prop · H3031d15 · 2015-09-21 00:00:00 — Länsstyrelserna ansvarar bland annat för att teckna överenskommelser med kommunerna om mottagande av nyanlända flyktingar och andra skyddsbehövande och deras anhöriga. finns ett stort behov av att öka antalet anvisningsbara platser i kommunerna vilket innebär att länsstyrelsernas förhandlingsarbete behöver intensifieras. medel förstärks därför och utökas de medel som kan använda för insatser i kommunerna för att skapa beredskap och tillräcklig mottagningskapacitet. Mottagande av ensamkommande barn Regeringen aviserade i budgetpropositionen 2015 behov av översyn av den statliga ersättningen för kommunernas boendekostnader vid mottagande av ensamkommande barn. För att underlätta kommunernas mottagande vill regeringen förenkla regelverket, minska den administrativa bördan samt förbättra planeringsförutsättningarna och förutsebarheten för kommunerna. Kostnaderna för mottagandet ska vara rimliga både i förhållande till barnens omsorgsbehov och i förhållande till statens samlade utgifter. Från respektive kommer ett statligt ersättningssystem med differentierade schabloner för olika placeringsformer vid mottagande av ensamkommande barn att införas. Schablonerna ska ge förutsättningar för att kvalitet, trygghet och säkerhet i boendet samt vården och omsorgen för ensamkommande barn säkerställs utifrån gällande lagstiftning. Schabloner i stället för ersättning för faktiska kostnader innebär också att det skapas drivkrafter att hitta mer kostnadseffektiva placeringsalternativ, vilket bidrar till att dämpa kostnadsutvecklingen. Regeringen har även för avsikt att lämna en proposition till om införande av en ny placeringsform, s.k. stödboende. Stödboende blir ett komplement till de befintliga placeringsformerna hem för vård eller boende (HVB) och familjehem. Med den nya placeringsformen kan kommunerna lättare hitta en placering som passar individen och flexibiliteten i kommunernas mottagande ökar. Placering av ensamkommande barn ska alltjämt ske utifrån en individuell bedömning av vad som är det bästa för barnet. Regeringen bedömer att denna lagändring kan träda i kraft . Snabbare etablering på arbetsmarknaden Arbete är den främsta nyckeln till etablering i . Arbete ger möjligheter att utveckla språket, få kunskap om det svenska samhället och få ett utökat nätverk. Etableringsuppdraget står inför stora utmaningar som kräver flexibilitet och anpassning av verksamheten och av etableringsinsatserna. Nyanländas kunskaper och färdigheter måste tas tillvara på ett bättre sätt. Etableringsinsatserna behöver bli effektivare genom ökad kvalitet och individanpassning för att kunna bidra till en kortare etableringstid. Det är angeläget att både kvinnor och män får del av effektiva insatser för etablering på arbetsmarknaden. Bättre förutsättningar för Arbetsförmedlingen Arbetsförmedlingen har en central roll för att uppnå regeringens mål om en snabbare etablering av nyanlända på arbetsmarknaden. Det ökade antalet deltagare i etableringsuppdraget innebär en utmaning för Arbetsförmedlingens verksamhet. Regeringen föreslår därför att det tillförs mer resurser till Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag för etableringsuppdraget –2019 i syfte att förstärka arbetet att underlätta och påskynda den nyanländes etablering. Arbetsförmedlingens verksamhet och möjligheten till flexibilitet i myndighetens uppdrag påverkas i hög grad av utformningen av regelverket kring etableringsuppdraget. Den detaljreglering som finns inom etableringsuppdraget innebär att det inte är möjligt att anpassa insatserna i takt med att förutsättningar och behov ändras. Dessutom finns det bestämmelser som leder till omfattande administration. Regeringen avser att se över regelsystemet i syfte att minska onödig administrativ börda och skapa förutsättningar för en ökad flexibilitet och effektivitet i uppdraget. Effektivare insatser krävs för snabbare etablering En betydande del av medlen för etableringsinsatser har tidigare använts till etableringslotsar. Systemet med etableringslotsar har inte fungerat ändamålsenligt, vilket bland annat har konstaterat. Regeringen avser att återkomma till med nödvändiga lagändringar för att avskaffa systemet med etableringslotsar. De medel som varit avsedda för etableringslotsar föreslås helt dras bort från anslaget 1:4 Etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare . föreslås att medel förs till Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag för etableringsuppdraget och tillbaka till anslaget 1:4 för att möjliggöra 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 förstärkning av andra aktiviteter för att underlätta och påskynda den nyanländes etablering i arbetslivet. Många nyanlända har både utbildning och erfarenhet i yrken där det råder brist på utbildad och erfaren arbetskraft på den svenska arbetsmarknaden. Trots det har många svårt att få jobb och dessutom har många jobb under sin kompetensnivå. Det beror delvis på att arbetsgivare kan ha svårt att bedöma individens utbildning och kompetens. Det är viktigt att nyanlända får sin utbildning bedömd och sin kompetens validerad så snabbt som möjligt. Regeringen har därför tillsammans med arbetsmarknadens parter, Arbetsförmedlingen och andra berörda myndigheter fört samtal om åtgärder för att inom ramen för etableringsuppdraget skapa snabbare vägar, s.k. snabbspår, in på arbetsmarknaden för nyanlända som har utbildning eller yrkeserfarenhet som efterfrågas i . Arbetet med att utforma snabbspår har påbörjats genom att samtal har förts med såväl kvinnosom mansdominerade branscher. Åtgärderna väntas leda till högre sysselsättning och lägre arbetslöshet. För att skapa förutsättningar för snabbspår ges möjlighet för arbetsmarknadens parter att ansöka om medel för främjande- och utvecklingsinsatser. Sådana medel kan exempelvis användas till översättning av valideringsmodeller till andra språk än svenska. Validering av kompetens och bedömning av utländsk utbildning, liksom vid behov olika slags kompletterande utbildningar, är av stor betydelse för etableringen på arbetsmarknaden och för att nyanländas kompetens ska kunna tas tillvara. Medel föreslås därför avsättas för förstärkta valideringsinsatser inom ramen för etableringsuppdraget. Arbetsförmedlingen ges också möjlighet att inom etableringsuppdraget erbjuda kortare kompletteringsutbildningar så att nyanlända med motsvarande svensk högskoleutbildning snabbare kan matchas mot arbete på den svenska arbetsmarknaden. Många nyanlända med uppehållstillstånd får vänta allt för länge i Migrationsverkets anläggningsboenden på att bli kommunplacerade. Regeringen anser att det är angeläget att väntetiden används på ett meningsfullt sätt så att individer ges möjlighet att påskynda inträdet på arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen har i uppdrag att bedriva en pilotverksamhet för att utveckla arbetsmetoder som avser tidig fördjupad kartläggning av 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 kompetens och att synliggöra behov av lämpliga fortsatta insatser för nyanlända med uppehållstillstånd som vistas i Migrationsverkets anläggningsboenden. För att ta tillvara tiden efter att uppehållstillstånd beviljats fram till att kommunbosättning sker föreslås att medel avsätts –2019 för tidiga insatser i anläggningsboende. Den satsning som gjordes i Vårändringsbudget med ytterligare medel för utbildning i svenska för invandrare (sfi) för personer med uppehållstillstånd i anläggningsboende, bör också fortsätta –2019. För att kunna delta i undervisningen bör även kostnader för resor till sfiundervisning, om det finns behov av det, kunna ersättas. Möjligheten att få etableringsersättning som lön inom etableringsplanen tas bort Nyanlända i etableringsuppdraget kan arbeta inom ramen för sin etableringsplan utan att det påverkar etableringsersättningen. Det är viktigt att det finns starka incitament inom etableringsuppdraget att välja arbete, men är det viktigt att ersättningssystemet uppfattas som legitimt. Regeringen bedömer att det inte är rimligt att full etableringsersättning utgår som den enskilde har förvärvsinkomster och avser därför att ändra bestämmelserna avseende möjligheten till etableringsersättning vid arbete inom ramen för etableringsplanen. Möjligheten att ha ett arbete som inte ingår i etableringsplanen utan att den förvärvsinkomsten påverkar etableringsersättningen, ska fortsatt finnas kvar. Det civila samhället har en viktig roll för nyanländas etablering I kommunerna och det civila samhället finns många goda idéer och en stark vilja att engagera sig och bidra positivt till nyanlända invandrares etablering. Genom ömsesidiga möten ges nyanlända chans att tala svenska och lära sig mer om det svenska samhället. Dessutom kan nya kontakter skapas som bidrar till utökade nätverk både för de nyanlända och för de som bott i eller är födda här. För att skapa mer långsiktiga ekonomiska förutsättningar för det civila samhället att bidra till nyanländas etablering avsätter regeringen fortsatt ytterligare medel 2016–2019 till verksamhet med flyktingguider och familjekontakter. Tabell 3.11 Anslagsutveckling 1:1 Integrationsåtgärder 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för åtgärder som stimulerar integrationsprocesserna i samhället och för uppföljning och utvärdering av integrationen. Anslaget ökar med 2016 och ytterligare då en tillfällig finansiering med anledning av förändringar i medborgarlagstiftningen upphör. I Vårändringsbudget ökades medlen för verksamhet med flyktingguider och familjekontakter. Regeringen anser att det civila samhället har en viktig roll i arbetet med nyanländas etablering. För att förstärka verksamheten ytterligare föreslår regeringen att tillförs anslaget och 2017–2019. På anslaget disponerar Kammarkollegiet för hantering av tolkregister. Regeringen anser att medlen bör överföras till anslag 1:2 Kammarkollegiet under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. Regeringen föreslår därför att anslaget minskas med varav överförs till Kammarkollegiet och avser finansiering för flytt av medel i enlighet med gällande finansieringsprinciper. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:1 Integrationsåtgärder . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till respektive år. Tabell 3.12 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:1 Integrationsåtgärder Förändring till följd av: 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 3.7.21:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande Tabell 3.14 Anslagsutveckling 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. I tabell 3.13 redovisas förändringar på anslaget under beslut summerat från tidigare budgetpropositioner samt förslag i denna budgetproposition, som påverkar anslagsnivån 2016 och framåt. Tabell 3.13 Anslagspåverkan av beslut från tidigare budgetpropositioner och i denna budgetproposition Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till kommuner och landsting för utgifter i samband med mottagandet av nyanlända invandrare. Ersättning betalas ut med stöd av förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande och med stöd av förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar. utbetalas ersättning till kommuner för flyktingmottagande i huvudsak enligt förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar. Utgifternas utveckling beskrivs i avsnitt 3.4.4. Utgifterna beräknas bli ca lägre än vad som anvisades i budgetpropositionen inklusive Vårändringsbudget . Huvudskälet till det är att antalet kommunmottagna beräknas bli färre än vad som beräknades i samband med budgetpropositionen . Prognosen för antalet asylsökande ensamkommande barn har ökat kraftigt. Längre handläggningstider gör att det får genomslag i antalet som får uppehållstillstånd 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Även antas i prognosen att antalet asylsökande ensamkommande barn fortsätter att öka. Det ökande antalet ensamkommande barn får stor effekt på anslaget fler år framåt. Förändringar i antalet kommunmottagna beräknas att ca 11 400 fler personer blir mottagna i kommunerna jämfört med beräkning i budgetpropositionen , vilket medför ökade utgifter . –2019 beräknas utgifterna också öka pga. sammantaget fler kommunmottagna jämfört med antaganden i budgetpropositionen . Det ökande antalet ensamkommande barn får stort genomslag för utgifterna på anslaget. Tabell 3.15 Mottagna nyanlända prognos 2015 – 2019 Beräknat i BP 2015 och i prognos Källor: och BP 2015. Förändring av vissa ersättningar till kommunerna för mottagande av nyanlända Antalet personer som tas emot i kommunerna förväntas öka . För att öka kommunernas förutsättningar att ta emot nyanlända anser regeringen att ersättningen till kommunerna för mottagandet av nyanlända bör förändras i flera avseenden. Nedanstående förändringar föreslås träda i kraft . Kommunerna får en schablonersättning per mottagen person som omfattas av flyktingmottagandet. Regeringen anser att schablonersättningen för personer som inte fyllt bör höjas till och för personer som fyllt till . De höjda schablonersättningarna ska avse personer som tas emot i kommunerna fr.o.m. . beräknas utgifterna för detta till . Kommuner kan få ersättning för kostnader för att hålla bostäder i beredskap innan en person flyttat till kommunen från ett anläggningsboende. Regeringen anser att begränsningen som finns om högst bör tas bort. beräknas det medföra utgifter om . Kommunerna kan få en särskild ersättning (prestationsbaserad ersättning) för flyktingmottagandet. För att möjliggöra bl. a. en höjd generell schablonersättning för mottagandet anser regeringen att den prestationsbaserade ersättningen i sin helhet bör upphöra. beräknas utgifterna minska med . Förändringar av ersättning för mottagandet av ensamkommande barn Regeringen anser att systemet för ersättning till kommunerna för mottagande av ensamkommande barn behöver förändras. Ersättning bör i större utsträckning utgöras av schablonersättningar jämfört med vad som sker . Från föreslås att ersättning för överenskomna platser utgår med ett schablonbelopp och mottaget barn som är olika beroende på om barnet blir placerat i HVB-hem eller familjehem. Från föreslås att motsvarande schablonersättningar införs för ej överenskomna platser. Regeringen planerar att lämna en proposition till med förslag om införande av s.k. stödboende. Även denna placeringsform ska ersättas med ett schablonbelopp. Närmare bestämmelser om ersättningarna regleras i förordning. beräknas utgifterna minska med . Fortsatt insats med sfi för anläggningsboende I Vårändringsbudget tillfördes för ersättning till kommunerna för sfi för personer med uppehållstillstånd som vistas i anläggningsboende i avvaktan på kommunplacering. Regeringen anser att motsvarande satsning ska fortsätta –2019. Utgifterna för detta beräknas till . Om behov finns att resa till sfi för att kunna delta, anser regeringen att individen bör få ersättning för skäliga resekostnader vilket tas upp under anslag 1:4 Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare. Förstärkning av länsstyrelsernas medel för att skapa beredskap och kapacitet för mottagandet finns ett stort behov av att öka såväl antalet anvisningsbara platser för nyanlända i kommunerna som platser för ensamkommande barn, vilket innebär att länsstyrelsernas förhandlingsarbete behöver intensifieras. De medel som länsstyrelserna kan använda för insatser i kommunerna för att skapa beredskap och tillräcklig mottagningskapacitet bör därför ökas. föreslår regeringen att avsätts för detta. För perioden –2019 beräknas utgifterna till respektive år. Regeringen föreslår också att länsstyrelsernas förvaltningsmedel förstärks (se utg. omr. 1 avsnitt 8.6.1). Regeringen föreslår att 12 anvisas under anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till 17 , 21 respektive 22 . Tabell 3.16 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande Förändring till följd av: till/från andra -1 140 845 -1 136 845 -1 136 845 -1 136 845 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 I tabell 3.17 redovisas förändringar på anslaget under beslut summerat från tidigare budgetpropositioner samt förslag i denna budgetproposition, som påverkar anslagsnivån 2016 och framåt. Tabell 3.17 Anslagspåverkan av beslut från tidigare budgetpropositioner och i denna budgetproposition Beslut från tidigare budgetpropositioner Förstärkning beredskap och mottagande Ingen begränsning för ersättning för tomhyror Differentierade schabloner för ensamkommande barn 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 3.7.31:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Tabell 3.18 Anslagsutveckling 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för etableringsersättning enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Anslaget påverkas främst av antalet som omfattas av etableringsuppdraget. Utfallet beräknas bli lägre än vad som anvisades i budgetpropositionen . Anledning till detta är att antalet deltagare i etableringsuppdraget beräknas bli färre än vad antogs i budgetpropositionen . ökar antalet deltagare men utgifterna beräknas ändå bli lägre än vad som beräknades i budgetpropositionen . fortsätter antalet deltagare att öka medan det förväntas minska . Regeringen anser att möjligheten att arbeta inom ramen för en etableringsplan och få etableringsersättning bör ändras. beräknas detta minska utgifterna med . Regeringen bedömer att det inte föreligger behov av ett särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden för anslaget. Regeringen föreslår att 5 anvisas under anslaget 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare . och 2019 beräknas anslaget till 6 369 000 000 Tabell 3.19 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. I tabell 3.20 redovisas förändringar på anslaget under beslut summerat från tidigare budgetpropositioner samt förslag i denna budgetproposition, som påverkar anslagsnivån 2016 och framåt. Tabell 3.20 Anslagspåverkan av beslut från tidigare budgetpropositioner och i denna budgetproposition 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 3.7.41:4 Ersättning för insatser för vissa påverkas av antalet kommunmottagna. Tabell 3.21 Anslagsutveckling 1:4 Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare 1Anslaget har bytt namn från Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare 2Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för etableringslotsar, program och insatser för personer som omfattas av lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:4 Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2017–2026. Skälen för regeringens förslag: Program och insatser för nyanlända invandrare omfattar fleråriga åtaganden och medför utgifter för kommande budgetår. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:4 Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2017–2026. Anslaget påverkas framför allt av antalet som omfattas av etableringsuppdraget, vilket i sin tur påverkas även av Arbetsförmedlingens anvisning till insatser inom ramen för etableringsuppdraget. Utfallet beräknas bli lägre än vad som beräknades i budgetpropositionen . De minskade utgifterna beror främst på att Arbetsförmedlingen avslutade samtliga avtal med etableringslotsar . Avskaffandet av systemet med etableringslotsar beräknas medföra att utgifterna på anslaget minskar med 2016, 2017 och 2018. Av dessa medel föreslås att tillförs anslaget 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, för att finansiera ett ökat resursbehov för etableringsuppdraget. Övriga medel av beräknad utgiftsminskning bör användas på anslaget för att möjliggöra insatser för deltagare inom snabbspår samt förstärkning av andra aktiviteter för att underlätta och påskynda nyanländas etablering i arbetslivet. beräknas det medföra utgifter om sammantaget . Regeringen anser också att tidiga insatser för nyanlända som bor i anläggningsboende behöver utvecklas. beräknas det medföra ökade utgifter om . Vidare anser regeringen att valideringsinsatser för nyanlända inom etableringsuppdraget behöver förstärkas. beräknas det medföra ökade utgifter om 7 miljoner. Kommuner kan få ersättning för sfi för personer med uppehållstillstånd som vistas i Migrationsverkets anläggningsboenden i avvaktan på kommunplacering. För ett antal av dessa personer kan det finnas behov av att resa till kommunens sfi för att kunna delta. Regeringen anser att om det finns behov av att resa till sfi för anläggningsboende bör personen få skälig ersättning för detta. För perioden – 2019 avsätter regeringen för detta. Regeringen föreslår att 2 anvisas under anslaget 1:4 Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare . och 2019 beräknas anslaget till 3 500 001 000 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 3.22 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:4 Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare -2 300 000 Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 3.23 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:4 Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. I tabell 3.24 redovisas förändringar på anslaget under beslut summerat från tidigare budgetpropositioner samt förslag i denna budgetproposition, som påverkar anslagsnivån 2016 och framåt. Tabell 3.24 Anslagspåverkan av beslut från tidigare budgetpropositioner och i denna budgetproposition Beslut från tidigare budgetpropositioner Resor till sfi för anläggningsboende Snabbspår och förstärkta arbetsmarknadsinriktade insatser Tidiga insatser i anläggningsboende Tabell 3.25 Anslagsutveckling 1:5 Hemutrustningslån 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för lån till nyanlända invandrare för inköp av hemutrustning. Hemutrustningslånen beviljas med stöd av förordningen (1990:1361) om lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar. Omfattningen av låneverksamheten bestäms främst av antalet kommunmottagna nyanlända och i vilken utsträckning de väljer att ansöka om lån. Utfallet beräknas bli ca högre än anslaget som anvisades i budgetpropositionen . De högre utgifterna beror i huvudsak på att fler än beräknat ansökt om lån. föreslås i höständringsbudget att anslaget tillförs motsvarande medel. Antalet kommunmottagna beräknas öka jämfört med vad som beräknades i budgetpropositionen . Det medför att fler personer kan ansöka om hemutrustningslån. Lånebenägenheten är svårberäknad och beror i stor utsträckning på vilka länder de låneberättigade personerna kommer från. Andelen som ansöker om lån har skrivits upp och sammantaget med att antalet som blir kommunmottagna antas bli fler , kan utlåningen antas bli högre för 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 2016 och 2017.