prop · H3031d18 · 2015-09-21 00:00:00 — Det kan dock finnas skäl att ställa ytterligare krav för att kunna antas till lärarutbildningen, dvs. krav som går utöver betyg och resultat på högskoleprovet. pågår en försöksverksamhet med lämplighetsbedömning vid antagning till lärar- och förskollärarutbildning vid Linnéuniversitetet och . Universitets- och högskolerådet (UHR) har en samordnande roll i försöksverksamheten. I verksamheten ingår bl.a. att utarbeta modeller för lämplighetsbedöm- ningen, utpröva dessa och låta bedömningen vid ett antagningstillfälle ligga till grund för behörighet och urval. Försöksverksamheten pågår –2016 för att därefter noggrant utvärderas. Regeringen avvaktar denna utvärdering, som ska redovisas av UHR . Resultatet från utvärderingen kommer att ligga till grund för regeringens ställningstagande angående lämplig- hetsbedömning. I enlighet med vad som beräknades i budgetpropositionen (prop. 2013/14:1) föreslås avsättas för verksamheten 2016. Introduktionsperiod för lärare och förskollärare Den nuvarande utformningen av introduktions- perioden för lärare fungerar dåligt. Det är en av förklaringarna till att så många lärare lämnar yrket relativt snabbt efter att de har utbildat sig. Statens skolinspektions granskning Lärares och förskollärares introduktionsperiod (2014) visar att nyexaminerade lärare riskerar att missa viktiga delar som ska ingå i en introduktionsperiod, eftersom planeringen av introduktionsperioden inte fungerar tillfreds- ställande och perioden inte uppgår till ett läsår. Nästan hälften av rektorerna frigör varken den nyexaminerade eller den som ansvarar för introduktionen från andra arbetsuppgifter för att genomföra introduktionsperioden. Regeringen avser att se över hur nyblivna lärares och förskollärares rätt att få en kvalitativ introduktionsperiod i yrket kan stärkas. Kompetensutveckling för fler lärare Kompetensutveckling för lärare och förskolepersonal redovisade ett uppdrag om hur stor del av undervisningen som bedrivs av behöriga lärare (/5589/S). Redovisningen visar att i och gymnasieskolan är det av lärarna som är behöriga för den undervisning de bedriver. Kvinnliga lärare är i högre grad behöriga i de ämnen de undervisar i än manliga lärare. Detta gäller i såväl förskoleklassen som i grund- och gymnasieskolan. Mot bakgrund av detta finns det ett stort behov av att det ges fortsatta möjligheter till behörighetsgivande kurser inom ramen för satsningen Lärarlyftet II (se avsnitt 9.2.2). I enlighet med vad som aviserades ekonomiska vårproposition föreslås och samma belopp beräknas för kompetensutvecklingsinsatser för lärare och förskolepersonal. Regeringen genomför nu en särskild kompetens- utvecklingssatsning för att öka tillgången till lärare med specialpedagogisk kompetens i framför allt förskoleklassen och i årskurs 1–3 (se avsnitt 9.2.1). Vidare vill regeringen stärka den specialpedagogiska kompetensen generellt hos lärare i , och framför allt i årskurserna 7–9, samt att fler ska anställas som speciallärare och special- pedagoger. Regeringen föreslår i denna proposition satsningar på yrkeslärare. Dessa beskrivs i avsnitt 9.3 Gymnasieskola. Sfi-lärare och lärare i svenska som andraspråk inom komvux Regeringen aviserade i vårpropositionen satsningar på lärare i utbildning i svenska för invandrare (sfi) och svenska som andraspråk inom vuxenutbildning (komvux). Dessa behandlas i avsnitt 9.4 Vuxenutbildning – ett nytt kunskapslyft. Kompetensutveckling för rektorer och förskolechefer Statens skolinspektions kvalitetsgranskning (Förskola, före skola – lärande och bärande, Skolinspektionens rapport 2012:7) visar att förskolechefens ansvar som pedagogisk ledare 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 För att utveckla förskolechefernas pedagogiska ledarskap avser regeringen att genomföra en satsning på kompetensutveckling om 7,5 högskolepoäng för förskolechefer 2015–2018. har i uppdrag att utforma och svara för fortbildnings- satsningen. Ansökan till fortbildningen ska inkomma och utbildningen påbörjas . Den pågående fortbildningen för rektorer är inriktad mot styrnings- och ledarskapsfrågor för att ge rektorerna förutsättningar att utveckla och fördjupa sitt pedagogiska ledarskap utifrån kraven i skollagen och läroplaner samt utifrån vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Rektorer som deltagit i fortbildningen vittnar om att de stärkts i sin roll som pedagogiska ledare. Regeringen beräknar att fortbildnings- satsningen om 7,5 högskolepoäng för rektorer ska pågå . I enlighet med vad som aviserades ekonomiska vårproposition föreslår regeringen för kompetensutveckling och fortbildning av både rektorer och förskolechefer. Samma belopp beräknas respektive 2018 (se avsnitt 10.1.10). Utredningen om rektorernas arbetssituation inom skolväsendet lämnade sitt betänkande Rektorn och styrkedjan (SOU 2015:22) till regeringen. Utredaren har lämnat förslag på ett flerårigt nationellt handlings- program i syfte att stärka skolans styrkedja i relation till de nationella målen. Betänkandet remitteras och regeringen avser att därefter ta ställning till det fortsatta arbetet. För att elever och barn ska mötas av lärare och förskollärare med utbildning för den undervisning de bedriver har en lärar- och förskollärarlegitimation införts. Dessutom har behörighetsreglerna, dvs. kraven på vilka lärare och förskollärare som huvudmännen får använda sig av, skärpts. Regeringen bedömer att Statens skolverks arbete med att meddela legitimationer och bedöma behörigheter kommer att vara omfattande även . Detta är delvis en följd av beslutade ändringar i förordningen (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare. Regeringen föreslår därför att tillförs för detta ändamål för 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 2016 och beräknar (se avsnitt 10.1.1). Det är angeläget att effektiviserar handläggningen och regeringen kommer att noga följa arbete med legitimationer och behörighetsläget för lärare och förskollärare. Kommissionen ska lämna förslag till nationella målsättningar och en långsiktig plan med utvecklingsområden samt redovisa en tidplan för kommissionens fortsatta arbete . Uppdraget ska slutredovisas . Fortsatt arbete inom den nationella samlingen för läraryrket Regeringen kommer att fortsätta träffa arbetsmarknadens parter m.fl. för att diskutera hur lärares arbetsmiljö kan förbättras, hur den administrativa arbetsbördan kan minska, hur vägar in i yrket och utvecklingsvägar för lärare kan skapas och hur systemet för karriärtjänster ska kvalitetssäkras. Samtalen kommer också att uppmärksamma hur positiva exempel på regionalt samarbete mellan lärosäten och huvudmän, för att säkerställa att utbildningar matchas mot rekryteringsbehov av lärare, kan spridas. Regeringen har uttryckt sin avsikt att utreda om, och i så fall hur, fritidspedagoger kan om- fattas av legitimationssystemet. Regeringen har även uttryckt sin avsikt att återkomma i frågan om även yrkeslärare och modersmålslärare bör omfattas av kravet på lärarlegitimation. Inom ramen för den nationella samlingen för läraryrket förs samtal om dessa frågor. Samtalen kommer också att ta upp hur nya lärares introduktion i yrket kan förbättras. Utbildningspolitiken ska ge förutsättningar för alla barn, unga och vuxna att pröva och utveckla sina förmågor och sina intressen oberoende av könstillhörighet. Jämställdhetsarbetet i skolan ska bedrivas kontinuerligt och diskussionen kring människors lika värde ska vara en naturlig del i skolan. Det uppdrag regeringen har gett att ta fram och genomföra nationella skolutvecklingsprogram, innefattar även kompetensutvecklings- och stödinsatser avseende arbetsformer och arbetssätt för att utveckla arbetet med skolans värdegrund, t.ex. avseende jämställdhet och normkritik (se avsnitt 9.2.2). En skola för alla En viktig förutsättning för att alla elever ska kunna utvecklas så långt som möjligt är att undervisningen och lärmiljön präglas av en hög grad av tillgänglighet för elever med funktionsnedsättning. Det handlar dels om specifika anpassningar och stödåtgärder för att 9.1.2Fler åtgärder för hela skolväsendet tillmötesgå enskilda elevers behov, dels om att Regeringen har tillsatt en kommitté – skolkommission – som ska lämna förslag som syftar till höjda kunskapsresultat, förbättrad kvalitet i undervisningen och en ökad likvärdighet i skolan (U 2015:03). Arbetet ska ske i dialog med en parlamentariskt sammansatt referensgrupp och i dialog med skolpersonal, elever, föräldrar, skolhuvudmän, företrädare för arbetsmarknadens parter samt andra relevanta nationella och internationella aktörer. Förslagen ska fokusera på förskoleklassen, , och gymnasieskolan och ska bl.a. utgå från slutliga rekommendationer från den tematiska granskningen av svensk skola. utforma den generella lärmiljön på ett sätt som främjar alla elevers lärande. Många av de satsningar som regeringen presenterar i denna proposition ger möjligheter till en förbättrad utbildning för elever med funktions- nedsättningar, t.ex. läsa-skriva-räkna-garantin, fler speciallärare och specialpedagoger i skolan samt upprustningen av skollokaler. Regeringen avser att följa utvecklingen inom detta område noggrant, bl.a. genom resultatet av arbetet med den funktionshinderspolitiska strategin och Utredningen om kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsnedsättningar (U 2013:02). För att skapa en helhetssyn på utbildningen i och på de nationella minoritetsspråken är en kartläggning av vilka behov som finns och vilka åtgärder som krävs nödvändig. Det råder brist på lärverktyg och läromedel på samiska och det finns ett behov av en ökad utvecklingstakt av dessa. Regeringen vill stärka tillgången till samiska lärverktyg och läromedel och föreslår därför att avsätts för detta ändamål . (Se vidare avsnitt 10.1.4.) Kostnaderna föreslås finansieras inom redan beslutade medel för reformen Nationella skolutvecklingsprogram (se avsnitt 9.2.2 samt avsnitt 10.1.5). Behovet av ytterligare förtydliganden av lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk, är föremål för den översyn av området som regeringen avser att genomföra (se utg.omr. 1 avsnitt 10). granskar i treårscykler hur medlemsstaterna följer den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk (SÖ 2000:3). I den rapport som presenterades ansåg expertkommittén att bör vidta åtgärder på ett antal punkter, främst inom utbildningsområdet. fastställde ett antal rekommendationer till bl.a. att se till att modersmåls- undervisningen möter de krav som ställs i stadgan och att öka mängden tvåspråkig undervisning i finska och samiska samt skapa sådan undervisning i meänkieli. Regeringen avser att se över vilka åtgärder som kan vidtas med anledning av detta. Elever behöver tidigt i sin skolgång få insikter om arbetslivet och hur de olika utbildnings- alternativen ser ut. Det är centralt med utveck- lingsinsatser som bidrar till högre kvalitet av verksamheten, både avseende enskilda studie- och yrkesvägledares kompetens och att rektorer tar större ansvar för utvecklingen av studie- och yrkesvägledningen. För att t.ex. minska risken för felval spelar studie- och yrkesvägledning en viktig roll. bör i högre grad vara ett ansvar för all personal inom skolväsendet och inte endast för den enskilda 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 studie- och yrkesvägledaren. Skolans och vuxen- utbildningens uppdrag är dessutom att bidra till att elevens studie- och yrkesval inte begränsas av kön, social eller kulturell bakgrund. Regeringen föreslår att Statens skolverks pågående fortbild- ningsuppdrag bör förlängas för att ytterligare förbättra studie- och yrkesväg- ledningen inom , gymnasieskolan och vuxenutbildningen. Uppdraget syftar till att höja kvaliteten i skolornas arbete med arbetslivs- kunskap. Uppdraget bör dessutom byggas ut med ytterligare fokus på att stärka jämställd- hetsperspektivet för att bidra till att elevernas studie- och yrkesval inte begränsas av kön, social eller kulturell bakgrund. Regeringen föreslår för detta ändamål 2016, och beräknar samma belopp 2017 respektive 2018. Lärande för hållbar utveckling Att hållbarhetsfrågor har en naturlig plats i utbildningssystemet är en förutsättning för att ska kunna nå det av fastställda generationsmålet, vilket är att vi till nästa generation ska lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. Regeringen avser att ge i uppdrag att vara nationell samordnare för arbetet med utbildning för hållbar utveckling (se vidare avsnitt 9.5). har i samband med världskonferens om utbildning för hållbar utveckling i , , antagit värdskapet för programmet om hållbara livsstilar och utbildning. Environment Insti- tute, SEI, har fått mandat att representera och flera andra svenska aktörer kommer också att delta i programmet. För att ska nå målet om lägst arbetslös- het i EU måste fler företag startas och företag måste växa. Av den anledningen ska skolväsendet inte bara förbereda elever för de jobb som finns på arbetsmarknaden. Skol- väsendet måste även utbilda framtidens före- tagare och innovatörer. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 svarande skolformer, gymnasieskolan, gym- nasiesärskolan och skolväsendet för vuxna ska enligt läroplanerna bidra till att eleverna utvecklar förhållningssätt som främjar entrepre- nörskap och i vissa skolformer även företagande och innovationstänkande. Dessa förmågor har eleverna nytta av i många sammanhang både under och efter studierna, oavsett om de fort- sätter studera eller övergår till arbetslivet. Regeringen avser att fortsätta den pågående satsningen på entreprenörskap i skolväsendet. har beräk- nats för detta ändamål . Dess- utom har det beräknats för entreprenörskap i skolväsendet under utgifts- område 24 Näringsliv. Det är angeläget att skapa förutsättningar för att kan få kvalificerad utländsk personal inom t.ex. forskning och utveckling och näringslivet. För att underlätta valet att flytta till är det viktigt att det finns utbildning att tillgå i den utsträckning som efterfrågas för medföljande barn. För dessa barn och ungdomar är det ofta skolor med en internationell inriktning som efterfrågas. En lagrådsremiss med förslag på förtydliganden och förenklingar i bestämmelserna om internationella grundskolor och gymnasieskolor och hur utbildning på internationella skolor ska kunna komma till stånd i större utsträckning än , även med en huvudman, har beslutats, och Regeringen avser att lämna en proposition till . har i uppdrag att utvärdera den nya betygskalan och de nya kunskapskraven som började tillämpas inom grund- och gymnasieskolan. Vidare ska lämna förslag till åtgärder för att möta de eventuella problem som utvärderingen visar på. Utvärderingen ska ske utifrån perspektiven nationell likvärdighet, tydlighet för elever och lärare och eventuell inverkan på betygsinflation. I detta arbete ska den beprövade erfarenheten från lärarkåren tas med. Uppdraget ska redovisas . Nationella it-strategier för skolväsendet har länge legat långt fram i frågor om digitalisering. Detta är resultatet av framtids- inriktade politiska beslut, som säkerställt en mer jämlik tillgång till bl.a. bredband och datorer. En central frågeställning och utmaning för skolväsendet är hur den strategiska potential som it kan ha för skolutvecklingen kan tillvaratas som ett pedagogiskt verktyg i under- visningen och för en effektivare administration. Utöver att bidra till en utbildning av hög kvalitet kan it även främja ökad likvärdighet. Regeringen avser att ge i uppdrag att lämna förslag på nationella it- strategier med syfte att bidra till en ökad måluppfyllelse och likvärdighet. ska redovisa en strategi för förskolan, förskole- klassen, fritidshemmet, och mot- svarande skolformer samt en strategi för gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och skol- väsendet för vuxna. Regeringen föreslår att kostnaderna 2016 för uppdraget att lämna förslag på nationella it- strategier, , finansieras inom ramen för satsningen Nationella skolutveckl- ingsprogram. Regeringens målsättning är att alla elever ska få en ärlig chans att lyckas i skolan. Men når många elever inte målen i . lämnade ca 12 700 elever utan att uppfylla kraven för behörighet till gymnasieskolans nationella program, vilket motsvarar (11,av flickorna och av pojkarna). Regeringens svar på denna utmaning är investeringar för att tidigt ge det stöd elever behöver, stärka läraryrkets attraktivitet och ge lärarna mer tid med sina elever samt en jämlik skola för alla elever genom riktade insatser till skolor med de största utmaningarna. I detta avsnitt presenteras regeringens olika satsningar som omfattar förskolan, förskole- klassen och och motsvarande skolformer, samt fritidshemmet. Flertalet av satsningarna omfattar även andra skolformer som t.ex. gymnasieskolan och gymnasiesär- skolan vilket i så fall framgår av beskrivningarna. Tidiga och väl utformade insatser i för- och lägger en stabil grund för framtiden. Att varje elev tidigt tillägnar sig grundkunskaperna är viktigt för att eleverna ska klara sig även och för att de ska klara alla ämnen i och senare skolformer. För nyanlända är det särskilt viktigt att säkerställa att eleverna inte tappar i sin utveckling bara för att de börjar skolan i ett nytt land. sätts mest dokumenterat stöd till elever in i nionde klass. Baserat på forskning och erfarenheter från framgångrika skolsystem i andra länder, såsom , vill regeringen se till att tyngden för stödet i stället ligger på de tidigare åren. Regeringen har därför presenterat satsningar på tidigt stöd ekonomiska vårproposition inom ramen för ett lågstadielöfte, som syftar till att förbättra den tidiga uppföljningen av elevernas kunskaper och stöd till eleverna. Förskolepedagogik för alla barn Förbättra kvaliteten i förskolan Det finns flera faktorer som påverkar kvaliteten i förskolan, t.ex. det pedagogiska ledarskapet, personalens utbildning och möjligheter till fortbildning, personaltäthet samt barn- gruppernas storlek. har vid både kvalitetsgranskning och tillsyn påtalat att det fortfarande finns kvalitetsbrister och skillnader i kvalitet, både mellan förskolor och mellan kommuner. För att säkerställa att det finns förutsättningar för en förskola där varje barn kan utvecklas efter sina behov föreslår regeringen i enlighet med vad som aviserats i den ekonomiska vårpro- positionen fortsatta satsningar på mindre barngrupper samt kompetensutveckling för förskolepersonal och förskolechefer för att stärka kvaliteten i förskolan. Mindre barngrupper i förskolan Förskolan spelar en viktig roll för barns allsidiga utveckling och bidrar till att skapa likvärdiga 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 förutsättningar inför skolstarten. Forskning visar att barn som har gått i förskolan lyckas bättre i skolan än de som inte deltagit. Detta gäller särskilt de barn som har föräldrar med en kort utbildning eller barn som av olika skäl lever i en utsatt situation, enligt en rapport från , in focus (2011/1) Does participation in pre-primary education translate into better learning outcomes at school? och enligt på barndom och barns lärande. En kunskaps- översikt om lärande i förskolan och grund- skolans (2010). En viktig förutsättning för att förskolan ska kunna uppfylla målen för verksamheten är att barngrupperna har en lämplig storlek och att personaltätheten är tillräcklig. Alla barn i förskolan har rätt att bli sedda och få möjligheter till lek och pedagogiska utmaningar. Av en stor undersökning vid framgår att förskollärare väljer bort vissa önskvärda teman och arbetssätt när gruppen upplevs eller bedöms vara för stor. Regeringen har gett i uppdrag att återinföra riktmärke för barngruppernas storlek i förskolan (U2015/1495/S). Riktmärke ska införas i kommentar till allmänna råd om förskolan och baseras på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet, med utgångspunkt i pedagogisk, utvecklings- och socialpsykologisk forskning. Uppdraget ska redovisas till () senast den 16 feb- ruari 2016. har fått i uppdrag att fördela statsbidrag till huvudmän för att minska barngruppers storlek i förskolan (U2015/3229/S). Huvudmännen ska prioritera barngrupper med de yngsta barnen. I enlighet med vad som aviserades ekonomiska vårproposition (prop. 2014/15:100) föreslås att avsätts för detta ändamål 2016 och beräknas motsvarande belopp . Satsningen är ett sätt för regeringen att stimulera huvudmännens arbete med att se till att förskolans barngrupper har en lämplig sammansättning och storlek. Regeringen kommer att noga följa effekterna av åtgärderna och utvecklingen av förskolans kvalitet. Om satsningen inte leder till förbättrad kvalitet avser regeringen att överväga lagändringar i denna fråga. Förskolans personal har en stark drivkraft att ge barnen en lärorik, rolig och lustfylld tid i förskolan. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 behöver många förskolor fördjupa sitt arbete med att förankra läroplanen i sitt dagliga pedagogiska arbete. I enlighet med vad som anges i propositionen Vårändringsbudget föreslår därför regeringen att medel avsätts för kompetensutveckling av förskolans personal (se avsnitt 10.1.10) och kompetensutveckling för förskolechefer (se avsnitt 10.1.10). Omsorg , nätter och När allt fler barn har föräldrar som arbetar i verksamheter som kräver bemanning dygnet runt ökar också behoven av omsorg för barnen på andra tider än kontorstid. Det kan vara särskilt viktigt för barn till ensamstående föräldrar. Kommunerna ska sträva efter att erbjuda omsorg för barn under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds. Oavsett de vuxnas arbetstider är det viktigt att barn får en trygg omsorg. hade 194 av 290 kom- muner någon form av omsorg på obekväma tider. Trots en positiv utveckling erbjuds alltså inte omsorg , nätter och i många av landets kommuner. I enlighet med vad regeringen aviserade i propositionen Vårändringsbudget föreslår regeringen och beräknar för att utöka stödet som syftar till att huvudmän i större omfattning ska erbjuda omsorg , nätter och . Regeringen kommer att följa effekterna av insatserna och utvecklingen. Fler ska anställas i förskoleklassen och lågstadiet så att förskollärare och lärare får mer tid för sitt arbete och så att klasserna kan bli mindre Grunden för en bra skola är lärarna, och det är i mötet mellan lärare och elev som kunskaper och kompetenser utvecklas. Men har lärare ofta för lite tid för att planera, genomföra och utvärdera sin undervisning. har i en undersökning konstaterat att lärare i genomsnitt endast har en dryg kvart för planering och efterarbete för en lektion. De administrativa arbetsuppgifterna har utökats och tiden med eleverna har minskat. För att alla elever ska ha möjlighet att nå kunskapskraven är åtgärder som syftar till att utöka den tid som förskollärare och lärare i förskoleklassen och lågstadiet kan ägna åt varje enskild elev viktiga. Insatser redan i förskoleklassen och i de första årskurserna i det obligatoriska skolväsendet stärker skolans möjlighet att kompensera för kopplingen mellan elevernas resultat i bl.a. läsförståelse och föräld- rarnas utbildningsbakgrund. Regeringen har därför uppdragit åt att fördela ett statsbidrag, med utgångspunkt i skolhuvudmännens behov, i syftet att öka antalet anställda så att förskollärare och lärare i förskoleklass och lågstadiet får mer tid för sitt undervisningsarbete, kan ägna mer tid åt varje elev och klasserna kan bli mindre. I enlighet med vad regeringen aviserade ekonomiska vårproposition (prop. 2014/15:100) föreslår regeringen att avsätts och beräknar motsvarande belopp . , när modellen etablerats och fungerar, är det regeringens avsikt att medlen ska fördelas till kommunerna via det generella statsbidraget. Resultaten i svensk grundskola har försämrats . Resultaten på de nationella proven i årskurs 3 som genomfördes visar att många elever inte når upp till kravnivån i matematik och svenska.