detta underlättar i sin tur både omstruktureringar och anskaffande av externt kapital. Föreningslagen innehåller regler som möjliggör för ekonomiska före- ningar att bedriva sin verksamhet i ett annat företag. bedrivas i ett av föreningen helägt dotterföretag. Det är också tillåtet för en förening att driva sin verksamhet i ett delägt företag. detta är dock att även övriga delägare är ekonomiska föreningar eller motsvarande juridiska personer med hemvist inom EES (se 1 kap. 1 §). Företrädare för kooperationen har pekat på att det av bl.a. företagseko- nomiska skäl och konkurrensskäl finns ett fortsatt behov av att göra om- Utredningen föreslår mot den bakgrunden att verksam- heten ska kunna förläggas även i ett icke-helägt dotterföretag. Det är viktigt att ekonomiska föreningar ges goda utvecklingsmöjlig- heter och att lagen inte uppställer några onödiga hinder för en ända- målsenlig samverkan med andra företag. En utökad möjlighet att bedriva verksamheten i dotterföretag gör det möjligt för ekonomiska föreningar att ha ett närmare samarbete med företag som drivs i t.ex. aktiebolags- Det kan i sin tur, som har nämnts ovan, bidra till förbättrade förut- sättningar för kapitalanskaffning. Över huvud taget ökar förutsättning- arna att i stort organisera verksamheten på det sätt som passar den en- skilda föreningen bäst. Utvecklingen har successivt gått mot ökad flexibilitet när det gäller möj- ligheterna att förlägga verksamheten utanför själva föreningen. öppnade lagstiftaren för att en ekonomisk förening skulle kunna bedriva hela verksamheten i ett helägt dotterföretag och behålla sin rättsliga status som ekonomisk förening (se 1 kap. 1 § tredje stycket punkten 1 föreningslagen, prop. 1996/97:163 s. 20). möjligheten på nytt genom att det blev tillåtet att bedriva hela verksam- heten i ett delägt företag under förutsättning att övriga delägare är ekono- miska föreningar (se prop. 2005/06:84). Det finns nu skäl att överväga ytterligare ett steg i den riktningen genom att, såsom utredningen föreslår, låta ekonomiska föreningar bedriva verksamhet i delägda dotterföretag också när övriga delägare inte är ekonomiska föreningar. En utgångspunkt för tidigare lagändringar har varit att den ekonomiska föreningens kooperativa karaktär inte får urholkas (se bl.a. prop. s. 9 f.). Denna utgångspunkt bör enligt regeringens mening gälla även Det bör därför säkerställas att den ekonomiska föreningen har inflytande över verksamheten även när denna bedrivs i en annan Den föreslagna lösningen tillgodoser enligt regeringens mening det I ett koncernförhållande har den ekonomiska förening- en (moderföreningen) det bestämmande inflytandet över dotterföretaget (se 1 kap. 4 § föreningslagen). Bestämmande inflytande föreligger t.ex. 2015/16:4 om den ekonomiska föreningen innehar mer än hälften av rösterna i före- taget eller har rätt att utse en majoritet av styrelseledamöterna. ekonomiska föreningen har röstmajoritet eller styrelsemajoritet i det företag där verksamheten bedrivs, har medlemmarnas intressen normalt försteg vid eventuella konflikter med andra ägarintressen. Därmed kan man förutsätta att det kooperativa intresset kommer att tas till vara i verk- samheten på ett tillfredsställande sätt. Utredningen föreslår härutöver att en ekonomisk förening ska kunna bedriva verksamheten i ett eller flera andra företag utan att vara delägare, under förutsättning att föreningen har träffat avtal som ger föreningen ett betydande inflytande över verksamheten. En sådan möjlighet skulle ytterli- gare öka de kooperativa företagens handlingsfrihet. vid och är inne på skulle emellertid en sådan avtalskonstruktion riskera att på olika sätt bli osäker. Det skulle i enskilda fall kunna bli svårt att avgöra av rådande avtal om föreningen har ett tillräckligt starkt inflytande över verk- samheten och, följaktligen, om det rör sig om en tillåten form av extern verksamhet eller inte. Detta är mindre lämpligt med hänsyn till att det bör vara tydligt för var och en vilken verksamhet som ingår i ekonomisk förening. Med den föreslagna konstruktionen skulle det också finnas en risk för att den ekonomiska föreningens kooperativa särart urholkas. Övervägande skäl talar därför för att inte gå vidare med detta förslag.