prop · H3031 · 2015-09-21 00:00:00 — Tabell 7.11 Förändring av totala skatteintäkter till följd av regeländringar Miljarder kronor, bruttoeffekter i förhållande till föregående år -7,6 -14,1 -7,5 -0,8 -0,2 Avdragsrätten för privat pensionssparande - sänkt och slopat avdrag Ändringar av grundavdraget (pensionärer) -7,5 -1,2 -2,5 -1,8 Ändrade avdragsregler (pensionssparande m.m.) -0,4 -0,1 -0,1 -0,2 -0,3 Avdragsrätten för privat pensionssparande - sänkt och slopat avdrag -0,3 -0,3 -12,0 -12,0 Slopad skattereduktion för gåvor -0,3 -0,1 -0,3 -0,1 -1,8 Slopad nedsättning av socialavgifterna för unga i två steg Förändringar i nedsättningen av socialavgifter för unga -0,3 -0,1 -0,3 -0,1 -1,8 -0,1 -13,0 -0,1 -7,2 Sänkt skattesats, begränsning av ränteavdrag -7,2 -0,1 -0,6 Hyreshus: sänkt skattesats, frysning av underlag, avgift 2008 -0,6 Övriga skatter på kapital -5,3 -0,1 -0,7 -4,8 Ändrade regler för kapitalförsäkringar -0,1 Höjt belopp för uthyrning av privatbostäder -0,1 -0,2 Ändrade 3:12-regler, sänkt expansionsfondsskatt, penninglån -0,1 -0,2 -0,5 -0,2 -0,5 -4,6 -5,4 -0,1 -0,3 Skatt på energi och miljö -0,1 -0,2 -0,1 Avfallsskatt, naturgrusskatt m.m. Skatt på termisk effekt Övriga skatter på konsumtion och insatsvaror -1,2 Skatt på vägtrafik, trängselskatt m.m. -1,2 -0,1 Restförda och övriga skatter -0,7 -0,3 -0,1 -6,8 -2,9 -8,9 -13,0 Totala skatteintäkter, exkl. utdebitering -6,8 -4,0 -11,3 -15,5 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Observera att tabellen visar både tidigare beslutade och i budgetpropositionen föreslagna regeländringar. Källa: Egna beräkningar. 7.3Jämförelse med prognosen i prognosen i vårpropositionen till följd av den ekonomiska vårproposition och uppföljning av statens budget I detta avsnitt jämförs prognosen för skattein- täkterna i denna proposition med prognosen ekonomiska vårproposition. Vidare görs en uppföljning av inkomsterna i statens budget . Prognosskillnaderna finns redovisade i tabell 7.13, tabell 7.14 och tabell 7.15. I tabell 7.12 finns de viktigaste ekonomiska antagandena för skatteprognoserna och en jäm- förelse med motsvarande antaganden i vårpropo- sitionen. Jämförelse med prognosen ekonomiska vårproposition har intäkterna från skatt på arbete revi- derats upp med ca jämfört med prognosen i vårpropositionen. är prognosen uppreviderad med ca 1 miljard kro- nor. Revideringarna kan i huvudsak förklaras av att ny information har inkommit i form av kon- trolluppgifter som visar på högre inkomster jämfört med i vårpropositionen. – 2019 har prognosen för intäkterna från skatt på arbete reviderats upp med 8–. Detta beror framför allt på de förslag som regeringen lämnar i denna proposition om bl.a. förändringar i husavdraget och avtrappning av jobbskatteavdraget. Skatt på hushållens kapitalinkomster Intäkterna från skatt på hushållens kapital- inkomster har reviderats upp med 2014 och med 2015 jämfört med prognosen i vårpropositionen. Preliminärt taxeringsutfall visar på höga taxerade kapitalvinster, vilka bedöms hålla i sig även 2015, till följd av en fortsatt god utveckling av bostadspriserna. har hushållens ränteinkomster reviderats ned till följd av det preliminära taxeringsutfallet, vilket delvis motverkar effekten av de uppreviderade kapitalvinsterna. –2019 bedöms ränte- inkomsterna bli fortsatt lägre än enligt förväntade ränteutvecklingen, som hushållens kapitalvinster bedöms bli relativt oförändrade. Sammantaget medför det att intäkterna från skatt på hushållens kapital- inkomster bedöms bli 1,5–2,lägre 2016–2019 jämfört med prognosen i vårpropositionen. Intäkterna från skatt på företagsvinster – 2019 har reviderats ned med 4–jämfört med prognosen i vårpropositionen. Nedrevideringen har skett till följd av utfall på periodiseringsfonder som blivit tillgängliga sedan vårpropositionen. Nedrevi- deringen beror också på att företagens resultat nu förväntas utvecklas mindre gynnsamt än vad som antogs i vårpropositionen. Prognosen för intäkterna från avkastnings- skatten är i princip oförändrade 2014–2019 jämfört med prognosen i vårpropositionen. Prognosen för statslåneräntan, som har en avgö- rande betydelse för intäkterna från avkastnings- skatten, har reviderats ned jämfört med progno- sen i vårpropositionen. Effekten av den lägre statslåneräntan motverkas till viss del av att skatten på sparande i kapitalförsäkring höjs. Tabell 7.12 Antaganden och förändringar jämfört med ekonomiska vårproposition Årlig procentuell förändring om inget annat anges -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,2 -0,1 -0,1 -0,1 -0,2 -0,1 -0,2 -0,2 -0,2 -0,2 Tabell 7.12 Antaganden och förändringar jämfört med Årlig procentuell förändring om inget annat anges -0,2 -0,1 -0,3 -0,3 -0,6 -0,1 -0,1 -0,2 -0,2 -0,1 -0,1 -0,4 -0,1 -0,1 -0,0 -0,4 -0,4 -0,9 -1,7 -0,1 -0,1 -1,0 -0,9 -2,5 -4,8 -7,5 -12,1 -11,5 -12,9 -1,0 -1,0 -0,7 1Löpande priser, procentuell förändring. 2Kalenderkorrigerat, anställda. 3Enligt NR:s definition. 4Arbetslöshet 15–. 5Procent av arbetskraften. 6Medelvärde , procent. 8Avser skiktgräns för statlig inkomstskatt. Källor: , och egna beräkningar. Intäkterna från fastighetsskatt och fastighetsavgift är marginellt nedreviderade 2015–2019, med högst , jämfört med prognosen i vårpropositionen. Nedrevideringarna beror på att inkomstbas- beloppet har justerats ned. Detta minskar intäkterna från den kommunala fastighets- avgiften. Skatt på konsumtion och insatsvaror Utfallet för intäkter från mervär- desskatt är marginellt högre än vad som bedömdes i vårpropositionen. har prognosen justerats upp med jämfört med bedömningen i vårpropositionen. Även –2019 har prognosen för intäkterna från mervärdesskatten reviderats upp, med 2–. Det beror till stor del på att den kommunala konsumtionen och de kommunala investeringarna väntas utvecklas starkare än förväntat. Detsamma gäller företagens investeringar i löpande priser. För punktskatteintäkterna är utfallet nästan densamma som bedömningen i vårpropositionen. Prognosen för punktskatte- intäkterna har reviderats ned med ca . Nedrevideringen beror på lägre utfall för inkomsterna från skatt på el och oljeprodukter 2015, men också på en lägre prognos för användningen av energi. Prognosen –2019 har sammantaget reviderats upp med ca 3–. Upprevide- ringen förklaras främst av de regeländringar som regeringen föreslår i denna proposition, t.ex. höjd energiskatt på bensin och dieselbränsle. Tabell 7.13 Aktuell prognos jämfört med statens budget års ekonomiska vårproposition Jämförelse med ekonomiska vårproposition -6,2 -1,4 -1,9 -4,9 -1,2 -3,0 -2,1 -3,0 -3,0 -5,4 -0,4 -0,5 -1,1 -0,2 -0,3 -0,3 -0,1 -0,6 -223,3 -2,0 -232,5 -0,4 -4,3 -0,5 -0,2 -0,3 -0,7 -0,6 -0,4 -1,2 -2,2 -0,8 -0,4 -0,3 -0,3 -0,3 -0,3 -0,3 -2,0 -3,2 -0,1 -0,2 -34,0 -1,3 -20,0 -4,6 -0,1 -1,0 -0,5 -0,5 -0,5 -0,2 -31,9 -33,7 -6,0 -7,1 -9,0 -9,7 Skatt på kapital, hushåll -1,5 -2,0 -1,9 -2,5 -5,8 -4,1 -4,5 -4,6 -5,0 -6,6 -6,4 -0,7 -0,1 -0,1 -0,1 -0,3 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,2 -0,4 -0,4 -0,4 -0,2 -0,1 -0,1 -0,1 Skatt på konsumtion och insatsvaror1 -4,1 -4,8 -2,2 -0,1 -0,2 Skatt på vin m.m. -0,1 -0,1 -2,6 -1,2 -0,7 -0,8 -1,3 -1,0 -1,6 -1,0 -0,5 -0,4 Övriga skatter på energi och miljö -1,6 -0,3 -0,2 -0,5 -0,4 -0,1 -0,1 -0,2 -0,2 -0,2 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 Restförda skatter och övriga skatter -5,9 -5,9 -8,4 -16,2 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -617,4 -650,7 -2,2 -3,1 -3,0 -5,5 Avgår avgifter till ålderspensionssystemet -213,4 -222,8 -0,1 -0,3 -0,6 -0,6 -0,8 -1,4 1 I skatt på konsumtion och insatsvaror ingår i den här tabellen även skatt på import. Källor: , och egna beräkningar. Jämfört med bedömningen i vårpropositionen har prognosen för intäkter av övriga inkomster reviderats upp med (se tabell 7.14). –2019 är inkomsterna uppreviderade med 7–. Ökningen förklaras huvudsakligen av att utgifter som ges som krediteringar på skattekonto i stället budgeteras och redovisas som anslag på budgetens utgiftssida, vilket ökar inkomsterna med 9–. En motverkande faktor är att posten Avräk- ningar m.m. i anslutning till skattesystemet reviderats upp beroende på högre kompensation för mervärdesskatt till kommuner. Inkomsterna av statens verksamhet har reviderats ned något, som inkomsterna av posten Bidrag m.m. från EU ökat något. Tabell 7.14 Övriga inkomster, aktuell prognos jämfört med -0,6 -1,1 -1,3 -1,2 -0,1 -0,3 m.m. i anslutning till -0,5 -1,8 -2,6 -2,8 -2,6 Källa: Egna beräkningar. Uppföljning av statens budget Intäkterna från skatt på arbete bedöms uppgå till 2014, vilket är lägre än beräkningen i statens budget . Det preliminära taxeringsutfallet som inkommit indikerar lägre inkomster, och därmed lägre skatteintäkter. Även husavdraget har reviderats upp, vilket har bidragit till att intäk- terna från skatt på arbete har blivit lägre. bedöms intäkterna från skatt på ar- bete uppgå till , vilket är något lägre än beräkningen i budgeten . De direkta skatterna har reviderats ned i förhållande till budgeten . motverkas det av att intäkterna från indirekta skatter har reviderats upp till följd av att ned- sättningen av socialavgifter för unga reducerades fr.o.m. , i enlighet med vad regeringen föreslog i propositionen Våränd- ringsbudget (prop. 2014/15:99). Skatt på hushållens kapitalinkomster beräknas intäkterna från skatt på hus- kronor högre än prognosen i budgeten . Ökningen förklaras till stor del av att hushållens kapitalvinster och ränteinkomster bedöms bli högre än beräknat. Det är främst hushållens kapitalvinster som ligger bakom upprevide- ringen. Att hushållens kapitalvinster bedöms bli högre beror på utvecklingen på bostads- och aktiemarknaden. bedöms intäkterna från skatt på före- tagsvinster ha uppgått till , vilket är lägre än vad som beräknades i budgeten . Nedrevi- deringen förklaras av en svagare utveckling av vinsterna än vad som antogs i budgeten. förväntas intäkterna från skatt på företagsvinster bli högre än vad som beräknades i budgeten, bl.a. på grund av högre prognoser för företagens vinster. Intäk- terna från skatt på företagsvinster förväntas nu uppgå till . Skatt på konsumtion och insatsvaror blev intäkterna från mervärdesskatten högre än vad som beräkna- des i budgeten , vilket bl.a. beror på en högre konsumtion än förväntat. bedöms intäkterna från mervärdesskatten bli lägre än vad som beräknades i budgeten . Det beror på att hushållens konsumtion inte har ökat i den omfattning som förväntades. uppgick intäkterna från punktskatter till , vilket är ca lägre än vad som beräknades i budgeten . Avvikelsen beror på att konjunkturläget återhämtade sig långsammare än väntat, vilket medförde en lägre användning av olika energislag. beräknas intäkterna bli ca lägre än vad som beräknades i budgeten, till följd av mindre energianvändning än väntat. Utfallet för övriga inkomster blev lägre 2014 än vad som beräknades i budgeten . Det lägre utfallet beror främst på att inkomsterna från försäljningar av statlig egendom blev lägre än det beräkningstekniska antagandet som ingick i beräkningen i budgeten . Resterande del förklaras i huvudsak av lägre inkomster av sta- tens verksamhet. Prognosen för inkomsterna har minskat med jämfört med budgeten . Minskningen förklaras av att prog- nosen över inkomster av försåld egendom justerats ned med . De lägre inkomsterna förklaras även av att avräkningarna ökat med . Inkomsterna av statens verksamhet har reviderats upp med beroende på återbetalning av aktiekapital, högre inlevererat överskott från myndigheter, högre inkomster av statens aktier samt högre inlevererat överskott från . Tabell 7.15 Övriga inkomster, aktuell prognos jämfört med statens budget Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom Bidrag m.m. från EU Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet -76,3 -75,4 -85,0 -83,5 Utgifter som ges som krediteringar på skattekontot -8,0 -8,4 -11,7 -25,2 -22,1 Källor: och egna beräkningar. 7.4Lagstiftning som ligger till grund kvarvarande pensionsberättigade och dessa in- för beräkningen till statens övriga inkomster I avsnitt 6 lämnar regeringen förslag till den skattelagstiftning som påverkar beräkningen av statens inkomster. I detta avsnitt lämnar regeringen förslag till annan lagstiftning som påverkar samma beräkning. Ärendet och dess beredning: Pensionsmyndig- heten har i skrivelse till regeringen (S2013/8254/SF) lämnat förslag till upphörande av reglerna för sjömanspension. Förslaget har därefter kompletterats inom Socialdeparte- mentet. Det slutliga förslaget har beretts med . Regeringens förslag: Samtliga bestämmelser gällande sjömanspension ska upphöra att gälla . De återstående medel som finns i Sjömanspensioneringsfonden ska föras till inkomsttitel i statens budget senast vid utgången av . förslag: Överens- stämmer i huvudsak med regeringens förslag. Skälen för regeringens förslag: beslutade att kungörelsen (1972:412) om sjömanspension skulle upphöra att gälla fr.o.m. och att nya försäkringstagare därefter inte skulle tas emot. De som vid upphävandet hade rätt till sjömanspension skulle dock enligt övergångsbestämmelser fortsatt få sjömanspension. formerades av om möj- ligheten att ansöka om utbetalning av ett en- gångsbelopp. Alla fem personer utnyttjade denna möjlighet och de sista pensionerna betala- des ut . Eftersom samtliga pensionsberättigade har fått den pension de är berättigade till och inga ytterligare berättigade kommer att kunna till- komma har bestämmelserna om sjömanspension blivit obsoleta och bör därför upphöra att gälla. Det gäller regleringen i lagen (1998:1757) om förvaltning av vissa fonder inom socialförsäk- ringsområdet och lagen (2010:111) om infö- rande av socialförsäkringsbalken. I den först- nämnda lagen föreslog ändring av 1 §. Regeringen konstaterar att även 6 a § i den lagen bör ändras. Sjömanspensionen har finansierats med redaravgifter. På motsvarande sätt som andra arbetsgivaravgifter finns ingen exakt över- ensstämmelse mellan avgifter och förmåner. För att stödja finansieringen av sjömanspensionen har därför Sjömanspensioneringsfonden funnits som disponerats av och förvaltats av Kammarkollegiet. Fonden har i och med avvecklingen av försäkringen inte längre någon funktion och den bör därför också avvecklas. Sjömanspensioneringsfonden har historiskt gått med såväl under- som överskott. När sjömanspensionen nu avvecklas finns en återstående fond som uppgick till . I praktiken är det staten som stått som garant för försäkringen och på motsvarande sätt som gäller för över- och underskott av arbetsgivar- avgifter bör fondens återstående medel föras till staten. Fondens medel bör således föras till inkomsttitel i statens budget. Hela beloppet ingår därmed i inkomstberäkningen för inkomsttitel Inlevererat överskott övriga myndigheter. Ändringarna bör träda i kraft och återstående medel föras till inkomsttitel i statens budget senast vid utgången av . –De takbegränsade utgifterna beräknas öka med ca mellan 2014 Som andel av BNP faller dock utgifterna från till . –av ökningen av de takbegränsade utgifterna, ca , kan hänföras till utgifterna under budgetens utgiftsområden exklusive stats- skuldsräntorna. –Återstoden av ökningen är hänförlig till ålderspensionssystemets utgifter, som väntas öka med ca . Denna ökning beror främst på högre inkomst- och tilläggs- pensioner till följd av pris- och löne- ökningar, men också på att antalet pensionärer ökar . –I de takbegränsade utgifterna ingår en beräkningsteknisk överföring till hushålls- sektorn som motsvarar skillnaden mellan regeringens föreslagna och aviserade budgetförstärkningar och budgetförsvag- ningar –2019. Den beräknings- tekniska överföringen ingår dock inte i redovisningen av föreslagna och aviserade utgiftsförändringar i detta avsnitt. –De utgiftsområden som bidrar mest till utgiftsökningen är utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning, utgifts- område 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering samt utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn, som sammanlagt ökar med . –Jämfört med bedömningen ekonomiska vårproposition ökar de takbegränsade utgifterna –2019 med 24–. Ökningen beror främst på reformförslag i denna proposition och förslag som motiverar tekniska justeringar av utgiftstaket. I detta avsnitt redovisas och analyseras utvecklingen av utgifterna i statens budget och de takbegränsade utgifterna . Utgiftssidan i statens budget delas in i 27 utgiftsområden och posten Minskning av anslagsbehållningar. Till budgetens utgiftssida hör även nettoutlåning och den kassamässiga korrigeringen (se avsnitt 9.2). De utgifter som omfattas av utgiftstaket för staten, de s.k. takbegränsade utgifterna, består av utgifterna under utgiftsområde 1–25 och 27 samt utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. I tabell 8.1 presenteras en översikt av utveck- lingen av utgifterna under budgetens utgifts- områden och de takbegränsade utgifterna . Tabell 8.1 Utgifter under budgetens utgiftsområden och takbegränsade utgifter –2019 Miljarder kronor om inget annat anges 1Inklusive förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit. 2Utgiftsområden i statens budget (exklusive statsskuldsräntor) och ålders- pensionssystemet vid sidan av statens budget. 3Regeringens förslag till nivå på utgiftstaket samt bedömning av nivå (se avsnitt 5.2). Källa: Egna beräkningar. Regeringens förslag: Utgifterna fördelas på utgiftsområden enligt tabell 8.2. Beräkningen av förändringen av anslags- behållningar enligt tabell 8.2 godkänns. Beräkningen av utgifterna för ålderspensions- systemet vid sidan av statens budget enligt tabell 8.2 godkänns. Skälen för regeringens förslag: I enlighet med 9 kap. 5 § riksdagsordningen ska förslaget till statens budget innehålla en fördelning av anslagen på utgiftsområden. Regeringens förslag till ramar för utgiftsområdena redovisas i tabell 8.2. Utgiftsramen för ett utgiftsområde anger den nivå som årets anvisade anslagsmedel för området högst får uppgå till. I prognosen för utgifterna per utgiftsområde , förslaget till utgiftsramar och i beräkningen av utgiftsramarna –2019, har hänsyn tagits till tidigare beslutade och föreslagna eller aviserade utgiftsreformer och besparingar (avsnitt 8.3 och 8.4). Till grund för prognoserna och utgiftsramarna ligger vidare regeringens prognos för den makroekonomiska utveckl- ingen, volymantaganden för vissa transfererings- system samt pris- och löneomräkningen av främst förvaltningsanslagen (avsnitt 8.3 och 8.4). Förbrukningen av anslagsbehållningar på anslag för förvaltnings- och investeringsändamål –2019 redovisas samlat under posten Minskning av anslagsbehållningar i stället för under respektive utgiftsområde (tabell 8.2 och tabell 8.3). Tabell 8.2 Utgiftsramar 2016 Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares Kultur, medier, trossamfund och fritid och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen -3 142 750 Ålderspensionssystemet vid sidan av 1 197 873 101 1 215 000 000 1 Inklusive minskning av anslagsbehållningar. Källa: Egna beräkningar. 8.2Preliminära utgiftsramar samt beräkning Regeringens förslag: Den preliminära fördel- ningen av utgifter på utgiftsområden enligt tabell 8.3 godkänns som riktlinje för regeringens budgetarbete. Skälen för regeringens förslag: Enligt 2 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna förslag till prelimi- nära inkomstberäkningar och utgifts-ramar för det andra och tredje tillkommande budgetåret. I tabell 8.3 redovisas för varje utgiftsområde utfallet för anslagsförbrukningen 2014, utgifts- ramarna för utgiftsområdena , inklusive justeringar till följd av förslag till ändringar i budgeten, en utgiftsprognos , förslag till utgiftsramar , förslag till preliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområdena samt en beräkning av utgifts- ramarna . Regeringen föreslår och aviserar i denna proposition åtgärder som medför större budget- förstärkningar än budgetförsvagningar – 2019, med undantag för de förslag av diskret- ionär karaktär som inte finansieras fullt ut och som inte ingår i tabell 1.2 (se även tabell 8.11). Det är regeringens avsikt att dessa medel ska användas för finansiering av framtida reformer. Fram till dess redovisas de överstigande medlen i denna proposition som en beräkningsteknisk överföring till hushållssektorn vid sidan av de 27 utgiftsområdena, men som en del av de takbe- gränsade utgifterna. Den beräkningstekniska överföringen påverkar den offentliga sektorns utgifter på samma sätt som de takbegränsade utgifterna. Överföringen belastar därmed statens budgetsaldo samt det finansiella sparandet i staten och den offentliga sektorn. Den ingår dock inte i redovisningen av förändringar till följd av beslutade, föreslagna eller aviserade åtgärder i avsnitt 8.3 och 8.4. Tabell 8.3 Utgifter per utgiftsområde –2019 Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares Kultur, medier, trossamfund och fritid och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Beräkningsteknisk överföring till hushållen4 Ålderspensionssystemet vid sidan av 1Inklusive beslut i enlighet med propositionen Vårändringsbudget (prop. 2014/15:99, bet. 2014/15:FiU21, rskr. 2014/15:316) och förslagen i propositionen Höständringsbudget (prop. 2015/16:2). 2Regeringens förslag till utgiftsramar i denna proposition (se tabell 8.2). 3Regeringens förslag till preliminära utgiftsramar . 4Avser de överstigande medel som uppstår på grund av att regeringen i denna proposition föreslår och aviserar åtgärder som medför större budgetförstärkningar än budgetförsvagningar –2019 exklusive de förslag av diskretionär karaktär som inte finansieras fullt ut och som inte ingår i tabell 1.2 (se även tabell 8.11). 5Inklusive Beräkningsteknisk överföring till hushållen och posten Minskning av anslagsbehållningar. 6Summa utgiftsområden exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. och exklusive minskning av anslagsbehållningar för statsskuldsräntor. 7Regeringens förslag till nivå på utgiftstaket samt bedömning av nivå (se avsnitt 5.2). Källa: Egna beräkningar. 8.3Utvecklingen av de takbegränsade utgifterna – 2019 Analysen av utgiftsförändringen mellan år (detta avsnitt) ger en bild av hur nivåerna på statens utgifter utvecklas totalt, hur medlen fördelas på olika områden och vilka faktorer som driver utgiftsutvecklingen i form av beslutade eller nu presenterade reformer, volymer eller den makroekonomiska utvecklingen. Den därpå följande jämförelsen av den nu bedömda utgiftsutvecklingen med bedömningen ekonomiska vårproposition (prop. 2014/15:100) syftar till att redogöra för hur utgifts- prognoserna förändrats sedan vårpropositionen (se avsnitt 8.4). Huvudfokus ligger i avsnitt 8.4 på budgeteffekter av föreslagna reformer i denna proposition. De takbegränsade utgifterna beräknas öka med 18–2014–2019. Utgiftsökningen 2015 förklaras främst av ökningar av antalet personer i vissa transfe- reringssystem. Det handlar t.ex. om ett ökat antal personer med sjukpenning, vilket leder till högre utgifter under utgiftsområde 10 Ekono- misk trygghet vid sjukdom och funktionsned- sättning, ett ökat antal asylsökande, vilket leder till högre utgifter under utgiftsområde 8 Migration, ett ökat antal kommunmottagna personer, vilket leder till högre utgifter under utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering samt ett ökat antal personer och antal timmar per person med assistansersättning, vilket leder till högre utgifter under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg.