prop · H2031320 · 2015-01-01 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2014/15:132 Redovisning av fördelning av medel från Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I denna skrivelse lämnas en redogörelse för förvaltningen av Allmänna arvsfonden och en redovisning av hur Arvsfondsdelegationen fördelat medel . Vidare redogör regeringen för sin bedömning av Arvsfondsdelegationens utveckling och verksamhet samt analyserar fördelningen av stöd inom de olika verksamhetsområdena. I skrivelsen anges också områden som enligt regeringens mening bör prioriteras vid kommande fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden. Förvaltning av Allmänna arvsfonden................................................ Hur Allmänna arvsfonden får egendom ............................. Om Allmänna arvsfonden avstår egendom ........................ 2.3Kammarkollegiets etiska riktlinjer för 2.4Kammarkollegiets förvaltning av Allmänna Placeringsinriktning och avkastning................................... Kostnader för förvaltning och administration .................. 3 Fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden .......................... Riktlinjer för fördelning av stöd....................................... Fördelning av stöd 2014................................................... Antalet inkomna och beslutade ärenden .................. Antal bifall och avslag från Arvsfondsdelegationen ........ Fördelning av stöd per målgrupp...................................... Verksamhet till förmån för barn under 12 Verksamhet till förmån för ungdomar 12– Verksamhet till förmån för personer med Fördelning av stöd per organisationskategori................... Fördelning av stöd genom särskilda satsningar................ Kontroll av arvsfondsmedlens användning ...................... Regeringens prioriterade områden .................................................. Kommunikation, uppföljning och utvärdering................................ Uppföljning, utvärdering och erfarenhetsspridning.......... 6 Regeringens bedömning av Arvsfondsdelegationens verksamhet och utveckling.............................................................. 7 Inriktning och prioriterade områden ................ De åtta områden som redan är prioriterade...... Regeringen prioriterar fyra nya områden för Allmänna arvsfonden ................................ Resultat- och balansräkning............................................. Tilldelade medel per organisation ................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .......... 2014/15:132 1 Allmänna arvsfonden bildades genom ett beslut av riksdag i samband med att arvsrätten begränsades. Kusiner och avlägsnare släk- tingar uteslöts från arvsrätt, vilket ledde till att det allmännas arvsrätt utökades väsentligt. Skälet till begränsningen var en förändrad syn på arvsrätt. Kvarlåtenskap som inte övergick till en arvsberättigad släkting, skulle i stället tillfalla en särskild fond, Allmänna arvsfonden. Fonden har till ändamål att främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionsnedsättning. Närmare be- stämmelser om Allmänna arvsfonden finns i lagen (1994:243) om All- männa arvsfonden och förordningen (2004:484) om Allmänna arvsfon- den. Två statliga myndigheter har hand om arvsfondsärenden, Kammar- kollegiet och Arvsfondsdelegationen. Kammarkollegiets uppgift är att företräda fonden och se till att pengarna kommer in från dödsbon där fonden är arvinge. Kammarkollegiet ska också förvalta fonden på bästa möjliga sätt och betala ut pengar till beviljade projekt. Vilka projekt som ska få stöd ur fonden beslutas av Arvsfondsdelegationen som också följer upp projekten och informerar om fondens ändamål. utför Kammarkollegiet även administrativa och handläggande uppgifter åt Arvfondsdelegationen, vilket inkluderar att bereda ärenden, ta fram be- slutsunderlag, föra protokoll samt färdigställa och expediera avgöranden. Detta hanteras av Arvsfondsdelegationsenheten inom Kammarkoll- egiets rättsavdelning. I sin utåtriktade kommunikationsverksamhet an- vänder sig Arvsfondsdelegationen ofta av kortversionen Arvsfonden som ett slags varumärke. Arvsfondsdelegationen beslutar om fördelning av stöd ur Allmänna arvs- fonden. Arvsfondsdelegationen ska enligt lagen om Allmänna arvsfon- den (arvsfondslagen) ha en samlad strategi för uppföljning och utvärde- ring av beviljade stöd samt enligt förordningen om Allmänna arvsfonden (arvsfondsförordningen) informera allmänheten om arvsfondens ändamål och fondmedlens användningsområde. Arvsfondsdelegationen leds av en nämnd som utses av regeringen och som består av en ordförande, en vice ordförande och högst fem andra ledamöter, varav majoriteten utgörs av personer som inte arbetar inom . Enligt arvfondslagen ska delegationens ordförande arbeta inom . innehades ordförandeposten av ansvarig statssekreterare för barnrätts- och funktionshinderfrågor i , och vice ordförande- posten innehades av ansvarig statssekreterare för ungdomsfrågor i Ut- bildningsdepartementet. utför Kammarkollegiets personal administra- tiva och handläggande uppgifter samt är föredragande i Arvsfondsdele- gationen. Regeringen redovisar förvaltningen av Allmänna arvsfonden Skr. 2014/15:132 och fördelningen av stöd ur fonden till . inriktning och prioriteringar för Arvsfondsdelegationens verksamhet. Allmänna arvsfonden förvaltas av Kammarkollegiet som en särskild fond. Till Kammarkollegiets uppgifter hör att bevaka Allmänna arvsfon- dens rätt, förvalta arvsfondens kapital samt utföra administrativa och handläggande uppgifter åt Arvsfondsdelegationen. Kammarkollegiets kostnader finansieras med medel från Allmänna arvsfonden och fick kollegiet disponera maximalt för detta än- damål. trädde ändringar i förordningen (2004:484) om Allmänna arvsfonden i kraft, vilka i huvudsak innebär att Fonddelega- tionen inom Kammarkollegiet har i uppdrag att besluta om långsiktig placeringsinriktning och strategiska frågor för förvaltningen av Allmänna arvsfondens kapital. Fonddelegationen, som utses av regeringen, är ett särskilt beslutsorgan inom Kammarkollegiet när det gäller frågor inom kapitalförvaltningen. Den är sammansatt av personer med lång erfarenhet från skilda delar av kapitalmarknaden och utgör ett starkt stöd för ka- pitalförvaltningen. Kammarkollegiets kapitalförvaltning sker i syfte att tillgodose såväl behovet av en god direktavkastning som önskemålet om värdebeständig- het. En tiondel av de medel som tillfallit fonden läggs till fondkapitalet. Återstoden får tillsammans med direktavkastning delas ut. Kammarkollegiet ska till regeringen, i samband med att den egna årsredovisningen lämnas, även lämna en redovisning av förvalt- ningen av Allmänna arvsfonden. Redovisningen ska granskas av Riks- revisionen inom ramen för den årliga revisionen. 2 Förvaltning av Allmänna arvsfonden 2.1 Hur Allmänna arvsfonden får egendom När en person avlider utan att efterlämna maka, make eller närmare släk- tingar än kusiner och det finns egendom i dödsboet är Allmänna arvsfon- den legal arvtagare i den mån egendomen inte har testamenterats till Om den avlidne var änka eller änkling, tillfaller arvet All- männa arvsfonden endast om det inte finns några arvsberättigade släk- tingar efter den först avlidna makan eller maken. En förutsättning för att dessa släktingar ska ärva är att de till exempel inte uteslutits från arv på grund av testamente eller att de inte tidigare fått ut vad de är berättigade Förutom genom arv kan fonden också få egendom genom bland annat förmånstagarförordnande i försäkringsavtal, gåva eller testamente. När det inte finns någon annan arvinge än Allmänna arvsfonden och fonden inte uteslutits från arv genom testamente, ska Kammarkollegiet förordna en god man. Den gode mannen företräder fonden vid boutred- ningen och sköter det praktiska arbetet med boet. Vidare står den gode mannen under kollegiets tillsyn. När boutredningen är klar redovisar den gode mannen sin förvaltning till Kammarkollegiet och betalar in de me- del som finns kvar till fonden. Medlen tas upp i Allmänna arvsfondens redovisning de betalas in till fonden. Kammarkollegiet företräder Allmänna arvsfondens intressen och ser till att boet avvecklas på ett riktigt sätt. inkom 1 515 arvs- fondsärenden till kollegiet. I dessa fanns det ett testamente i 1 039 fall, med en begäran om att kollegiet skulle godkänna den avlidnas testamente till förmån för någon annan än fonden. De flesta testamenten godkändes av kollegiet. Antalet dödsbon där egendom, helt eller delvis, skulle av- vecklas för arvsfondens räkning uppgick till 558. kom det in netto till Allmänna arvsfonden jämfört med 2013. 2.2Om Allmänna arvsfonden avstår egendom Kammarkollegiet strävar efter att avveckla berörda dödsbon så snabbt som möjligt så att likvida medel kommer fonden till godo och kan delas ut för dess ändamål. I vissa fall får arv eller försäkringsbelopp som fond- en mottagit avstås till någon annan. Det får ske om det med hänsyn till uttalanden av arvlåtaren eller andra särskilda omständigheter kan anses stämma överens med arvlåtarens yttersta vilja. Arv eller försäkringsbe- lopp får också avstås till arvlåtarens släkting eller någon annan person som har stått arvlåtaren nära, om det kan anses skäligt. inkom 106 ansökningar om arvsavstående till Kammar- kollegiet. Vidare får arv som utgörs av egendom av väsentlig betydelse från kul- turhistorisk synpunkt eller från natur- eller kulturvårdssynpunkt avstås till en juridisk person som har särskilda förutsättningar att ta hand om egendomen på lämpligt sätt. Om det finns särskilda skäl, får ett belopp av det arv som tillfallit Allmänna arvsfonden tillsammans med sådan egen- dom avstås till den som tar emot egendomen att användas för sådana omedelbara åtgärder, som är nödvändiga för att bevara egendomen. En ansökan om arvsavstående ska ges in till Kammarkollegiet senast efter dödsfallet eller efter det att arvet genom preskription tillfallit fon- den. beslutar Kammarkollegiet om avstående av arv eller försäkringsbelopp oberoende av värdet på kvarlå- tenskapen. Om det i ett ärende om avstående av arv eller försäkringsbe- lopp som tillfallit Allmänna arvsfonden uppkommer någon fråga av sär- skild vikt från allmän synpunkt, ska kollegiet lämna över frågan med Skr. 2014/15:132 eget yttrande till regeringen för avgörande. 2.3Kammarkollegiets etiska riktlinjer för kapitalförvaltningen Kammarkollegiet ser ekonomisk, ekologisk och social hållbar utveckling som en förutsättning för långsiktig tillväxt. Kammarkollegiets ESG-policy i kapitalförvaltningen (ESG står för Environment, Social, and Governance factors) utgår från en etablerad normgrund, fastställda kriterier och en process som utvecklas för att vara en integrerad del i investeringsprocessen. Normgrunden omfattar interna- konventioner för miljö, mänskliga rättigheter, arbetsrätt och anti- korruption samt för humanitär rätt. Exempel på internationella normer som ska följas av de bolag investerar i är: FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna kärnkonventioner om rättigheter i arbetslivet Rio-deklarationen om miljö och utveckling FN:s konvention om biologisk mångfald FN:s konvention mot korruption Kammarkollegiet följer i sin kapitalförvaltning principer för ansvarsfulla investeringar (UNPRI). Policyn omfattar också fastställda kriterier för följande produkter och branscher: alkohol, porno- grafi, spel, tobak och vapen. För varje område bestäms hur stor andel av bolagens omsättning som högst får härröra från involvering i dessa pro- dukter och branscher. 2.4Kammarkollegiets förvaltning av Allmänna arvsfonden Allmänna arvsfonden förvaltas av Kammarkollegiet som en särskild fond. En tiondel av de medel som har tillfallit fonden läggs till fondkapitalet. Återstoden och årets avkastning ska vara tillgängliga för utdelning från och med närmast följande år men får också läggas till fonden. Tabellen nedan visar hur stor andel av de influtna medlen som har lagts till fondkapitalet samt summan av de utdelningsbara medlen. Utdelningsbara medel som har tillfallit Allmänna arvsfon- Influtna arvsmedel (netto) Varav (netto) som arvsmedel (netto) Direktavkastning (netto) * Tabellen visar enbart utdelningsbara medel baserat på influtna arvsmedel under respektive år. Det finns fritt kapital ackumulerat som inte syns i tabellen. Därför finns det mer medel att dela ut än det som kommer in . Allmänna arvsfondens bokförda värde1 uppgick till , jämfört med året innan. Marknadsvärdet var , jämfört med föregående år. Se tabell 2.2. Fondens tillgångar är placerade i andelar i Kammarkollegiets svenska respektive utländska aktiekonsortier samt företagsobligations-, aktie- index- och räntekonsortier. var placerade i det svenska aktiekonsortiet, i det utländska aktiekonsor- tiet, i aktieindexkonsortiet, i räntekonsortiet, i företagsobligationskonsortiet och i likvida tillgångar. 1 Bokfört värde är det totala värdet av ett företags tillgångar som skulle betalas ut till aktieägarna om företaget skulle säljas. Genom att jämföra ett företags bokförda värde med dess marknadsvärde kan man utröna huruvida företagets aktier är över- eller Allmänna arvsfondens värdeutveckling, Av tabell 2.3 framgår att hade innehavet i räntekonsortiet en avkastning på 3,6 (2,3) procent jämfört med index2 3,0 (1,8) procent. Räntekonsortiets avkastning för den senaste femårs- perioden var jämfört med index . inkluderades tillgångsslaget företagsobligationer i portföljen. Avkast- ningen i företagsobligationskonsortiet3 blev , vilket översteg jämförelseindex . Innehavet i det svenska aktiekonsortiet hade en avkastning på 15,7 (25,8) procent jämfört med index4 15,7 (26,3) procent. Det svenska aktiekonsortiet bildades genom avknoppning av den utländska delen från det tidigare aktiekonsortiet. Innehavet i det utländska aktiekonsortiet hade en avkast- ning i linje med index5 på . Det utländska aktiekonsortiet bildades i form av den avknoppade utländska delen från det tidigare aktiekonsortiet. Innehavet i aktieindexkonsortiet hade en avkastning på 13,8 (24,9) procent att jämföra med index6 13,8 (24,8) procent. Aktieindexkonsortiets avkastning för den senaste femårsperioden har varit , vilket är likvärdigt med index. 3NOMX , Total Return 4OMXS Cap Gross Index 5MSCI World Net (developed) 6OMXS 30 Cap Gross Index, justerat för etisk granskning Totalavkastning i Allmänna arvsfondens portfölj, procent -0,8 Kammarkollegiet lyckades skapa ett mervärde eftersom den aktiva av- kastningen positivt bidrog, det vill säga överpresterade, mot jämförelse- index med . Detta kan hänföras till en lyckosam aktiv förvaltning i såväl ränte- som företagsobligationskonsortiet. Den riskjusterade avkastningen, mätt som informationskvot för hela förmö- genhetsportföljen, har varit god. har Allmänna arvsfonden tillförts 734,3 (792,1) från influtna arvsmedel och avkastning från kapitalförvaltningen. Utbetalningar av stöd för att främja ändamål och för administration av fonden har gjorts med 614,9 (508,3) . Totalt fanns /15 ett belopp uppgående till tillgängligt för Arvsfondsdelegationen att fatta beslut om . Året innan var motsvarande belopp . 2.6Kostnader för förvaltning och administration Allmänna arvsfondens medel används för att täcka Kammarkollegiets kostnader för förvaltning och administration av dödsboavveckling, hante- ringen av återkravsärenden, fondförvaltning och utbetalningar av pro- jektmedel. På samma sätt används fonden för att täcka kostnaderna för handläggning av projektansökningar och projektredovisningar inkomna till Arvsfondsdelegationen samt för controller-, kommunikations- och utvärderingsverksamhet. Kostnader för förvaltning och administration uppgick till totalt . Hur dessa kostnader har utvecklats framgår av tabell 2.4. I tabellen redovisas kostnaderna för Arvs- fondsdelegationen utifrån en annan fördelning än . Fördel- ningen i tabellen är densamma som återfinns i Kammarkollegiets års- redovisning. Den tidigare fördelningen av kostnader för Arvsfondsdele- gationen var personalkostnader, förvaltningskostnader samt verksam- hetsspecifika kostnader, vilket försvårade jämförelsen med Kammar- kollegiets årsredovisning. Förvaltnings- och administrationskostnader, De ökade förvaltningskostnaderna för Arvsfondsdelegationens verksam- het beror på den personalförstärkning som genomförts successivt . har de medel som Arvsfondsdelegationen har att fördela ökat. Ökningen består dels av de medel som inkommer till följd av av- vecklingen av dödsbon, dels av direktavkastningen från förvaltningen av Allmänna arvsfonden. För att i motsvarande mån öka volymen av bevil- jade projektmedel till landets ideella organisationer har fler handläggare anställts. Målsättningen har varit att med bibehållen kvalitet i handlägg- ningen bevilja mer projektmedel . har kommuni- kationsverksamheten förstärkts och effektiviserats. Syftet med detta är att få in fler ansökningar. En utvärderingsverksamhet har byggts upp och etablerats i samråd med och i enlighet med lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden. Dessa tre förstärkningar har sam- mantaget bidragit till ökningen av verksamhetens driftskostnader. lanserade Arvsfondsdelegationen ett socialt forum på nätet för arvsfondsprojekt och deras intressenter. Syftet är dels att sprida erfa- renheter från och mellan projekten, dels att göra Arvsfondsdelegationens verksamhet mer transparent för allmänhet, föreningsliv, medier och öv- riga intressenter. inrättades en controllerfunktion som ansva- rar för att dels ge projekten och handläggarna stöd i ekonomiska frågor, dels förbättra kontrollen av projektmedlen. Controllerfunktionen för- stärktes ytterligare , vilket har minskat risken för oegentlig- heter. utvecklades och lanserades en ny webbplats, vilket inneburit ökade kostnader. har även kostnader för utveckling av ett nytt diarium och ärendehanteringssystem belastat budgeten. 2014/15:132 Driftskostnader i förhållande till projektmedel och antal beslut Tabell 2.5 visar hur stor andel av de beslutade projektmedlen som är driftskostnader för Arvsfondsdelegationen –2014. Dessa uppgår till . Tabell 2.5 Driftskostnader i förhållande till beslutade projektmedel, procent Trots att driftskostnaderna har ökat kontinuerligt är an- delen driftskostnader i förhållande till beslutade projektmedel på en låg nivå jämfört med . Det beror på att volymen beslu- tade projektmedel har ökat i en snabbare takt än driftskostnaderna. En annan indikator för driftskostnaderna är kostnaderna i förhållande till antalet fattade beslut om projektansökningar. I tabell 2.6 visas ut- vecklingen av dessa kostnader. Driftskostnader per beslut, kronor Denna indikator visar att driftskostnaderna i förhållande till antalet beslut minskade . Den tidigare ökningen har till del att göra med att projekten i genomsnitt blivit större och därmed mer komplexa. Det beror även på att beslutsunderlagen som tas fram till Arvsfondsdelegationen har blivit mer genomarbetade och därmed håller högre kvalitet. Detta har varit möjligt på grund av att antalet ansökningar var relativt lågt –2013 och att handläggarna då kunnat lägga ner mer tid per inkommen ansökan. ökade antalet inkomna ansökningar. ökade även antalet beslut. Antalet inkomna ansökningar 2014 låg på ungefär samma nivå som , vilket betyder att driftskostnaderna per beslut ökat med men att kostnadsutvecklingen brutits. 3Fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden Handläggning av ärenden om stöd ur Allmänna arvsfonden regleras i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden. Arvsfondsdelegationen beslutar om fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden. Riktlinjer för fördelning av stöd Enligt lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden ska stöd ur Allmänna arvsfonden främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för fondens tre målgrupper: barn, ungdomar och personer med funktionsnedsättning. Stöd ur fonden ska i första hand lämnas till verksamhet som är nyskap- ande och utvecklande. Stöd får också, om det bedöms som särskilt ange- läget, lämnas till anläggningar, lokaler och utrustning. Projekt som beviljas stöd ska kunna bidra till att de berörda målgrupper- nas villkor och förutsättningar förbättras och utvecklas. En bedömning görs av i vilken utsträckning företrädare för barn, ungdomar eller perso- ner med funktionsnedsättning själva är delaktiga i planeringen och ge- nomförandet av projekten. På samma sätt görs en bedömning av graden av nyskapande i projektet. Syftet är att ge stöd till utvecklingsprojekt med potential att leva vidare även efter det att det ekonomiska stödet ur fonden har upphört. Syftet är att ge stöd till projekt som kan verka framåtsyftande och inspirera andra organisationer att starta liknande verksamhet. De som kan få stöd är organisationer som bedriver ideell verksamhet, men offentlig huvudman kan även beviljas stöd för utvecklingsverksam- het om det finns särskilda skäl. En kommun kan till exempel beviljas stöd för att genomföra ett projekt. I sådana fall ställs särskilt höga krav på att projektet är nyskapande och bedrivs i nära samarbete med en ideell förening. Stöd får inte ges till enskilda personer eller till vinstdrivande företag. Ett projekt kan enligt praxis beviljas stöd ur Allmänna arvsfon- den under högst . En plan ska finnas över hur verksamheten eller metoden kan leva vidare efter projektets slut samt för hur projektets erfarenheter ska tas till vara och spridas. För samtliga projekt tas beslut om stöd i taget. Stöd kan även lämnas för del av kostnader för ny-, om-, eller tillbyggnad av lokaler och anläggningar. Till skillnad från projektstöden krävs för lokalstöd att det bedöms som särskilt angeläget. Verksamheten ska vara nyskapande på orten. Endast organisationer som bedriver ideell verk- samhet kan beviljas lokalstöd. Stödet är villkorat på så sätt att det skrivs av . Lokalen eller anläggningen ska ägas av den sökande föreningen eller hyras med långtidskontrakt. Om lokalen eller anläggningen används till annat ändamål än vad som överenskommits kan begäran om återbetalning ske. Den som beviljas lokalstöd ska också bidra till finansieringen av projektet med en inte oväsentlig del. Under beredningen av sådana ansökningar inhämtas alltid uppgifter om till- gängligheten för personer med funktionsnedsättning. Inför samtliga be- slut om bifall för lokalstödsansökningar sker en dialog med berörd kom- mun. 3.2Fördelning av stöd 2014 fördelades till projekt efter beslut av Arvsfondsdelegationen. Det är en ökning jämfört med året innan och den högsta summan i Allmänna arvsfondens historia. Av dessa medel utgör lokalstöd och projektstöd. Figur 3.1 visar utvecklingen av det stöd som har beviljats av Arvsfondsdelegationen. Figur 3.1 Utveckling av fördelningen av stöd, –ökade den totala summan projektmedel som fördelats av Arvsfondsdelegationen . Jämfört med 2004, när Arvsfondsdelegationen blev en från fristående nämndmyndighet, är ökningen , eller 140 pro- cent. Geografisk fördelning av beviljade medel () av de medel som fördelades gick till lokala och regionala projekt. Resterande medel gick till nationella projekt. Exempel på nationella projekt är barn- och ung- domsprojekt som samarbetar med kulturinstitutioner över hela landet och en nationell funktionshindersorganisation som tagit fram en utbildnings- strategi för personer som har neuropsykiatriska funktionsnedsättningar. Mätt i antal är (276 stycken) av beviljade projekt av lokal eller regional natur, medan resterande projekt utgörs av nationella pro- jekt. I likhet med fick projekt i samtliga län bifall . Flest ansökningar kommer från föreningar i storstadsområdena, vilket är naturligt eftersom där också finns flest föreningar och personer. Tabell 3.1 redovisar den länsvisa fördelningen av medel ur Allmänna arvsfonden. Tabellen visar endast de lokala och regionala projekten. De nationella projekten är inte medräknade. Noterbart är att inget län har färre än fyra projekt. Tabell 3.1 Regional fördelning av beviljade medel till lokala och regionala projekt, 3.3Antalet inkomna och beslutade ärenden