prop · H3031 · 2015-09-21 00:00:00 — Medlen ska användas dels för att förstärka ungdomsmottagningarnas arbete, dels för att stimulera nya initiativ. Den kostnadsfria tandvården för barn och unga upp till har framgångsrikt bidragit till bättre tandhälsa. För att ytterligare förbättra tandhälsan vill regeringen att även unga vuxna ska erbjudas kostnadsfri tandvård. Tandvård ska därför erbjudas kostnadsfritt för unga upp t.o.m. det år en person fyller . höjs åldersgränsen t.o.m. det år en Regeringen avser att följa utvecklingen på området noggrant för att säker- ställa att förslaget inte ger upphov till oskäliga kostnadsökningar. Den goda hälsan och den positiva utveck- lingen är inte jämt fördelad. Som regeringen aviserade i vårpropositionen föreslås därför att barn och unga ska erhålla läkemedel och andra förmånsberättigade varor inom läke- medelsförmånerna kostnadsfritt fr.o.m. . Reformen syftar till att barn och unga inte ska behöva avstå läkemedelsbehandling av eko- nomiska skäl. För att värna unga kvinnors rätt till sexualitet utan oönskade graviditeter föreslår regeringen att preventivmedel inom läkemedelsförmånerna ska erbjudas kostnadsfritt till personer . Regeringen föreslår även fria vårdavgifter för personer som är (se avsnittet En trygg ålderdom). Vidare föreslår regeringen att tillförs extra medel för att förstärka myndighetens arbete med validering av hälso- och sjukvårdspersonal (se avsnitt 1.7). Bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen avskaffas Människor ska känna trygghet i livets alla skeden och ta ansvar för sin egen försörjning efter bästa förmåga. Regeringen har därför initie- rat en rad förbättringar inom socialförsäkrings- systemen. Arbetslöshetsförsäkringen har en viktig roll för att underlätta omställningen för de som förlorat sitt arbete. höjdes taket för den inkomstrelaterade ersättningen i arbetslöshetsförsäkringen så att den som tjänar får av sin lön . per dag till . från sjukförsäkringen ska ge trygghet och lämnas det tar att återfå arbetsförmågan. Införandet av en tids- gräns för hur länge sjukpenning kan lämnas innebär en avvikelse från denna grundprincip. Konsekvensen har blivit att kvinnor och män som ännu inte återfått sin arbetsförmåga, eller som inte är medicinskt redo för att medverka i arbetslivsinriktad rehabilitering, förlorat sin sjukpenning och i stället hänvisats till . Den bortre tidsgränsen främjar inte rehabiliteringsprocessen och garanterar inte heller att de försäkrade får rätt hjälp. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen avskaffas fr.o.m. . Sjukpenningtalet, dvs. antalet ersatta dagar med sjuk- och rehabiliteringspenning per försäkrad i åldern 16–, hade minskat innan utförsäkringarna inleddes /10 (se diagram 1.9). har dock sjukpenningtalet ökat och prognosen pekar på en fortsatt uppgång. Sjukpenningtalet, har stigit från 6,0 mellan . Ökningen har skett inom alla sektorer och yrkesgrupper, men har varit mest påtaglig för kvinnor. Diagram 1.9 Sjukpenningtalet 1994–2019 Dagar per försäkrad 16–, exklusive personer med hel sjuk- och aktivitetsersättning. 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 07 Anm.: Decembervärden. Källor: och egna beräkningar. Den stigande sjukfrånvaron är ett stort problem, för både individen och samhällsekonomin. spelar en central roll i att minska sjukfrånvaron. För att bidra till att människor snabbare kommer tillbaka till arbete och möjliggöra en förstärkt handläggning av sjukförsäkringsärenden, föreslår regeringen att förvaltningsanslag ökas med 2015 och med . Förslagen läggs i propositionen höständringsbudget respektive i denna proposition. Regeringen avser att se över möjligheterna för långtidssjuka att prova arbete eller studera med bibehållen sjukersättning. Rehabiliterings- garantin som infördes av den förra regeringen har i utvärderingar visat sig endast i mycket begränsad utsträckning bidra till minskad sjuk- frånvaro. Regeringen ser därför över rehabilite- ringsgarantins utformning. Trygghet och möjligheter för barn och föräldrar Kvinnor tar ofta ett större ansvar för vård av anhöriga och omvårdnad av barn. Många kvinnor går ned i arbetstid för att göra detta. Det är inte hållbart. Ingen ska behöva gå ned i arbetstid för att välfärden inte håller tillräckligt god kvalitet. Regeringen satsar därför resurser för att stimulera tillgängligheten till barnomsorg på obekväm arbetstid. uppgår dessa medel till i och med den satsning som aviserades i vårpropositionen. En jämnare fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet är avgörande om målet om ekonomisk jämställdhet ska nås. Att män är föräldralediga kortare än kvinnor bidrar till att lägga grunden för den ojämna arbets- fördelningen i hemmet och får direkta effekter på kvinnors inkomster och möjligheter till utveckling i arbetet. Regeringen har därför lämnat förslag till om att införa en tredje reserverad månad i föräldrapenningen för vardera föräldern. Målet är ett helt jämställt uttag av försäkringen. Nästa steg är att tillsätta en utredning som ser över föräldraförsäkringen i syfte att nå målet. En proposition kommer att avlämnas senare . Regeringen har vidare gett i uppdrag att verka för en jämställd användning av föräldrapenning. Jämställdhetsbonusen har inte haft någon mätbar effekt på fördelningen av föräldrapen- ningen. Därför vill regeringen avskaffa bonusen. Regeringen vill vidare se över föräldraför- säkringen i sin helhet. Regeringen vill se en föräldraförsäkring som bidrar till ett jämställt föräldraskap och goda uppväxtvillkor för barn. Föräldraförsäkringen ska vara bättre anpassad till en modern arbetsmarknad och de krav den ställer samt till ett modernt familjeliv. Föräldraförsäkringen ska också utformas så att den fungerar väl oavsett familjekonstellation och regeringen vill därför att den kommande utredningen ska undersöka möjligheterna att underlätta för stjärnfamiljer att använda föräldraförsäkringen. Ensamstående föräldrar, i synnerhet kvinnor, har oftare en svagare ekonomi än föräldrar som är sammanboende. Regeringen har därför höjt underhållsstödet. Detta bidrar också till att minska flickor och pojkars ekonomiska utsatt- het. För att ytterligare förbättra situationen för föräldrar med svag ekonomi föreslår regeringen även att föräldrapenning på grundnivå höjs per dag. Reformerna innebär sammantaget att den ekonomiska ojämställd- heten minskar. Bostadsbidraget och underhålls- stödet är inte tillräckligt anpassade till de föränd- rade boendemönster och olika familjekonstel- lationer som förekommer . Regeringen anser mot den bakgrunden att det är angeläget att ytterligare analysera frågan och överväga behov av lämpliga åtgärder. Samhället har ett extra stort ansvar för flickor och pojkar som far illa. För de anställda inom handlar arbetet om att göra kvalificerade bedömningar och fatta svåra, och för flickor och pojkar och deras föräldrar, mycket ingripande beslut. Det kräver goda förutsättningar. rapporteras om svårigheter att rekrytera och behålla erfaren personal, om tidsbrist och stress i arbetet. Det är angeläget att vända utvecklingen och förbättra förutsättningarna för att göra ett bra arbete. Regeringen föreslår därför en satsning om 2016–2019 för att förbättra förutsättningarna för arbete med barnärenden. Medlen ska i huvudsak gå till att stärka bemanningen, samt till satsningar på kompetens och kvalitet. Alla barn ska ha möjlighet till bra aktiviteter . Därför föreslår regeringen att 2016–2019 avsätts för ett statligt sommarlovsstöd. Stödet betalas ut till kommuner som satsar på att utveckla kostnads- fria sommarlovsaktiviteter. Regeringen föreslår också att den fritidspeng som den förra regeringen införde avskaffas och att de medel som avsatts för detta ändamål i stället används för att höja barndelen i riks- för försörjningsstödet. Utöver detta föreslår regeringen att ytterligare avsätts för att höja barndelen i riksnormen. Tillsammans med satsningar på musik- och , på idrottsföreningarnas verksamhet samt för- bättringar av arbetslöshetsförsäkringen, slopad bortre tidsgräns i sjukförsäkringen, höjningen av underhållsstödet och grundnivån i föräldra- penningen ger detta förbättrade förutsättningar för barn i ekonomiskt utsatta familjer. Stärkt arbete mot diskriminering En grundläggande utgångspunkt för regeringens politik är principen om människors lika värde. Alla ska, oavsett kön, sexuell läggning, köns- identitet och könsuttryck, etnisk tillhörighet, funktionsnedsättning, ålder eller religion, respekteras för den hen är och åtnjuta samhällets skydd för detta. För att öka förutsättningarna för att fler individer som utsätts eller riskerar att utsättas för diskriminering får sina rättigheter tillvara- tagna avser regeringen att stärka arbetet mot diskriminering på nationell, regional och lokal nivå genom ökade resurser till Diskriminerings- ombudsmannen (DO) samt till lokala verksam- heter mot diskriminering, s.k. antidiskrimine- ringsbyråer. Ökad tillgänglighet och delaktighet i kulturlivet Regeringens kulturpolitiska ambition är att öka tillgängligheten och delaktigheten i kulturlivet och skapa förutsättningar som bidrar till en större samhörighet människor emellan. För att göra kunskap och kulturupplevelser tillgängligt för fler föreslår regeringen att fri entré till vissa statliga museer införs . Regeringen anser även att tillgången till kultur för barn och unga bör förbättras och avsätter för att främja låga taxor i den kommunala musik- och . Vidare har en särskild utredare fått i uppdrag att ta fram förslag till en nationell strategi för den kommunala musik- och kultur- skolan (dir. 2015:46). Regeringen avser att göra om den statliga filmpolitiken. mellan staten och filmbranschen kommer inte att förnyas när den nuvarande avtalsperioden löper ut. Staten kommer i stället att ta ett helhets- ansvar för filmpolitiken. Med ett statligt helhets- ansvar för den nationella filmpolitiken förbättras förutsättningarna för regeringen att utforma en filmpolitik som stärker produktion, distribution och visning av värdefull svensk film. Regeringen beräknar därför att det statliga stödet till svensk film höjs med 2017 Tillsammans med en föreslagen satsning –2019 för att stärka mindre biografer i glesbygd och på mindre orter (se avsnitt 1.3) beräknas filmstödet ökas med totalt 2017 och 2018. Som finan- siering föreslås att mervärdesskatten på tillträde till biografföreställningar höjs från . Vidare förväntas biografavgiften på av bruttobiljettintäkten upphöra. Det civila samhället fyller en viktig funktion Det civila samhället är en viktig del i ett modernt samhälle och bidrar till sammanhållning och gemenskap. Idrottsrörelsen engagerar många, bidrar till demokratisk skolning, och främjar även en god folkhälsa. I propositionen Vår- ändringsbudget föreslog regeringen en satsning på idrotten för att nyanlända ska ges goda förutsättningar att bli delaktiga i det svenska samhället. För att ytterligare stödja en stark och själv- ständig idrottsrörelse föreslår regeringen att det statliga stödet till idrotten höjs med 2016 utöver den tidigare aviserade satsningen på . Satsningen beräknas sedan successivt byggas ut för att 2018 uppgå till . Sammantaget beräknas därmed regeringens satsningar på idrott i vårpropositionen och i denna proposition uppgå till . Satsningen syftar till att ge fler barn och ungdomar möjlighet att delta i idrotts- föreningarnas verksamhet, bl.a. genom att avgifterna hålls på en låg nivå. För att göra naturen och friluftslivet tillgäng- ligt för fler, och för att främja mångfald och integration, föreslår regeringen dessutom en ökning av det statliga bidraget till friluftsorgani- sationer. Vidare föreslås fortsatta satsningar på studieförbunden respektive verksamhet med flyktingguider och familjekontakter som syftar till att stärka etableringen av nyanlända (se vidare avsnitt 1.7). För att upprätthålla det viktiga arbete som handikapporganisationerna bedriver föreslår regeringen även en ökning av det statliga bidraget för detta syfte. För att stärka hbtq-personers ställning i samhället avser regeringen att förstärka stats- bidraget till organisationer för homosexuella, bisexuella, transsexuella eller personer med könsöverskridande identitet eller uttryck. Allmännyttiga ideella föreningar och registre- rade trossamfund skapar gemenskap, stärker demokratin och bedriver viktig social verksam- het. har, med utgångspunkt i ett avgörande från , bedömt att ideella föreningar och trossamfund som bedriver mer omfattande secondhandverk- samhet är skattskyldiga för den verksamheten. För att deras ideella verksamheter inte ska drabbas av en försämrad ekonomisk situation till följd av ändrad rättspraxis föreslår regeringen att ideell secondhandförsäljning inte ska beskattas. Detta bidrar till en cirkulär ekonomi. Mäns våld mot kvinnor är ett av de yttersta uttrycken för ojämställdheten mellan kvinnor och män. Detta våld ska upphöra. Att förebygga och motverka våld och andra övergrepp mot kvinnor är högt prioriterat av regeringen. I det ligger också att utmana föreställningar om män och manlighet och engagera fler män i jämställd- hetsarbetet. Regeringen har satt upp tydliga mål om att uppklaringen av våldtäkter ska öka och att andelen personer i befolkningen som blir offer för våld i nära relationer ska minska. Ett viktigt arbete med att ge stöd till våldsutsatta kvinnor och deras barn görs av de ideella kvinnojourerna. I vårpropositionen aviserade regeringen därför en satsning på de ideella kvinno- och tjejjourerna. Satsningen som påbörjades , uppgår till . Regeringen avser också att fortsätta stödja de organisationer som arbetar för att utveckla brottsofferverksamhet riktad till homosexuella, bisexuella och trans- personer som utsatts för våld i en nära relation. Den nordiska välfärdsmodellen kombinerar framgångsrikt marknadsekonomi och öppenhet gentemot omvärlden med höga jämställdhets- och jämlikhetsambitioner. Modellen skapar förutsättningar för såväl en god ekonomisk utveckling och hög sysselsättning som en relativt jämn fördelning av inkomsterna och ett välfärds- system av hög kvalitet som omfattar alla med- borgare. Det finns stora likheter mellan de nordiska ländernas välfärdsmodeller, som det också finns betydande skillnader. Det går följaktligen inte att säga att det finns en enhetlig nordisk modell. Däremot delas vissa över- gripande mål och medel. Gemensamt är en jämlikhets- och jämställdhetssträvan och en stor offentlig sektor med breda välfärdssystem som omfattar alla, en hög skattekvot, relativt jämnt fördelade inkomster och en strävan efter arbete åt alla. Arbetsmarknaden karakteriseras av ett gott samarbetsklimat mellan arbetsmarknadens parter. Den nordiska modellen bygger också på att arbetsmarknadens parter ansvarar för löne- bildning och kollektivavtal så att individen ges möjlighet att leva på sin lön. Aktiva utgifter stärker tillväxten Aktuell forskning visar att skattekvoten eller den offentliga sektorns storlek i sig inte kan förklara hur väl en ekonomi fungerar.7 Avgörande är i stället hur skattesystemet är utformat och hur pengarna används, dvs. vad det är skatterna finansierar. Gemensamt för de nordiska länderna är en hög andel s.k. aktiva utgifter, dvs. utgifter som har en direkt effekt på sysselsättning och inkomster (se diagram 1.10). Exempel på detta är utgifter för utbildning och barnomsorg. Aktiva utgifter kan bidra positivt till tillväxten, eftersom de bidrar till att öka människors produktivitet och arbetskraftsdeltagande. 7 Se exempelvis SOU 2015:53. Diagram 1.10 Totala och aktiva offentliga utgifter som andel av BNP Aktiva offentliga utgifter (procent av BNP) Totala offentliga nettoutgifter (procent av BNP) Källa: SOU 2015:53. Den nordiska modellen bygger på att välfärden är generell. För ett antal försäkringssystem beror försäkringsvärdet på tidigare arbete, t.ex. arbetslöshets- och föräldraförsäkringen. Det kan också, som i exempelvis arbetslöshetsförsäk- ringen, handla om krav på aktivt arbetssökande för att få rätt till ersättning. Dessa regler stärker arbetskraftsdeltagandet. Modellen skapar legitimitet och tillit Den nordiska modellen har en hög legitimitet och ett starkt folkligt stöd. En viktig orsak till detta är sannolikt den höga graden av tillit som finns i de nordiska länderna.8 Enligt internatio- nella jämförelser är tilliten till såväl andra männi- skor i allmänhet som till olika delar av offentlig sektor högre i de nordiska länderna än i de flesta andra länder. Det finns forskning som tyder på att den höga tilliten kan vara en följd av just förekomsten av en stor offentlig sektor, som i sig bidrar till minskad ojämlikhet.9 8Social tillit, som antas spegla en djupare social norm, kvantifieras ofta med hjälp av andelen av befolkningen i olika länder som håller med om påståendet att man kan lita på de flesta. 9Bergh, A. Henrekson M., 2011, Government size and growth: A survey and interpretation of the evidence, , 25(5), 872–897. 1.7Bättre mottagande och snabbare etablering Över 60 miljoner människor befinner sig just nu på flykt – det största antalet sedan andra världs- kriget. Antalet människor som söker skydd i har därmed ökat kraftigt . De humanitära behoven i världen har mer än fördubblats . är världens femte största givare till det humanitära systemet. Regeringen avser att aktivt driva reformer av FN:s humanitära system för en effektiv respons på behoven som kopplingen mellan humanitärt bistånd och långsiktigt utvecklings- samarbete ska stärkas. ska ha en långsik- tigt hållbar och rättssäker migrationspolitik som värnar asylrätten. För del bedöms antalet asylsökande bli fortsatt högt. Antalet ensamkommande asylsökande barn och ungdomar är högre . Enligt prognoser –2019 väntas sammantaget nästan 300 000 flyktingar och andra skyddsbehövande samt anhöriga till före detta asylsökande beviljas upphållstillstånd i . När fler människor söker en i ställs höga krav på samhället för att ta vara på och utveckla den resurs som invand- ringen innebär. För de som beviljas uppehålls- tillstånd är det viktigt med en snabb etablering på arbetsmarknaden och i samhällslivet. Regeringen föreslår sammantaget satsningar på ca 2016 för bättre motta- gande och snabbare etablering (se tabell 1.16). Beloppet inkluderar de tillskott som aviserades ekonomiska vårproposition. Satsning- arna finansieras delvis genom att den prestat- ionsbaserade ersättningen tas bort, systemet med etableringslotsar avskaffas och avräkningar på det internationella biståndet. Vidare förändras den statliga ersättningen till kommunerna för mottagande av ensamkommande barn och ungdomar. Tabell 1.16 Bättre mottagande och snabbare etablering Budgetpropositionen (BP16) Sfi för nyanlända i ABO ekonomiska vårproposition (VÅP15) Ändrade regler för etab- Totalt BP16 och VÅP15 1 Utgiftsminskningen medför en minskad avräkning på biståndsramen, vilket medför en ökning av biståndet med 2017, 2018 och 2019. Etableringstiden för utrikes födda är allt för lång och många har jobb under sin kompetens- nivå. Regeringen anser därför att åtgärder bör vidtas för att förbättra etableringen. behöver ta tillvara alla individers kompetens, vare sig den införskaffats inom landet eller i någon annan del av världen. En allt större andel av dem som tar del av etableringsinsatser hos har en eftergymnasial utbildning eller längre. För att påskynda etable- ringen på arbetsmarknaden av de nyanlända som har utbildning eller yrkeserfarenhet som efter- frågas i föreslår regeringen därför att medel avsätts för att skapa snabbare vägar, s.k. snabbspår, in på arbetsmarknaden. föreslås denna satsning uppgå till . Regeringen föreslår också att medel avsätts för förstärkning av andra aktiviteter i etableringsuppdraget. Matchningen mellan individens kompetens och arbetsmarknadens anställningsbehov behö- ver fungera bättre. Ett viktigt verktyg i detta sammanhang är validering. Regeringen föreslår därför permanenta medel för en valideringssats- ning som syftar till att individen snabbare ska få sina utbildningar bedömda och få sin kompetens validerad. , Arbetsförmedlingens och Universitets- och högskolerådets resurser på detta område föreslås förstärkas. Vidare bör en ny valideringsdelegation inrättas för att följa, stödja och samordna ett intensifierat utveck- lingsarbete inom valideringsområdet. Medel för förstärkta valideringsinsatser avsätts även inom etableringsuppdraget. Ett annat viktigt verktyg i matchningen mellan individers kompetens och arbetsmark- nadens behov är kompletterande utbildningar, t.ex. för lärare och sjuksköterskor. Dessa möjlig- gör för personer med en avslutad utländsk utbildning som motsvarar en svensk högskole- utbildning att avlägga en svensk examen, eller att få kunskaper för att kunna få behörighet att utöva sitt yrke i . För att kraftigt bygga ut och bredda kompletterande utbildningar för personer med utländsk utbildning föreslår regeringen en satsning som successivt byggs ut, för att 2019 motsvara . Vidare ges Arbetsförmedlingen möjlighet att inom etableringsuppdraget erbjuda kortare kompletteringsutbildningar så att nyanlända akademiker snabbare kan matchas mot arbete på den svenska arbetsmarknaden. För att ta vara mellan uppehålls- tillstånd och bosättning föreslås medel avsättas till tidiga insatser redan i anläggningsboende. Regeringen tillför även resur- ser för satsningar på organiserad sysselsättning. Regeringen har också höjt ersättningen till kommunerna för den undervisning i svenska för invandrare som de ger nyanlända i anlägg- ningsboenden och avsätter därför mer medel till detta. En viktig utmaning för etableringen är tillgången på bostäder. Det investeringsstöd för små hyresrätter som regeringen föreslår och stimulansbidraget till kommunerna förväntas bidra till en lättare boendesituation för ny- anlända och för andra grupper med svag ställning på bostadsmarknaden. Varje barn och ungdom ska få en bra utbildning Elever med utländsk bakgrund är en heterogen grupp när det gäller ursprungsland, språk och föräldrarnas utbildningsnivå, men har som grupp generellt sett svårare att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås i skolan. Ett särskilt ansvar finns för att ge de elever som påbörjar sin utbildning i i sena åldrar rätt förutsätt- ningar. Genom bl.a. investeringar inom ramen för samverkan för bästa skola på avser regeringen att ta större ansvar för att höja resultaten i skolor med låga studieresultat och svåra förutsättningar. I detta ingår uppdrag till att sluta överenskommelser med huvudmän för grund- och gymnasieskolor med låga kunskapsresultat och svåra förutsättningar, uppdrag att genom- föra insatser för att höja studieresultaten för nyanlända elever och elever med annat moders- mål än svenska samt genomförande av obligato- risk kartläggning av nyanlända elevers kunskaper. Alla kommuner ska bidra till mottagandet En väl fungerande bosättning och ett väl funge- rande mottagande i kommunerna är avgörande för att nyanlända ska kunna etablera sig. De flesta nyanlända ordnar sitt boende på egen hand. De nyanlända som inte ordnar boende på egen hand tas emot i kommuner efter frivilliga överenskommelser mellan kommunen och respektive . Dessa platser räcker dock inte. Regeringen avser därför lämna förslag till ny lagstiftning som innebär att kommuner kan anvisas att ta emot nyanlända för bosättning, oavsett om det finns en överens- kommelse om mottagande eller inte. Regeringen avser att föreslå åtgärder för att skapa ett sammanhållet system för en välfunge- rande asylprocess och ge kommuner och landsting goda planeringsförutsättningar för mottagandet. För att öka kommunernas möjligheter att ta emot nyanlända och bl.a. skapa bättre förutsätt- ningar att ge praktisk hjälp och stöd i anslutning till mottagande och bosättning höjs schablon- ersättningen till kommunerna för mottagande av nyanlända. För nyanlända som inte fyllt och som tas emot i en kommun fr.o.m. höjs schablonersättningen från dagens 83 100 till . För att förbättra kommunernas