prop · H203100 · 2015-04-15 00:00:00 — bruttoskuld vid oförändrat beteende ................................................................ Diagram 11.7 Nuvärdesberäknade nettobidrag för generationer födda Diagram 11.8 Offentliga utgifter –2014 .............................................................. Diagram 11.9 Primärt finansiellt sparande vid högre efterfrågan .............................. Diagram 11.10 BNP per person fördelat efter användning........................................ Diagram 11.11 Primärt finansiellt sparande vid ett längre arbetsliv .......................... Diagram 11.12 Primärt finansiellt sparande vid en snabbare etablering.................... Diagram 11.13 Primärt finansiellt sparande vid ett högre arbetsutbud bland Diagram 11.14 Primärt finansiellt sparande vid förbättrad hälsa............................... Diagram 11.15 Primärt finansiellt sparande vid ett försämrat utgångsläge............... Diagram 11.16 Riskindex för finanspolitikens hållbarhet.......................................... Diagram 11.17 IMF:s hållbarhetsindikator ................................................................. Förslag till riksdagsbe- slut P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.godkänner regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budget- politiken (avsnitt 3), 2.godkänner regeringens förslag till riktlinjer för skattepolitiken (avsnitt 5.5), 3.antar regeringens förslag till lag om ändring i riksdagsordningen (avsnitt 2.1 och 12.2), 4.godkänner den föreslagna ändringen av ändamål och verksamheter som ska innefat- tas i utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik respektive utgiftsområde 4 Rättsväsendet (avsnitt 12.1), 5.godkänner den föreslagna ändringen av ändamål och verksamheter som ska innefat- tas i utgiftsområde 24 Näringsliv respektive utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och fi- nansförvaltning (avsnitt 12.1). P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i riksdagsordningen Härigenom föreskrivs i fråga om riksdagsordningen dels att tilläggsbestämmelse 9.5.3 ska ha följande lydelse, dels att bilagan ska ha följande lydelse. finansförvaltning, 3 Skatt, exekution, 4 Rättsväsendet, nationell samverkan, 6 Försvar och omsorg, 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning, 11 Ekonomisk trygghet vid ålder- dom, 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn, 13 Integration och jämställdhet, 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, 15 Studiestöd, 16 Utbild- ning och universitetsforskning, 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, 18 Samhällsplanering, bostads- försörjning och byggande samt kon- sumentpolitik, 19 Regional tillväxt, 20 Allmän miljö- och naturvård, finansförvaltning, 3 Skatt, exekution, 4 Rättsväsendet, 5 Inter- nationell samverkan, 6 Försvar och omsorg, 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning, 11 Ekonomisk trygghet vid ålder- dom, 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn, 13 Jämställdhet och 15 Studiestöd, 16 Utbildning medier, trossamfund och försörjning och byggande samt kon- sumentpolitik, 19 Regional tillväxt, P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 näringar, landsbygd och 27 Avgiften till Europeiska unionen. 27 Avgiften till Europeiska unionen. Beslut i fråga om vilka ändamål och verksamheter som ska innefattas i ett utgiftsområde fattas i samband med beslut med anledning av den ekonomiska vårpropositionen. – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – 15.Arbetsmarknadsutskottet ska bereda ärenden om a)arbetsmarknadspolitik med arbetslöshetsförsäkring, b)arbetslivspolitik med arbetsrätt, arbetsmiljö och frågor som rör löne- bildning, c) integration, c) nyanlända invandrares etable- d)åtgärder mot diskriminering i den mån ärendena inte tillhör ett annat ut- skotts beredning, e)jämställdhet mellan kvinnor och män i den mån ärendena inte tillhör ett annat utskotts beredning, samt f) anslag inom 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Denna lag träder i kraft . Riktlinjer för den eko- nomiska politiken och budgetpolitiken P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 3 Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Ett som håller ihop en expansiv finanspolitik motiverad. genomfördes dock fortsatta omfat- ska vara en förebild i världen. tande ofinansierade reformer, främst skattesänk- som kännetecknas av alla kvinnors och mäns lika Dessa har, tillsammans med den utdragna värde, självförtroende, solidaritet och tron på att ekonomiska återhämtningen, bidragit till bety- framtiden går att förändra. Ett land där vi inve- dande underskott i de offentliga finanserna. sterar gemensamt i människor och miljö, i kun- hade den offentliga sektorn ett under- skap och konkurrenskraft, i trygghet i och Detta är inte håll- Ett land där vi överbryg- För att återföra de offentliga finanserna till gar klyftor och där alla flickor och pojkar, kvin- en hållbar bana krävs därför inkomstförstärk- nor och män, har möjligheter att förverkliga sin ska vara en ledande och inspirerande kraft i världen. Regeringen bedömer att svensk ekonomi ioner skapar innovationskraft och ger nya jobb- gradvis kommer att återhämta sig de kommande Konjunkturläget i omvärlden ser ut att Men de senaste årens utveckling gör att vi står förstärkas, även om återhämtningen av allt att inför flera betydande utmaningar. döma kommer att gå långsamt, särskilt i euro- heten har bitit sig fast på höga nivåer och Riskerna för en svagare utveckling är tappar i konkurrenskraft. betydande och en försämrad ekonomisk utveckl- Många är osäkra på om välfärden och trygghets- ing i euroområdet bedöms utgöra den enskilt systemen kommer att finnas där för dem. digt växer inkomstklyftorna mellan människor Arbete betyder gemenskap och tillhörighet; och ojämställdheten mellan kvinnor och män makt att forma sitt liv och sin framtid. Otillräcklig politisk handlingskraft har kvinnor och män finner ett jobb är avgörande – lett till att är på väg att missa 14 av de 16 både för att hålla ihop och för att säkra miljökvalitetsmål som en bred politisk enighet En av regeringens viktigaste upp- sagt sig stå bakom. gifter är att minska ar- betslösheten och öka sysselsättningen. Arbetslösheten ska sjunka, skolresultaten ligt sysselsättningsmål ska styra den ekonomiska vändas, omställningen till ett mer hållbart sam- Antalet personer som arbetar och hälle accelereras och välfärden ska stärkas. antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka så rige ska vara ett land som håller ihop. mycket att når lägst arbetslöshet i EU Ordning och reda i de offentliga finanserna är Därför måste fler och bättre jobb tillskap- grunden för fler jobb och en hållbar välfärd. Som samhälle kan vi aldrig vara nöjda så länge inledningen av finanskrisen uppvisade den of- människors kunskap, ambition och värdighet fentliga sektorn ett betydande överskott. förverkas i destruktiv arbetslöshet. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 göras för att stärka god fysisk och psykisk ar- betsmiljö samt goda villkor. En aktiv näringspolitik, ökad export och of- fensiva framtidsinvesteringar ökar efterfrågan på arbetskraft och säkrar tillväxten. För att bygga starkt och möta en ökad internationell konkurrens behöver vi skapa goda förutsättning- ar för kreativitet, entreprenörskap och innovat- ion. Små och medelstora företag måste ges bättre möjligheter att växa och nå ut på den globala marknaden. Samverkan mellan näringslivet, det offentliga och akademin krävs för att bättre ta tillvara vår potential. som över 400 000 människor är ar- betslösa, är antalet lediga jobb på historiskt höga nivåer. Dessutom finns behov av investeringar och investeringar i välfärden, där många arbets- tillfällen skulle kunna skapas. Därutöver har många arbetsgivare svårt att hitta rätt kompe- tens. För att matchningen på arbetsmarknaden ska fungera krävs både att arbetsförmedlingen stärks och att människor har den kompetens som krävs. behöver ett kunskapslyft. Fler unga måste påbörja och fullfölja en gymna- sieutbildning och fler vuxna måste ges möjlighet till omskolning och vidareutbildning i vuxenut- bildning, högskola och folkhögskola. För att stärka den geografiska matchningen krävs ett ökat bostadsbyggande och förbättrade pend- lingsmöjligheter så att människor kan flytta eller pendla dit jobben finns. Det måste också finnas goda förutsättningar för att utveckla arbetstill- fällen på landsbygden. Arbetslösheten i är ojämnt fördelad. Unga, lågutbildade, utrikes födda och personer med funktionsnedsättning kan ha en särskilt utsatt situation. Ingen ung människa ska börja sitt vuxna liv i långtidsarbetslöshet. Regeringens målsättning är därför att ingen ung ska behöva gå arbetslös i . Mycket få delta- gare i sysselsättningsfasen i jobb- och utveckl- ingsgarantin (Fas 3) går vidare till arbete eller studier. Sysselsättningsfasen ska avvecklas. Rege- ringen anser därför att långtidsarbetslösa ska ges större möjligheter till utbildning eller subvent- ionerat arbete i välfärdssektorn. Förmågan hos dem som kommer till på flykt från krig och förföljelse behöver tas tillvara på ett mycket bättre sätt. Etableringen ska snabbas upp. Undervisning i svenska ska kunna starta snabb- bare. Möjligheterna till validering ska förbättras. Personer med funktionsnedsättning ska ha goda möjligheter i arbetslivet. Hinder för delaktighet på arbetsmarknaden ska rivas. De senaste årens utveckling, med allt fler unga som inte får med sig tillräckliga kunskaper från till gymnasieskolan är oroväckande för våra barns framtid och ett hot mot utveckling och konkurrenskraft. Internationella studier visar att kunskapsresultaten i den svenska skolan sjunkit snabbare än i något annat OECD- land. har likvärdigheten mellan skolor försämrats. Kunskapsnivån i den svenska skolan ska höjas och kvaliteten i undervisnings- situationen ska stärkas. Alla har rätt att lyckas och utvecklas i skolan och jämlikheten ska öka. Lärarna ska kunna ge eleverna det stöd de behö- ver för att eleverna ska kunna utvecklas utifrån sina förutsättningar. Därför föreslår regeringen omfattande satsningar på fler anställda i skolan så att lärare kan få tid till sitt arbete och klasserna kan bli mindre, stöd till alla elever som riskerar att halka efter genom förstärkt specialundervis- ning och tydliga insatser för att öka läraryrkets attraktivitet. Regeringens målsättning är att alla skolor ska vara bra skolor. Bara så kan vi bygga en svensk skola i världsklass. Samhället måste utvecklas på ett sätt som är socialt och ekologiskt hållbart och tillväxten måste fördelas rättvist. Detta är vår tids ödesfrå- gor, men också frågor där har goda möj- ligheter att ligga i framkant. ambitioner på klimatområdet – den yttersta förutsättningen för en långsiktigt god levnadsstandard – har hållits tillbaka. Stödet för att värna den biologiska mångfalden ska stärkas väsentligt. Det ska bli mer lönsamt att välja klimatvänliga lösningar både som producent och som konsu- ment, och svårare och dyrare att välja det som förstör vår gemensamma miljö. Klimatinveste- ringar ska stödjas, både lokalt och globalt. De offentliga klimatinvesteringarna ska öka. Avgö- rande steg mot att nå miljökvalitetsmålen ska tas. har glidit isär. Allt för många har hal- kat efter och inte fått del av det växande välstån- det. Med växande klyftor minskar de gemen- samma erfarenheterna och beröringspunkterna. Därmed urholkas förståelsen för andra männi- skors livssituation. Med växande inkomstskill- nader minskar kvinnors och mäns frihet. Männi- skors möjlighet att flytta dit de vill och delta i sociala sammanhang på lika villkor försämras när klyftorna växer. Det gör det svårare för som nation att skapa insikt om, och gemensamt ta sig an, de stora framtidsutmaningarna. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 ekonomiska politiken ska användas för att öka den ekonomiska jämlikheten. Ett jämlikt är ett framgångsrikt . Ett jämlikt förutsätter ett jämställt . Regeringens politik syftar till att minska klyf- torna mellan kvinnor och män. Regeringen avser att noga följa hur jämställdheten och jämlikheten utvecklas. Dagens skillnader i villkor mellan kvinnor och män är oacceptabla. Därför ska en feministisk grundsyn prägla den ekonomiska politiken. Kvinnor och män ska ges samma möj- ligheter inom skolan och utbildningssystemet samt på arbetsmarknaden. För att förbättra kvinnors villkor krävs att inkomstskillnaderna mellan män och kvinnor minskas och att välfär- den stärks. Samhällets stöd till människor med knappa ekonomiska resurser måste stärkas. Det handlar om höjningar av sjuk- och aktivitetsersättningen, underhållsstödet och bostadstillägget för pens- ionärer. För ökad trygghet och omställ- ningsförmåga stärks a-kassan. Allt för många människor, främst kvinnor, har gått ned i arbets- tid eller helt slutat arbeta för att ta hand om nå- gon närstående. En bättre äldreomsorg är därför inte bara en fråga om en trygg ålderdom, det är också en fråga om människors möjlighet till arbete. En välfungerande välfärd av god kvalitet är en förutsättning för att förbättra kvinnors livsvillkor. I denna proposition slås inriktningen för rege- ringens ekonomiska politik fast. De reformer som föreslås i propositionen Vårändringsbudget träder i kraft successivt . I några andra fall aviseras reformer eller budgetförstärkningar med ikraftträdande först . Denna proposition och propositionen Vårändringsbudget bygger på en över- enskommelse mellan regeringspartierna och . En politik för fler jobb och bättre skola samt social och ekologisk hållbarhet, ger ökad sam- manhållning och är avgörande för ut- veckling. ska vara ett land som håller ihop. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Tabell 3.1 Reformer och finansiering Effekt på finansiellt sparande i offentlig sektor Fler jobb och stärkt konkurrenskraft Högre utbildning, vuxenutbildning och En jämlik kunskapsskola med tid för Alla skolor ska vara bra skolor Biologisk mångfald och skydd av natur Mer resurser till miljömyndigheter Ökad välfärd och trygghet Mer personal inom äldreomsorgen Höjt tak och grundbelopp i a-kassan (inkl. samordning med sjukpenning) Höjt bostadstillägg för pensionärer Höjd sjuk- och aktivitetsersättning Utökat stöd till kvinnojourer Ökat stöd till kultur P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Tabell 3.1 Reformer och finansiering (forts.) Effekt på finansiellt sparande i offentlig sektor Sänkt respektive slopad nedsättning av Slopat RUT-avdrag för hjälp med läxor Höjd skatt på termisk effekt i kärn- Beräkningsteknisk överföring till hushål- Anm.: Beloppen avser reformer och finansiering som föreslås i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2014/15:99) res pektive aviseras i denna proposition. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 3.1Utsikter för svensk ekonomi En gradvis återhämtning i svensk ekonomi för- väntas . I omvärlden ser kon- junkturläget ut att förstärkas, även om åter- hämtningen av allt att döma kommer att gå lång- samt, särskilt i euroområdet. En starkare ut- veckling i omvärlden ökar efterfrågan på svenska exportvaror och tjänster, vilket i sin tur väntas bidra till ökade investeringar i näringslivet, lägre arbetslöshet och ett stigande resursutnyttjande. Läget på arbetsmarknaden ser dock ut att för- bättras relativt långsamt. Det behövs därför in- satser för att bidra till en mer påtaglig nedgång i arbetslösheten. Prognosen är dock osäker och riskerna för en svagare utveckling är betydande. En försämrad ekonomisk utveckling i euroområdet utgör den enskilt största risken. kan utveck- lingen bli starkare om återhämtningen i euro- området skulle gå snabbare än vad som antagits i prognosen. Långsam återhämtning i omvärlden Återhämtningen i världsekonomin var överlag långsam 2014, men konjunkturutvecklingen skiljde sig åt mellan olika länder och regioner. Medan ekonomierna i och utvecklades relativt starkt, var tillväxten i euro- området jämförelsevis svag. I många fram- växande ekonomier, däribland , bromsade tillväxten in . Ett lägre oljepris, lägre räntor och en i övrigt mer expansiv penningpolitik förväntas bidra till en något starkare konjunkturutveckling i euro- området 2015. Den ekonomiska aktiviteten hålls tillbaka av att företag, hushåll och den offentliga sektorn bibehåller ett högt sparande för att minska sina skulder. Dessutom bidrar en hög arbetslöshet i många ekonomier till att dämpa efterfrågeutvecklingen. Utvecklingen i ekonomi förväntas vara stark . En fortsatt hög sysselsättningstillväxt skapar, tillsammans med låga räntor och ett lågt oljepris, utrymme för en hög tillväxt i hushållens konsumtion. Höga vins- ter och ett högt förtroende bland företagen för den ekonomiska utvecklingen stimulerar investe- ringstillväxten. I den kinesiska ekonomin pågår en omställ- ning, från en tillväxt till stor del beroende av investeringar, till en tillväxt som i större ut- sträckning är driven av konsumtion. Denna ut- veckling leder till en mer balanserad BNP-tillväxt . Den sammantagna bedömningen är att kon- junkturen i omvärlden kommer att stärkas . I euroområdet, som är viktigaste exportmarknad, kommer dock åter- hämtningen, av allt att döma, att gå långsamt. Gradvis återhämtning i svensk ekonomi Den långsamma återhämtningen i omvärlden har medfört en dämpad utveckling av svensk export – i synnerhet varuexporten. Tillväxten har i stäl- let framför allt drivits av hushållens konsumtion och bostadsinvesteringar. Investeringar i maski- ner utvecklades däremot svagare, vilket beror på den svaga exportutvecklingen. Tabell 3.2 Makroekonomiska nyckeltal Procentuell förändring om inte annat anges. Utfall 2014, prognos 2015–2019 -1,9 -1,4 -0,8 -0,1 -0,2 1Fasta priser, referensår 2013. 3Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. Potentiell BNP kan inte observeras och utfall saknas såldes. 4I åldern 15–. 5Förädlingsvärde till baspris per arbetad timme. 6I procent av arbetskraften, 15–. 7Mätt enligt konjunkturlönestatistiken. Källor: , och egna beräkningar. I takt med att återhämtningen i omvärlden forts- ätter förväntas också tillväxten i svensk export öka. Även tillväxten i hushållens konsumtion bedöms tillta , understödd av låga räntor och en gradvis förbättring av läget på arbetsmarknaden. Dessutom förväntas bo- stadsinvesteringar och ökande investeringar inom tjänstebranscherna lämna ett betydande positivt bidrag till BNP-tillväxten 2015 och 2016, som väntas bli något högre än 2014. Arbetslösheten har uppgått till . har sysselsättningen stigit, men inte tillräckligt för att minska arbetslösheten eftersom antalet per- soner i arbetskraften också har ökat. Uppgången i sysselsättningen 2014 har framför allt drivits av de tjänsteproducerande branscherna. Arbetslösheten väntas minska i takt med att konjunkturåterhämtningen ökar efterfrågan på arbetskraft. Regeringen bedömer också att aktiva insatser är nödvändiga för att minska arbets- lösheten. Återhämtningen i svensk ekonomi innebär att resursutnyttjandet stiger . Sammantaget bedöms ca 380 000 personer vara arbetslösa 2016 och av dem kommer sannolikt en stor andel vara perso- ner med en svag ställning på arbetsmarknaden. Inflationen har varit låg och under Riksban- kens målnivå . Den har pressats ned av låga importpriser och av ett lågt resursutnytt- jande. Bland annat bidrog ett lägre oljepris till att inflationen hölls nere även . Även förväntningarna om inflationen har blivit lägre. Den förväntade inflationen uppgick till , enligt ett enkätbaserat mått (se diagram 3.1). För att understödja en uppgång i inflationen har sänkt reporäntan, från till -0,. Därutöver har påbörjat ett program för köp av statsobligationer. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Diagram 3.1 Reporänta, inflation och inflationsförväntning- ar Procent (reporänta) respektive årlig procentuell förändring Källor: , och Prospera. Underskott i de offentliga finanserna De offentliga finanserna som successivt försäm- rats , försvagades ytterligare 2014 jämfört med och den offentliga sektorn redovisade ett underskott på eller av BNP. Försämringen beror dels på den relativt svaga ekonomiska återhämt- ningen och dels på ofinansierade åtgärder, fram- för allt ofinansierade skattesänkningar, som den förra regeringen genomförde. Underskottet i den offentliga sektorns finanser beräknas minska som en följd av den ekonomiska återhämtningen samt en ansvarsfullt förd eko- nomisk politik. Det finansiella sparandet 2015 beräknas till -1,av BNP och förväntas vara i balans 2018. Staten och kommunsektorn beräknas uppvisa underskott 2015, medan ålderspensionssystemet väntas vara i balans. Den förstärkning av det finansiella sparandet som bedöms ske sker i huvudsak inom staten. Det finansiella sparandet i ålderspensionssystemet bedöms gradvis försvagas under hela prognosperioden. Den kommunala sektorn bedöms redovisa ett svagt negativt, men stabilt, finansiellt sparande, medan sektorns ekonomiska resultat är positivt och i linje med god ekonomisk hushållning un- der prognosperioden, dvs. 2015–2019. Till följd av underskotten i den offentliga sek- torn bedöms bruttoskulden som andel av BNP öka något. Bruttoskulden som andel av BNP förväntas därefter gradvis minska något . P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Tabell 3.3 Den konsoliderade offentliga sektorns finanser Utfall 2014, prognos 2015–2019 -1,9 -1,4 -0,7 -0,4 -1,4 -1,2 -0,5 -0,1 -0,1 -0,2 -0,3 -0,5 -0,4 -0,2 -0,1 -0,2 -0,2 -0,9 -0,5 -0,4 -0,3 -0,1 Källor: och egna beräkninga r. Den ekonomiska utvecklingen är osäker Efter att ha växt starkt 2010, i anslutning till det stora BNP-fallet 2009, blev utvecklingen i svensk ekonomi svagare 2011–2013. Den svaga utveckl- ingen överraskade många bedömare och tillväxt- prognoserna reviderades överlag ned under peri- oden. Tillväxten steg 2014 jämfört med och en återhämtning inleddes. Förutsättningarna för en starkare återhämtning framöver, både i om- världen och i , bedöms vara goda. Dock är det i ljuset av de senaste årens utveckling, med nedrevideringar av prognoser, rimligt att vara försiktig i de bedömningar som görs av den eko- nomiska utvecklingen. Riskerna för en svagare utveckling är fortfarande betydande. En försäm- rad ekonomisk utveckling i euroområdet be- döms utgöra den enskilt största risken. Den långvarigt höga arbetslösheten och ökade fattig- domen i är ett allvarligt problem och riskerar också att hämma den ekonomiska ut- vecklingen. En annan betydande risk är kopplad till den osäkra geopolitiska situationen. Väpnade konflikter pågår i bl.a. och . Det är svårt att förutse hur konflikterna kommer att utvecklas och vilka makroekonomiska konsekvenser dessa kan föra med sig. Det finns också en möjlighet att kon- junkturuppgången i omvärlden blir starkare än i prognosen. Den politiska osäkerheten i euroområdet har ökat /15, framför allt till följd av det ansträngda förhandlingsläge som uppstått mellan den nya regeringen i och dess långivare. Avbrutna förhandlingar kan få stora negativa effekter på de finansiella mark- naderna och för realekonomin. En annan risk är kopplad till den låga inflation som noteras i euroområdet som riskerar att medföra än lägre inflationsförväntningar. Detta är särskilt bekym- mersamt då penningpolitiken i euro-området begränsas av att räntorna redan är låga. För real- ekonomin är risken att detta leder till ett läge då en låg eller negativ inflation håller tillbaka efterfrågeutvecklingen. Den euro- peiska har i syfte att understödja en uppgång i inflationen sjösatt ett program med storskaliga köp av finansiella tillgångar. Av allt att döma har åtgärderna fått stora effekter på de finansiella marknaderna, euron har försvagats och börskurser har drivits upp. Effekterna är till stor del de som förväntades, men okonvention- ella penningpolitiska åtgärder av detta slag är relativt oprövade och det finns en risk att de bidrar till att destabilisera delar av de finansiella marknaderna. har en stor finansiell sektor med nära sammankopplade banker som i hög grad är bero- ende av marknadsfinansiering.