prop · H3031d3 · 2015-09-21 00:00:00 — Regeringens bedömning är att verksamheten med att förvalta och utveckla upphandlings- kriterier och den förankringsprocess som använts för detta är central för miljömässigt hållbar offentlig upphandling. Det är därför än mer viktigt att den nya upphandlings- myndigheten kommer att ges goda förut- sättningar att fortsätta bedriva arbetet och att myndigheten kommer att ge hållbar offentlig upphandling hög prioritet i sin verksamhet. Höga miljökrav som är möjliga att uppnå i upphandlingar, certifieringssystem och stand- arder är viktiga drivkrafter för att få till stånd ett ökat marknadsupptag för gröna innovationer baserade på spetsteknikerna. Rätt använd kan upphandling utgöra ett effektivt instrument för att åstadkomma flera positiva effekter i samhället, inklusive lägre arbetslöshet, ökad tillväxt och sysselsättning samt stödja de nationella miljökvalitetsmålen. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Nordisk samverkan om upphandlingsstödjande verksamhet De nordiska länderna uppvisar många likheter som kan bilda grund för ett samarbete om och utveckling av upphandlingsstödjande åtgärder. De nordiska länderna har en liknande syn på statens roll i upphandlingsstödjande samman- hang och majoriteten av länderna har någon form av statligt upphandlingsstöd. Mycket tyder på att en ökad koordinering av de nordiska ländernas arbete skulle kunna bidra till en ökad och mer effektiv spridning av erfarenheter, kunskaper och upphandlings- stödjande åtgärder som redan tillhandahålls i . Gemensamma nordiska åtgärder inom miljömässigt och socialt hållbar offentlig upp- handling bidrar dessutom till större positiva miljöeffekter och sociala effekter. En ökad användning av standardiserade elektroniska processer kan effektivisera den offentliga upphandlingen betydligt. Genom att använda elektroniska processer i hela inköps- processen, dvs. från att upprätta förfrågnings- underlag, annonsera, öppna och utvärdera anbud till att skicka och upprätta tilldelningsbeslut samt avtal kan mycket tid vinnas hos de upp- handlande myndigheterna och enheterna. Även för leverantörerna finns tidsvinster att göra som kan leda till minskade kostnader för anbuds- givningen. När anbud kan lämnas elektroniskt kan det också leda till minskad risk för formella fel och därmed till fler anbud som uppfyller kraven i upphandlingen. Ökad användning av elektroniska lösningar kan också leda till fler gränsöverskridande upphandlingar. De flesta upphandlande myndigheter och enheter har kommit långt och använder avan- cerade elektroniska lösningar för hela upp- handlingsprocessen. Emellertid finns det fort- farande upphandlande myndigheter och enheter som inte använder sådana lösningar för någon del i sina upphandlingar. Orsakerna till detta kan vara flera. Det kan handla om att upphandlings- verksamheten är en mycket liten del av verksam- heten, att upphandlingsverksamheten är lågt prioriterad eller att aktören inte ser nyttan utan endast det arbete och därmed kostnader som den behöver avsätta i ett inled- ningsskede. Bristen på standarder för e-upphandling är ett problem. Det arbete som sker inom standar- diseringsgrupperingen SFTI har därför en viktig funktion att fylla. Det är vidare viktigt att delta i det Europeiska samarbetet beträffande elek- tronisk upphandling. Samarbeten som Peppol, e-Sens och med arbetsgruppen BII är cen- trala eftersom de verkar för gränsöverskridande e-upphandling. deltagande är viktigt för att tillvarata svenska intressen. För att uppnå målet för politikområdet är det nya upphandlingsregelverket och den nya upp- handlingsmyndigheten av avgörande betydelse. Vidare ska målet uppnås med hjälp av en nationell strategi för offentlig upphandling. Regeringen anser att, rätt använt, kan offentlig upphandling vara ett viktigt verktyg för att nå andra politiska prioriteringar inom t.ex. klimat- och miljöpolitiken samt sysselsättningsmålet 2020. Det omfattande arbetet med att genomföra de nya EU-direktiven på upphandlingsområdet är högt prioriterat. Direktiven ska vara genom- förda i svensk rätt senast . Väl genomförda kan de nya direktiven bidra till att öka effektiviteten i de offentliga utgifterna och till att ge upphandlande myndigheter och enheter bättre och tydligare möjligheter att beakta miljöhänsyn, sociala hänsyn och innovativa lösningar vid sina upphandlingar. De nya direktiven kan också bidra till att stärka förtroendet för den inre marknaden och främja tillväxten. Det är enligt regeringens mening viktigt att det handlingsutrymme som de nya direktiven ger när det gäller sociala hänsyn utnyttjas för att bl.a. stärka det sociala skyddet för arbetstagare. Utredningen om upphandling och villkor enligt kollektivavtal behandlar frågor som rör detta i delbetänkandet Upphandling och villkor enligt kollektivavtal (SOU 2015:78). Avsikten är att förslagen i delbetänkandet ska behandlas i den kommande proposition som behandlar genom- förandet av de nya EU-direktiven på upphand- lingsområdet. Genom tilläggsdirektiv (dir. 2015:90) har utredningen även fått i upp- drag att analysera de unionsrättsliga förutsätt- ningarna för att ratificera konvention nr 94 och lämna förslag på hur bestämmelserna i de nya upphandlingslagarna så långt det är möjligt kan anpassas till konven- tionens krav (jfr tillkännagivanden angående konvention nr 94, bet. 2005/06:AU3 och rskr. 2005/06:174 samt bet. 2010/11:AU10 och rskr. 2010/11:299). Utredningstiden har därför förlängts till vad gäller dessa tillkommande delar. Upphandlingar som inte omfattas av direktiven För upphandlingar som inte omfattas av direktiven, dvs. upphandlingar vilkas värden inte överstiger gällande tröskelvärden, finns – i likhet med nuvarande och – särskilda regler i ett eget kapitel i var och en av de lagar som föreslås i lagrådsremissen Nytt regelverk om upphandling. Bestämmelserna motsvarar i huvudsak den reglering som finns i 15 kap. och och har inte varit föremål för någon egentlig översyn i samband med genomförandet av direktiven. Vissa justeringar och kom- pletteringar har dock skett när detta varit påkallat till följd av de nya direktiven. Som konstaterats i lagrådsremissen är förslaget till reglering av upphandling under tröskelvärdena delvis svåröverskådligt och regeringen avser därför att tillsätta en utredning med uppdrag att se över denna reglering. Syftet med översynen är att regleringen ska förenklas, men även att analysera hur strategisk upphandling används bäst på de områden som inte omfattas av direktiven och föreslå nödvändiga bestämmelser. Den nya upphandlingsmyndigheten ansvarar för att utveckla, förvalta och stödja den upphandling som genomförs av upphandlande myndigheter och enheter. Myndigheten ska verka för en rätts- säker, effektiv och socialt och miljömässigt hållbar upphandling till nytta för medborgarna och näringslivets utveckling. Myndigheten ska främja innovativa lösningar inom upphandling. Målgrupperna för upphandlingsstödet är upp- handlande myndigheter och enheter – där kommuner och landsting är mycket viktiga aktörer – samt befintliga och tänkbara leveran- törer vilka inkluderar små och medelstora 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 företag och idéburna organisationer. Stödet ska omfatta hela upphandlingsprocessen från behovsanalys till utvärdering och uppföljning. Upphandlingsstödet ska vara brett och inriktas på bl.a. att bidra till att upphandlingar hanteras strategiskt, att verka för ökad miljöhänsyn och sociala hänsyn samt att utveckla och förvalta kriterier för miljöhänsyn, inklusive energikrav, och sociala hänsyn inom upphandling, att öka kompetensen om innovationsupphandling, samt att bidra till att hela inköpsprocessen kan genomföras elektroniskt. Förutsättningarna för sociala och miljömässiga upphandlingar ska förbättras i hela den offentliga sektorn. Användningen av livscykelkostnader som kriterium vid tilldelning av kontrakt ska stödjas. När den nya lagstiftningen trätt i kraft kommer upphandlingsstödet att omfatta även koncessionslagstiftningen. Myndigheten leds av en myndighetschef med ett insynsråd som ska ha till uppgift att utöva insyn och ge myndighetschefen råd. Myndig- heten och dess insynsråd kommer att ha en viktig roll i arbetet med att uppnå målet för politikområdet. Nationell strategi för offentlig upphandling Den offentliga upphandlingen uppgår till betyd- ande belopp . En stor del av den offentliga servicen upphandlas och drivs av privata aktörer. Ett strategiskt användande av offentlig upphandling kan bidra till att viktiga samhälleliga mål uppnås. Regeringen har därför inlett ett arbete med att ta fram en nationell upphandlingsstrategi. Strategin tas fram i nära samarbete med den kommunala sektorn. Regeringens ambition är att möjligheterna för den offentliga sektorn att upphandla ekologiska och närproducerade livsmedel ska öka i den utsträckning EU-rättsliga förpliktelser tillåter. Den nya upphandlingsmyndigheten kommer att få som uppgift att stödja både upp- handlande myndigheter och leverantörer. Det innebär förbättrade möjligheter för fler (lokala) livsmedelsproducenter att delta i offentliga upp- handlingar. I syfte att bl.a. öka sysselsättningen, produktionen, exporten, innovationskraften och lönsamheten i livsmedelsproduktionen kommer 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 regeringen att föreslå en livsmedelsstrategi (se utg.omr. 23, avsnitt 2). Regeringens mål är att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020. Offentlig upphandling är ett effektivt instrument för att åstadkomma flera positiva effekter i samhället, inklusive lägre arbetslöshet och ökad sysselsättning. Regeringen anser att upphandlande myndigheter och enheter bör, när det är lämpligt, använda sig av sociala hänsyn vid upphandling som en bidragande del i arbetet att uppnå sysselsättningsmålet. Som ett led i detta har regeringen gett i uppdrag att i sina upphandlingar arbeta för ökad sysselsättning för personer som har svårt att komma in på arbetsmarknaden och därmed bidra till en minskad arbetslöshet (dnr Fi2015/03404/UR). Detta kan till exempel ske genom att ställa krav på att den vinnande leverantören anställer en viss del långtids- arbetslösa med rätt kompetens eller tillhanda- håller praktikplatser till unga vid genomförande av kontrakt. Uppdraget ska redovisas . Regeringen kommer att noga följa resultatet av uppdraget och överväga om liknade uppdrag till andra myndigheter bör ges. Miljömässigt hållbar offentlig upphandling Miljömässig offentlig upphandling är ett viktigt verktyg i arbetet med att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet. Regeringen ser fram emot att styrmedlet grön offentlig upphandling återigen ska kunna växa sig starkt av omorganiseringar när det placeras på den nya upphandlingsmyndigheten. Verksam- heten med att förvalta och utveckla upphand- lingskriterier är central för miljömässigt hållbar offentlig upphandling. Den nya upphandlings- myndigheten kommer därför att ges goda förut- sättningar att fortsätta bedriva det arbete som tidigare fanns på Aktiebolaget . Den nya upphandlingsmyndigheten ska ta över KKV:s arbete i programmet Tidig dialog som KKV inlett tillsammans med SKL och Teknik- företagen och som gäller de möjligheter som finns – inom ramen för upphandlingsregelverket – för den upphandlande myndigheten eller enheten att inför en upphandling ha kontakt med leverantörer så att myndigheten eller enheten får bättre kunskap om marknaden och vilka lösningar som marknaden erbjuder. Programmet har tillkommit för att bidra till utveckling av offentlig upphandling och stimulera till nya lösningar. Regeringen kommer att stärka arbetet med att främja innovationer och nya lösningar genom offentlig upphandling. I en särskild satsning har därför ytterligare resurser tillförts den nya myndigheten för genomförande av Tidig dialog. Elektronisk upphandling är fortsatt en prioriterad fråga. Kravet på obligatorisk elek- tronisk kommunikation i de föreslagna lagarna på upphandlingsområdet kommer att bidra till en snabb utveckling av den elektroniska upp- handlingen. Regeringen avser även att ta fram en handlingsplan för en genomgående elektronisk inköpsprocess, vilken kommer att vara betydelsefull för en fortsatt utveckling av den elektroniska upphandlingen. Det höga antalet överprövningar i de allmänna förvaltningsdomstolarna medför ofta för- seningar av anskaffningar och andra problem för upphandlande myndigheter och enheter samt företag. Rättsmedlen inom offentlig upphand- ling kommer därför att ses över framför allt i syfte att komma tillrätta med problemen och göra dem mer effektiva (se avsnitt 6.3.1). Möjligheterna till uppföljningar av lagändringar och andra åtgärder inom offentlig upphandling ska förbättras. För det ändamålet krävs om- fattande och relevant statistik. Upphandlings- utredningen har konstaterat att statistiken om offentlig upphandling är bristfällig och bör utvecklas. I syfte att förbättra statistiken på upphandlingsområdet ska en departements- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 promemoria tas fram med utredningens förslag som utgångspunkt. överförs från utgiftsområde 24 Näringsliv och anslaget 1:15 i enlighet med beslut (prop. 2014/15:100, bet. 2014/15:KU17, rskr. 2014/15:233). De medel som tidigare finansierade Aktiebolaget ningsrådets verksamhet med miljöanpassad 6.5.11:17 offentlig upphandling från utgiftsområde 20 är 1 Motsvarar 82 850 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Upphandlingsmyndig- hetens förvaltningsutgifter. Tabell 6.3 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:17 en del av dessa. Regeringen har tidigare angett att arbetet med miljöanpassad offentlig upphandling ska bedrivas i samma utsträckning som tidigare när ansvarade för frågan. för Tidig dialog. , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. finansieras Upphandlingsmyndig- hetens verksamhet från anslaget 1:23 Upphand- lingsmyndigheten under utgiftsområde 24 Näringsliv. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Området omfattar () verksamhet som utgörs av utveckling, produktion, spridning och samordning av statistik. SCB ansvarar för att producera dels officiell statistik inom flera områden, t.ex. arbetsmarknadsstatistik och nationalräken- skaperna (NR), dels annan statlig statistik inom främst utbildnings- och socialområdet. På uppdrag producerar myndigheten även statistik åt andra statistikansvariga myndigheter och övriga beställare. SCB har även till uppgift att samordna officiella statistik. finns det 27 statistikansvariga myndigheter. SCB är den största av de statistikansvariga myndig- heterna och ansvarade SCB för 116 av totalt 353 produkter som avsåg officiell statistik. av SCB:s verksamhet finan- sieras genom avgifter från främst uppdragsfinan- sierad statistikproduktion. Den officiella statistiken utgör av uppdragsverk- samhetens totala volym. Gällande uppdrags- verksamhetens intäkter per uppdragskategori står statistisk bearbetning för , tjänsteexporten uppgår till medan är övriga undersökningar. Statliga myndigheter utgör den största kundkategorin och står för ungefär tre fjärdedelar av uppdrags- verksamhetens intäkter. SCB:s internationella statistiksamarbete är omfattande och påverkar i stor utsträckning SCB:s verksamhet och utvecklingen av den officiella statistiken. Det avser framför allt sam- arbetet inom det europeiska statistiksystemet. Den officiella statistiken regleras till stor del av EU-rättsakter, bl.a. den ekonomiska statistiken och arbetsmarknadsstatistiken där den officiella statistiken nästan uteslutande regleras av EU:s rättsakter. 7.2Mål och villkor för området Målet för verksamheten är statistik av god kvalitet som är lättillgänglig för användarna. Ett villkor är att kostnaderna för uppgiftslämnandet ska minska och att statistikproduktionen ska vara effektiv. 7.3.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Målet att uppnå statistik av god kvalitet mäts genom punktlighet i publicering, nöjdkundindex och allmänhetens förtroende. Statistik som är lättillgänglig för användarna mäts genom antal tabeller och uttag från SCB:s statistikdatabas () samt antal besök på webbplatsen. Kost- naderna för uppgiftslämnandet mäts som upp- giftslämnarnas totala kostnader och kostnads- förändringen jämfört med föregående år. Effek- tiviteten i statistikproduktionen mäts genom produktivitetsförändringen. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 - antal uttag (1000-tal) - antal besök (1000-tal) Punktlighet i publiceringen (%) (7-gradig skala) (10-gradig skala) Allmänhetens inställning (mycket eller ganska positiv) (%) kostnader (mnkr)1 (förändring jämfört med före- gående år i mnkr) Produktivitetsförändring (%) 1Varje år räknas en ny bas fram för jämförelse då det är olika undersökningar som genomförs respektive år. Ny basnivå är justerad 2Nöjdkundindex är en webbenkät riktad till ett antal kunder och genomförs . 3Uppräknat värde på grund av bortfall i registrering av uttag. SCB har inom ramen för den anslagsfinansierade verksamheten, som uppgick till totalt 558 mil- joner kronor 2014, producerat statistik i enlighet med den arbetsplan som myndigheten lämnade till regeringen (dnr Fi2014/378). Arbetsplanen innehöll bl.a. planerad produktion och planerade större förändringar i statistiken . har SCB fortsatt arbetet med en mer processorienterad verksamhet och att fullfölja myndighetens prioriterade kvalitets- satsningar. SCB har inom ramen för uppdragsverksam- heten, som uppgick till totalt ca 2014, producerat statistik i en något ökad omfattning jämfört med föregående år. Statistik- produktionen inom uppdragsverksamheten är omfattande. Syftet är att utnyttja det statistiska materialet och den statistiska kompetensen för användarnas behov. Verksamheten har bidragit till en ökad statistikanvändning i samhället. SCB fick ca i bidrag från EU (s.k. EU-grants) för anpassningar, utveck- ling och viss försöksverksamhet . Motsvarande bidrag 2013 var ca . Tabell 7.2 Väsentliga uppgifter för SCB:s verksamhet Totala intäkter (mnkr) - avgiftsintäkter och övr. Andel av avgiftsintäkter avs. officiell statistik från andra Totala kostnader (mnkr) personuppgiftslagen (PUL) Av den totala volymen uppdrag uppgick andelen uppdrag som SCB utförde åt andra statistikansvariga myndigheter till , vilket är oförändrat jämfört med föregående år. Uppdragen avsåg utöver officiell statistik även utrednings- och utvecklingsuppdrag. De totala kostnaderna för SCB:s verksamhet uppgick till , vilket i princip var oförändrat jämfört med . Andelen statistikprodukter som publicerades enligt fastställd tidsplan var , vilket är en minskning med en procent- enhet jämfört med . Att statistiken publiceras och i enlighet med fastställda tidsplaner är av vikt för såväl statistikens till- gänglighet som kvalitet. I SCB:s uppdrag ingår att minska och underlätta uppgiftslämnandet så att kostnaderna för dem som lämnar uppgifter till statistiken ska bli lägre. Ramen för kostnadsberäkningen för uppgifts- lämnandet utgörs av SCB:s anslagsfinansierade statistik samt officiell statistik som produceras på uppdrag av andra myndigheter. räknas det fram en ny bas för jämförelse då det är olika undersökningar som genomförs respektive år. Det nya basåret är . beräknades den totala kostnaden uppgå till 459 miljoner jämfört med för , varav kostnaden för företag och organisationer uppskattades till . Den totala kostnaden för uppgiftslämnandet beräknas ha minskat jämfört med föregående år. Minsk- ningen återfinns hos företag och organisationer samt kommuner och landsting. Några förklarande faktorer till minskningen utgörs bl.a. av att registret över pedagogisk personal, som bidrog till en ökning av antalet timmar, nu inte tar lika stor tid i anspråk att besvara för kommuner och landsting. Andra förklaringar har med förändrade tekniska lösningar för uppgiftslämnande att göra, som t.ex. övergång från papperbaserade enkäter till webbinsamling samt ökade möjligheter att lämna filer som kan genereras av företagens egna system. Vidare har en förnyad mätning av kostnaderna för uppgiftslämnande till Intrastat visat på en minskning av kostnaden för företag. SCB samråder med , Kommuner och Landsting och inför såväl ny statistik som utvidg- ningar och neddragningar. SCB deltar tillsammans med 13 andra myn- digheter i genomförandeprojektet av Uppgifts- lämnarutredningens förslag bl.a. anslutnings- arbetet till det som kallas den sammansatta bastjänsten. Enligt SCB:s regleringsbrev ska statistiken göras mer tillgänglig och användbar. En av de viktigaste kanalerna för SCB att sprida och kommunicera statistik är SCB:s statistikdatabas () på myndighetens webbplats. Tillgången till informationen som finns där är avgiftsfri. uppmättes 7,7 miljoner besök på webb- platsen vilket motsvarar en ökning med jämfört med . SCB:s centrala statistikservice besvarade närmare 14 400 förfrågningar om statistik per telefon och 5 700 förfrågningar per e-post. De vanligaste frågorna gällde befolknings- och arbetsmarknadsstatistik. Antalet uttag av statistikuppgifter i tabellform från SSD ökade 2014 jämfört med . Ökningen beror bl.a. på ökad användning av mobil teknik såsom läsplattor och smarta telefoner. SCB har fortsatt utveckla designen på webbplatsen för att den i högre grad än tidigare ska vara användbar på olika sorters datorer, läsplattor och smarta telefoner. SCB medverkade i ett samarrangemang av ett s.k. hackaton som genomfördes med namnet ”for ”. Sammanlagt tretton myndigheter och organisa- tioner genomförde denna tävling för it- utvecklare och datajournalister i syfte att utveckla webbtjänster och appar utifrån myndig- heternas öppna data. SCB var projektledare för arrangemanget. ”for ” hade närmare 75 deltagare och genererade en mängd bidrag. Aktiviteten omnämndes i tidningar, tv 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 och radio samt i sociala medier. Flera av de som deltog använde sig av SCB:s statistikdatabas genom det API (Application Programming Interface) som finns tillgängligt för alla användare. I syfte att nå fler målgrupper, stärka varu- märket och öka kännedomen om myndigheten är SCB aktiv på Facebook och Twitter. Här besvarar SCB frågor, publicerar information om ny statistik och nyheter om myndighetens aktiviteter. På Facebook presenteras även infografik som är ett sätt att presentera aktuell statistik på ett lättillgängligt sätt. Kundnöjdheten för uppdragsverksamheten uppgick enligt SCB:s s.k. leveransenkät till 6,0 på en sjugradig skala, vilket är i nivå med . Enkäten vänder sig till uppdragskunder som köper statistik för mer än . En annan undersökning är NöjdKundIndex, som bygger på en webbenkät som skickas ut till knappt 1500 kunder. Undersökningen genom- förs och resultatet var 7,8 på en tiogradig skala. Det är i nivå med resultatet vid den förra mätningen 2012. Undersökningen Allmänhetens förtroende för SCB omfattar 1 500 personer (). Av de tillfrågade hade hört talas om SCB. Av dessa uppger att de har mycket eller ganska stort förtroende för SCB vilket är en förbättring med 7 procent- enheter jämfört med . SCB ingick även i undersökningen om svenska folkets bedömning av offentliga myndigheters verksamhet 2014 som genomförs av SOM-insitutet och innefattar en jämförelse av totalt 17 myndigheter. I den undersökningen uppgav att de känner till SCB och av dem som har kännedom om myndigheten får SCB det näst högsta betyget bland de ingående myndigheterna. ska öka med i genomsnitt har den i genomsnitt uppgått till . De kvalitetsförbättringar som har gjorts , bl.a. inom den ekonomiska statistiken beaktas inte i produktivitetsberäkningarna. För den senaste tioårsperioden har produktiviteten i genomsnitt 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Produktiviteten kan variera mellan enskilda år till följd av kalendereffekter och andra tillfälliga orsaker och bör därför främst följas genom att beräkna utvecklingen .