prop · H203140 · 2015-06-16 00:00:00 — I vissa fall kan verksamheter inom ramen för ett särskilt beslutat samhällsuppdrag delfinansieras genom anslag på statsbudgeten. För att kunna utvärdera och följa upp hur de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs fastställs i relevanta fall uppdragsmål. Syftet med att fastställa uppdragsmål för bolagen är att •säkerställa att de särskilt beslutade samhälls- uppdragen utförs väl, •tydliggöra kostnaden för utförandet av de särskilt beslutade samhällsuppdragen, •möjliggöra uppföljning och rapportering till och andra intressenter och att •klargöra förutsättningarna för de ekonomiska målen. Utgångspunkter för fastställande av uppdrags- mål är dels föremålet för bolagets verksamhet, dels verksamhetens syfte, det vill säga de önskvärda effekterna av bolagets verksamhet. Då ett bolags möjligheter att utföra ett särskilt beslutat samhällsuppdrag och att generera avkastning är inbördes beroende, ska framtagande av uppdragsmål och ekonomiska mål i normalfallet genomföras som ett samord- nat projekt. Med ett samordnat projekt kan ambitionsnivån avseende uppdragsmålen vägas mot den kostnad i termer av påverkan på risk och avkastning som en viss nivå för ett upp- dragsmål innebär. Uppdragsmål beslutas av bolagstämman genom en ägaranvisning till bolaget. Uppfölj- ning av uppdragsmål sker samordnat med uppföljning av ekonomiska mål genom dialog mellan företrädare för ägaren och styrelsens ordförande där utfallet gentemot uppdragsmå- len och styrelsens syn på detsamma diskute- ras, liksom eventuella åtgärder som planeras för att nå målen. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2014 2.6 Ekonomiska mål i bolag med statligt ägande Ägarens syfte med att fastställa ekonomiska mål är att •säkerställa värdeskapande genom att styrelse och företagsledning arbetar mot långsiktiga, ambitiösa och realistiska mål, •uppnå kapitaleffektivitet genom att tydliggöra kostnaden för eget kapital, •hålla bolagens finansiella risk på en rimlig nivå, •tillförsäkra ägaren direktavkastning genom hållbara och förutsägbara utdelningar med hänsyn tagen till bolagens framtida kapital- behov och finansiella ställning, och att •på ett strukturerat sätt mäta, följa upp och utvärdera bolagens lönsamhet, effektivitet och risknivå. De ekonomiska målen definieras i huvudsak inom följande kategorier. •Lönsamhetsmål (t.ex. avkastning på operativt kapital, avkastning på eget kapital eller rörelsemarginal) •Kapitalstrukturmål (t.ex. skuldsättningsgrad eller soliditet) •Utdelningsmål (t.ex. andel av nettovinst) En viktig utgångspunkt vid fastställandet av de ekonomiska målen är ägarens kostnad för eget kapital eftersom denna kostnad ytterst avgör om staten som ägare får en rimlig och mark- nadsmässig kompensation för det risktagande ägandet i ett bolag innebär. För lönsamhetsmå- let utgör kostnaden för eget kapital ett golv, eftersom en avkastning som systematiskt understiger kapitalkostnaden innebär att värde förstörs för staten som ägare. Kostnaden för eget kapital påverkar även den optimala kapi- talstrukturen eftersom den beror på relationen mellan kostnaden för eget och lånat kapital vid olika grader av skuldsättning. Kostnaden för eget kapital påverkar också indirekt utdelnings- policyn, då denna kostnad är en central kom- ponent i bedömningen av ett bolags framtida investeringar. Dessa investeringar och deras bidrag till värdeskapandet är i sin tur avgö- rande för hur stor del av de genererade vin- sterna som bör återinvesteras och därmed för hur stor andel som kan delas ut. Andra viktiga utgångspunkter som används vid fastställandet av mål är analys av risker och möjligheter inom de sju hållbarhetsområden som definieras i punkt 3.1, av den marknad som bolaget verkar på, jämförelser med andra bolag samt analys av bolagets affärsplan och historik. För att testa känsligheten i målen med hänsyn till olika externa och interna faktorer görs slutligen stresstester. De ekonomiska målen beslutas av bolags- stämman och dokumenteras direkt i stämmo- protokollet. Beslutade ekonomiska mål gäller till dess nya eller förändrade mål beslutas av bolagsstämma. Uppföljning sker genom dialog mellan företrädare för ägaren och styrelsens ordförande där utfallet gentemot de ekono- miska målen och styrelsens syn på detsamma diskuteras, liksom eventuella åtgärder som planeras för att nå målen i ett framåtblickande perspektiv. Skulle yttre förutsättningar, som t.ex. ränteläge och lönsamhet på branschnivå, förändras signifikant och varaktigt, kan även behovet av en revision av målen diskuteras. Ledord för förvaltningen av de statligt ägda bolagen är öppenhet, aktivt ägande samt ordning och reda. De statligt ägda bolagen ägs ytterst gemensamt av svenska folket, vilket ställer krav på en öppen och professionell informationsgivning. De statligt ägda bolagen ska, utöver gällande redovisningslagstiftning och god redovisningssed, i tillämpliga delar presentera årsredovisning, kvartalsrapporter samt bokslutskommuniké enligt de regler som gäller för marknadsnoterade bolag. Regeringens nu gällande riktlinjer för extern rapportering för företag med statligt ägande beslutades . Rapporte- ringen ska dels ge en god beskrivning av de statligt ägda bolagens verksamhet, dels utgöra underlag för kontinuerlig uppföljning och utvär- dering av bolagens verksamhet och uppsatta mål. Riktlinjerna innehåller bland annat infor- mationskrav avseende hållbarhetsinformation, se nedan under 3. Regeringen har högt ställda ambitioner på området extern rapportering. I riktlinjerna ställs tydliga krav på rapporte- ring och redovisning av bolagens arbete med hållbart företagande. Regeringen ser kravet på hållbarhetsredovisning som ett verktyg för god transparens. Bolag med statligt ägande har ett utökat informationskrav för hållbarhetsredovis- ning enligt riktlinjerna och ska därför bland annat tillämpa GRI:s internationella riktlinjer för hållbarhetsredovisning vid publicering av hållbarhetsredovisningen. 2.7.2 Ersättning till ledande befattningshavare Regeringens nu gällande riktlinjer för anställ- ningsvillkor för ledande befattningshavare i företag med statligt ägande beslutades . Rimliga ersättningar är viktigt för förtroendet för näringslivet i stort och utgör för regeringen en central del i bolagsstyrningen. Det är styrelsens ansvar att fastställa ersättning till den verkställande direktören. Det är viktigt att styrelserna behandlar frågor om ersättning till de ledande befattningshavarna på ett medvetet, ansvarsfullt och transparent sätt och att styrelserna försäkrar sig om att den totala ersättningen är rimlig och väl avvägd. Den ska även vara konkurrenskraftig, takbestämd och ändamålsenlig samt bidra till en god etik och företagskultur. Ersättningen ska inte vara löneledande i förhållande till jämförbara bolag utan präglas av måttfullhet. Dessa ersättnings- principer ska även vara vägledande för övriga anställda. Styrelsen ansvarar för att de bolag där staten har ägarintressen sköts föredömligt inom de ramar som lagstiftningen, bolagets bolagsord- ning, eventuella ägaranvisningar och statens ägarpolicy ger. En del i arbetet med att säker- ställa att verksamheten åtnjuter offentligt förtroende är att fastställa för verksamheten relevanta policydokument, såsom en uppfö- randekod som bland annat säkerställer att god hushållning sker med samtliga resurser i verk- samheten och att missbruk inte sker av den särställning det kan innebära att vara ett bolag med statligt ägande, och att utvärdera gällande policydokument och tillhörande processer för uppföljning och regelefterlevnad. Regeringens mål är att styrelserna ska ha hög kompetens som är väl anpassad till respektive bolags verksamhet, situation och framtida utmaningar. Ledamöterna förväntas ha en hög grad av integritet som motsvarar de krav på gott omdöme som förväntas av företrädare för staten. För de bolag med statligt ägande som inte är marknadsnoterade ersätter de nedan angivna principerna Kodens regler i den del de avser beredning av beslut om nominering av styrelse- ledamöter och revisorer. För bolag med statligt ägande tillämpas enhetliga och gemensamma principer för en strukturerad styrelsenomineringsprocess. Syftet är att säkerställa en effektiv kompetensförsörj- ning till bolagens styrelser. I marknadsnoterade bolag där staten har ett betydande ägarintresse utser eller nominerar staten en ledamot till respektive valberedning. Valberedningen är i första hand ett beredande organ för bolags- stämman i nomineringsfrågor. Styrelsenomineringsprocessen inom koordineras av Näringsdeparte- mentet. För varje bolag analyseras kompetens- behovet utifrån bolagets verksamhet, situation och framtida utmaningar, respektive styrelses sammansättning och genomförda styrelseutvär- deringar. Därefter fastställs eventuella rekryte- ringsbehov och rekryteringsarbetet inleds. Utgångspunkten för varje nominering av en styrelseledamot ska vara kompetensbehovet i respektive bolagsstyrelse. Det är viktigt att styrelsens sammansättning är sådan att styrel- sen alltid har sådan branschkunskap eller annan kompetens som är direkt relevant för bolaget, även när bolaget utvecklas och omvärl- den förändras. Hållbart företagande är en viktig fråga för staten som ägare och det krävs att styrelsen har förmåga att arbeta strategiskt inom området. För att komma i fråga för ett styrelseuppdrag fordras en hög kompetens inom relevant löpande affärsverksamhet, affärsutveckling, branschkunskap, finansiella frågor eller inom andra relevanta områden. Därutöver krävs en stark integritet och förmåga att se till bolagets bästa. Varje styrelseledamot ska kunna göra självständiga bedömningar av bolagets verksamhet. För att uppnå effektiva styrelser bör antalet ledamöter vara sex till åtta personer. Regering- ens avsikt är att endast ha ordinarie ledamöter i styrelserna och inga suppleanter. Vid behov kan en vice styrelseordförande utses av bolags- stämman. Sammansättningen av varje styrelse ska också vara sådan att balans uppnås avse- ende bakgrund, kompetensområde, erfarenhet och kön. Vid sammansättningen ska även mångfaldsaspekter såsom etnisk och kulturell bakgrund vägas in. Regeringen eftersträvar en jämn könsfördelning och målsättningen är att andelen av kvinnor respektive män ska vara . Urvalet av ledamöter görs utifrån en bred rekryteringsbas i syfte att ta till vara på kompe- hos såväl kvinnor och män, som hos personer med olika bakgrund och erfarenheter. Diskriminering som har samband med kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosupp- fattning, funktionshinder, sexuell läggning eller ålder får inte förekomma. När processen avslu- tats ska gjorda nomineringar offentliggöras enligt Koden. Genom ett enhetligt och struktu- rerat arbetssätt tillförsäkras kvalitet i hela nomineringsarbetet. Vad gäller styrelseledamöters oberoende finns enligt punkten 2.8.3 ovan ett grundläggande krav att en ledamot ska besitta en hög grad av integritet. En ledamot får inte stå i sådant beroendeförhållande till bolaget eller dess ledning att denna självständighet kan ifråga- sättas. En avvikelse i förhållande till Koden avseende styrelseledamöters oberoende är att styrelseledamöters oberoende i förhållande till staten som större ägare, samt i förhållande till bolaget och bolagsledningen, inte redovisas. Koden tar huvudsakligen sikte på bolag med ett spritt ägande. Skälet till Kodens krav i detta hänseende är i huvudsak för att skydda minoritetsägare. I statligt helägda bolag samt i statligt delägda bolag med få ägare saknas därför skäl att redovisa denna form av obero- ende. I marknadsnoterade bolag där staten har ett ägarintresse redovisas dock stämmovalda styrelseledamöters oberoende i förhållande till såväl bolaget som delägaren staten. Styrelsens ordförande väljs av bolagsstämman. Styrelseordförandens särskilda roll behandlas i Koden och aktiebolagslagen. De särskilda uppgifter som styrelseordföran- den ska ha i styrelsearbetet preciseras i arbets- ordningen för styrelsen. En sådan särskild uppgift som åligger styrelseordföranden är det så kallade samordningsansvaret. När bolaget står inför särskilt viktiga avgöranden ska styrel- sen genom styrelseordföranden skriftligen samordna sin syn med företrädare för ägaren. Det är styrelsen som har att ta initiativ till och bedöma i vilka fall samordning ska ske genom styrelseordföranden inför ett visst styrelsebeslut. Det är varje styrelses ansvar att bedöma beho- vet av att inrätta särskilda utskott. I de fall utskott inrättas ska Kodens principer vara vägledande för dess arbete. Även i övrigt ska Kodens principer vara vägledande för styrel- sens arbetsformer. I bolag med statligt ägande bör firmateckningsrätten enbart utövas av två eller flera personer i förening och där minst en av firmatecknarna är styrelseledamot eller verkställande direktör. En av styrelsens viktigaste uppgifter är att utse, utvärdera och vid behov entlediga den verkställande direktören. Enligt Koden kan verkställande direktören ingå i styrelsen men får inte vara dess ordförande. Regeringen anser att det är viktigt att särskilja styrelsens och verkställande direktörens roller och därför ska inte verkställande direktören vara ledamot i styrelsen. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2014 2.8.8 Utvärdering av styrelserna agera på ett sätt så att de åtnjuter offentligt Styrelsens arbete ska utvärderas . ägande ska i övrigt arbeta aktivt med jäm- Koden är det styrelseordförandens uppgift att Regeringens arbete med hållbart företagande ställdhetsfrågor i hela sin verksamhet. se till att utvärderingen genomförs och att Ett sätt att agera föredömligt inom områdena valberedningen informeras om utvärderingens liga definition av begreppet hållbar utveckling anti-korruption och affärsetik är att följa av : En hållbar utveckling är en utveck- Institutet fastställd Kod om gåvor, I de statligt helägda bolagen ska Regerings- ling som tillfredsställer dagens behov utan att belöningar och andra förmåner i näringslivet. kansliet informeras om utvärderingens resultat. äventyra kommande generationers möjligheter I arbete med styrelsenomi- att tillfredsställa sina behov. neringsprocessen ingår dessutom en löpande gande innefattar områdena mänskliga rättighe- Det är viktigt att bolag utifrån sin bransch och egen utvärdering av samtliga statligt ägda ter, arbetsvillkor, miljö, anti-korruption och de marknader de verkar på identifierar och affärsetik samt jämställdhet och mångfald. hanterar risker och affärsmöjligheter inom Bolagens ansvarstagande inom området håll- området hållbart företagande. bart företagande bidrar till deras konkurrens- statligt ägande ska ha en genomtänkt och Styrelseledamöter uppbär ersättning för den En integrering av hållbarhetsfrågor i förankrad policy och strategi samt fastställda arbetsinsats och det ansvar som styrelseupp- verksamheten är därmed en självklar del i en strategiska mål inom området hållbart företa- långsiktig affärsstrategi och affärsutveckling. Målen ska vara få och övergripande, vice styrelseordförandes och övriga ledamöters Uppföljning av bolagets arbete med hållbart relevanta för bolagets affärsverksamhet och arvoden beslutas av bolagsstämman. företagande sker integrerat med övriga ägarfrå- hållbarhetsutmaningar och i förekommande fall arvoden till styrelseledamöter som arbetar i gor genom dialog mellan företrädare för ägaren vara relevanta för bolagets särskilt beslutade särskilt inom styrelsen inrättat utskott ska Målen ska även vara långsik- beslutas på bolagsstämma. tiga, utmanande, uppföljningsbara samt tydliga vodering ska utgå ska arbetet i utskottet vara och enkla att kommunicera. av betydande omfattning. Vid perioder av hög ansvar att fastställa mål och strategi för bola- gets arbete inom hållbart företagande. Bolagen med statligt ägande ska agera före- dömligt inom hållbart företagande vilket fram- som är styrelseledamöter i förallt innebär att bolagen ska bolag med statligt ägande utgår som regel • arbeta strategiskt, integrera frågorna i sin Genom att föra en öppen och konstruktiv inget styrelse- eller utskottsarvode från bolaget. dialog med sina viktigaste intressenter agerar affärsstrategi och fastställa strategiska håll- Arvode kan dock i undantagsfall utgå till bolagen med statligt ägande transparent avse- anställd i efter beslut på ende risker och möjligheter inom området • agera transparent i frågor som rör väsentliga hållbart företagande samt hur bolaget arbetar risker och möjligheter och föra en aktiv Om styrelse- eller utskottsarvode faktureras för att hantera dessa. Vidare ska bolag med dialog med bolagets intressenter i samhället; av ledamot inom ramen för näringsverksamhet statligt ägande kommunicera sitt arbete med • samarbeta med andra bolag och relevanta bedriven i enskild firma med F-skattsedel eller hållbart företagande såväl externt som internt. bolag ska det i samband med att stämmobe- I regeringens riktlinjer för extern rapportering • efterleva internationella riktlinjer på området. slutet om arvoden behandlas upplysas om att beslutade ställs tydliga krav på rapporte- Punkterna enligt ovan preciseras närmare i på beslutade arvoden tillkommer sociala avgif- ring och redovisning av bolagens arbete med 3.2.2–3.2.5. ter enligt lag, som utbetalas till styrelseleda- Regeringen anser att arbetet med miljö och motens enskilda firma eller bolag. klimat är viktigt och verkar för att de av riksda- styrelseledamots enskilda firma med F-skatt- gen beslutade generationsmålet och miljökvali- sedel eller bolag om fakturering av styrelse- tetsmålen ska uppnås. I syfte att främja kunskapsöverföring och och utskottsarvode ska vara kostnadsneutralt effektivitet i arbetet inom området hållbart ägande ska agera föredömligt inom miljöområ- för det utbetalande bolaget. företagande förväntas bolag med statligt det vilket bl.a. innebär att bolagen bör sträva Det ska undvikas att styrelseledamot eller ägande bedriva ett aktivt arbete inom området efter minskad klimat- och miljöpåverkan styrelsesuppleant anlitas som konsult i bolaget såväl i den egna verksamheten som i samar- genom en hållbar och giftfri resursanvändning. och därmed erhåller konsultarvode utöver bete med affärspartners, kunder, leverantörer Det övergripande målet för regeringens mång- Om så ändå sker ska uppdra- och övriga intressenter. faldsarbete är att skapa värde för det svenska get prövas av styrelsen i varje enskilt fall, vara samhället genom att tillvarata kompetens och klart avskiljbart från det ordinarie styrelseupp- 3.2.5 Efterleva internationella riktlinjer erfarenhet från hela samhället. draget, avgränsat och reglerat i avtal som har samband med kön, könsöverskridande Bolag med statligt ägande ska arbeta för efter- mellan bolaget och ledamoten. levnad av internationella riktlinjer kring miljö- identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, konsultarvoden ska underställas bolagsstäm- hänsyn, mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, religion eller annan trosuppfattning, funktions- mans beslut i styrelsens förslag till riktlinjer för anti-korruption och affärsetik. hinder, sexuell läggning eller ålder får inte ersättning till ledande befattningshavare. identifierat följande internationella principer förekomma i förhållande till vare sig anställda, Inför beslut på stämman om styrelsens och riktlinjer som väsentliga att följa för bolag affärspartners, kunder och leverantörer eller arvoden ska en analys göras där arvodenas nivå med statligt ägande; de tio principerna i FN:s andra som bolagen kommer i kontakt med. jämförs med arvodena i andra jämförbara Global Compact, FN:s vägledande principer för Bolag med statligt ägande ska beakta mång- Arvodena ska vara konkurrenskraftiga, företag och mänskliga rättigheter samt faldsaspekter i sin verksamhet och personal- men inte marknadsledande. riktlinjer för multinationella företag. som hindrar att bolagsstämman beslutar om principer och riktlinjer bygger på internatio- Bolag med statligt ägande ska vara föredö- ersättning till arbetstagarrepresentanter. nella konventioner och avtal och har formule- men i jämställdhetsarbetet. pen för bolag med statligt ägande är dock att rats i samarbete mellan stater, företag, arbets- som en fortlöpande och angelägen uppgift att sådan ersättning inte utgår. tagarorganisationer och andra intressenter i den kompetens och erfarenhet som såväl syfte att ge näringslivet vägledning i hantering kvinnor som män besitter tas till vara. av risker och affärsmöjligheter inom området gäller inte minst vid tillsättningar på chefsnivå 3.1 Syfte och definition Regeringen anser det vara av stor för hållbart företagande. I syfte att främja en långsiktigt hållbar värde- vikt att öka andelen kvinnor i företagsledande Precis som staten som ägare agerar tillväxt i bolagen med statligt ägande integreras Riktlinjer för extern rapportering för jämställda styrelser, är det angeläget att hållbart företagande i ägarstyrningen. bolag med statligt ägande driver utvecklingen Riktlinjer för anställningsvillkor för med statligt ägande ska agera föredömligt inom området hållbart företagande och i övrigt mot en balanserad könsfördelning på företags VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2014 RIKTLINJER FÖR EXTERN RAPPORTERING Riktlinjer för extern rapportering Regeringen beslutade om nedanstående riktlinjer för extern rapportering för företag med statligt ägande. Dessa ersätter de tidigare riktlinjerna som beslutades . Riktlinjerna har kompletterats med utökade och tydligare informa- tionskrav avseende hållbarhetsinformation. De statligt ägda företagen lyder under samma lagar som privatägda företag, exempel- vis aktiebolagslagen, bokförings- och årsredovisningslagen. Riktlinjerna är ett komplement till gällande redovisningslagstiftning och god redovisningssed. Företagen ska senast från och med det räkenskapsår som inleds rapportera enligt riktlinjerna. Staten är en betydande företagsägare i . Företagen representerar stora värden och företagen ägs ytterst gemensamt av svenska folket, vilket ställer krav på en öppen och professionell informationsgivning. Ledord för regeringens förvaltning är öppenhet, aktivt ägande samt ordning och reda. Övergri- pande mål med förvaltningen av företagen är att skapa värde och att i förekommande fall se till att uttryckta samhällsintressen infrias. De statligt ägda företagens externa rapportering, som omfattar årsredovisning, kvartalsrapporter, bolagsstyrningsrapport, rapport om intern kontroll och hållbarhetsredovisning, ska vara lika transparent som i börsnoterade företag. Rapporteringen ska dels ge en god beskrivning av de statligt ägda företagens verksamhet, dels utgöra underlag för kontinuerlig uppföljning och utvärdering av företagens verksamhet och uppsatta mål. Regeringen kommer att utvär- dera efterlevnaden av riktlinjer för extern rapportering för företag med statligt ägande. Utvärderingen kommer att redovisas i regering- ens årliga skrivelse till om företag med statligt ägande. En ansvarsfull och profes- sionell ägare bör bland annat ta ansvar för frågor om hållbar utveckling, som till exempel frågor som rör etik, miljö, mänskliga rättighe- ter, jämställdhet och mångfald. Det är alla företags ansvar, men de statligt ägda företagen ska vara föredömen och ligga i framkant i arbetet med detta. Regeringen förstärker sina högt ställda ambitioner på området och genom dessa riktlinjer ställer regeringen tydligare krav på rapportering och redovisning. I statens ägarpolicy anges att styrelserna i de statligt ägda företagen ansvarar för frågor som rör exempelvis etik, miljö, mänskliga rättigheter, jämställdhet och mångfald. Att företagen har en genomtänkt strategi för att hantera dessa hållbarhetsfrågor är en viktig del av regeringens ägarpolicy. Arbetet ska kommuniceras såväl internt som externt. Hållbarhetsredovisning är ett verktyg för att driva arbetet med hållbar utveckling framåt genom att systematiskt arbeta med tydlig rapportering och uppföljning.