prop · H20388 · 2015-03-20 00:00:00 — finska bedöms inte medföra några negativa konsekvenser för företag, snarare kan förslaget få positiva konsekvenser för sysselsättningen. Förslaget att lätta på villkoren om andel abonnerad upplaga för hög- medelfrekventa tidningar syftar till att ge dessa tidningar ökade möjligheter att locka läsare genom exempelvis marknadsföring och Prop. 2014/15:88 kampanjer – utan att för den skull förlora rätten till driftsstöd. torde således ge positiva konsekvenser för företag och sysselsättning. innebär förslaget inte att tidningar i större utsträckning än kan få driftsstöd som baseras på gratis veckodistributioner, kampanjer eller för spridning i marknadsföringssyfte. Effekterna av förändringen för företag som inte får driftsstöd blir därför begränsade. Förslaget om att likställa alla läsarintäkter vid beräkningen av driftsstöd syftar till att skapa större incitament för dagstidningar med driftsstöd att öka sina läsarintäkter samt främja teknisk utveckling och utveckling av affärsmodeller. Förändringen beräknas också leda till att dämpa det nu pågående upplagefallet vid beräkningen av driftsstödet. Det medför att stödet för tidningar med andra läsarintäkter än från prenumerationer kan bli högre än med nuvarande beräkningsmodell. Förändringen bedöms inte ha några negativa konsekvenser för företag, snarare har det positiva effekter för företag med driftsstödsberättigade tidningar och för sysselsättningen. Regeringens bedömning är att förslagen i propositionen, exempelvis beträffande ändrad upplagemätning och utvidgningen av bestämmelserna om begränsat driftsstöd, kan få positiva effekter för små företags konkurrensförmåga eller villkor i övrigt. Hur stora statens utgifter för presstöd blir är bl.a. beroende av antal stödberättigade tidningar, utgivningsfrekvens och upplagornas storlek. Mot bakgrund av bl.a. fallande upplagor har statens utgifter för presstöd sjunkit och prognoser visar på fortsatt sjunkande upplagor. Förslaget att likställa alla läsarintäkter vid beräkningen av driftsstöd bedöms motverka konsekvenserna av fortsatt fallande upplagor vid beräkning av driftsstöd och innebär därmed en ökad kostnad för staten i förhållande till en prognos om fortsatt fallande upplagor och därmed lägre kostnader för presstöd. Jämfört med kostnaderna innebär förändringen således inte att statens kostnader kommer öka i någon större utsträckning, däremot att statens kostnader inte fortsätter minska på det sätt som skett . Eftersom stödet beräknas utifrån föregående års upplagor, hinner förändringen sannolikt inte få full effekt . Det maximala stöd som kan utgå för en tidning enligt bestämmelserna om begränsat driftsstöd uppgår till . erhåller tre tidningar stöd enligt bestämmelsen om begränsat driftsstöd till tidningar i vissa orter och en tidning enligt bestämmelsen om begränsat driftsstöd för tidningar som skriver delvis på finska. Även om förslagen innebär en utvidgning av bestämmelsernas tillämpningsområde bedöms förslagen inte innebära mer än marginellt ökade kostnader och bedöms därför rymmas inom ramen för anslaget. Förslaget att lätta på villkoren om andel abonnerad upplaga för hög- och medelfrekventa tidningar beräknas inte leda till några ökade utgifter för staten. 2014/15:88 Förändringen att ta bort uppenbarhetsrekvisitet i editionsregeln innebär endast att ges ett något större utrymme för bedömningar av frågor om eventuellt missbruk av presstödet och innebär därmed en skärpning av bestämmelsen. Förslaget beräknas dock inte innebära någon minskning av statens utgifter, även om det skulle kunna bli följden om bestämmelsen skulle tillämpas i ett enskilt fall. Förändringarna bedöms sammantaget öka statens kostnader för presstöd något, men ökningen bedöms rymmas inom befintlig ram. Kostnaden för att genomföra avvecklingen av och inordnandet av uppgifter i Myndigheten för radio och tv kommer vara liten och bedöms rymmas inom respektive myndighets förvaltningsanslag. En inordning av uppgifter i Myndigheten för radio och tv kommer innebära besparingar inom det ekonomiadministrativa området och skapa förutsättningar för en minskad sårbarhet för hanteringen av presstödsfrågor. Regeringen bedömer att förslagen och bedömningarna i propositionen inte påverkar den kommunala självstyrelsen, brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet eller jämställdheten mellan kvinnor och män. Förslaget om utvidgat område för tidningar som skriver delvis på finska kan få positiva konsekvenser för möjligheten att nå de minoritetspolitiska målen. Bedömningen att inte avskaffa distributionsstödet och förlänga förordningens giltighetstid med kan ha viss påverkan på miljön på så sätt att systemet för samdistribution av olika tidningstitlar blir kvar. I övrigt bedöms förslagen inte ha någon påverkan på miljön eller på offentlig service. Utdrag ur sammanfattning av betänkandet Översyn av det statliga stödet till dagspressen (SOU 2013:66) i för denna proposition relevanta delar redovisar i detta slutbetänkande sina överväganden och förslag om ett framtida statligt stöd till dagspressen. Kommittén ansluter sig till de grundläggande motiv och målsättningar som legat till grund för statsmakternas tidigare beslut om presstöd. Massmediernas betydelse för en levande demokrati motiverar ett fortsatt statligt engagemang. I med snabb förändring av tidningsutgivningens förutsättningar, och en ökande osäkerhet om vad den tekniska utvecklingen kommer att leda till, kan alltför stora ingrepp i nu gällande reglering leda till oförutsedda och negativa resultat. De utvecklingstendenser som kommittén redovisar ger ett underlag för fortsatta överväganden om hur nyhetsförmedlingens villkor kan tryggas på . Betänkandet innehåller sammanlagt elva kapitel. I kapitel 1redovisas uppdraget och dess genomförande. I kapitel 2 redogörs för historik och gällande rätt. Som bakgrund till kommitténs överväganden och förslag beskrivs normgivningsprocessen för presstödssystemet, liksom vad som utmärker en rättighetslagstiftning i förhållande till ett system styrt av tillgängliga medel. I kapitlet redogörs även för hur presstödet har bedömts enligt . De följande nio kapitlen redovisas kortfattat nedan. Kapitel 3: Dagstidningarna i det svenska medielandskapet I kapitel 3 beskrivs den kartläggning av dagstidningarna i det svenska medielandskapet som kommittén har genomfört och som har legat till grund för de överväganden och förslag som lämnas i detta betänkande. Kommittén har avgränsat uppdraget i den här delen till fyra typer av kartläggningar: 1) konsumtionen av dagstidningar och andra massmedier, 2) tidningsföretagens utveckling, 3) nyhetsförmedling och opinionsbildning i dagspressen samt 4) presstödets effekter på mångfalden och konkurrensen. Det traditionella sättet att ta del av innehållet i en dagstidning har varit att prenumerera på en papperstidning eller att köpa lösnummer. läses artiklar och annat tidningsmaterial på flera olika tekniska plattformar. Tidningens innehåll finns att tillgå i såväl pappersform som på digitala nyhetssajter, mobilsajter, tvkanaler och radiokanaler. En skillnad är dock att det i huvudsak har varit gratis att ta del av innehållet på andra plattformar än papperstidningen. All tillgänglig statistik visar att den samlade upplagan för dagspressen har minskat kraftigt då den uppgick till närmare 5 miljoner exemplar. hade den samlade upplagan sjunkit till cirka 3,5 miljoner exemplar. Kommitténs kartläggning visar att de samlade upplagorna sjönk 2003−2011. Bland de olika tidningsgrupperna har kvällstidningarna tappat mest. Därefter har de regionala högfrekventa dagstidningarna med driftsstöd drabbats av de största upplagenedgångarna, medan morgontidningarna i storstad och de regionala förstatidningarna legat nära den generella nedgången för branschen. Den grupp som klarat sig bäst är fådagarstidningarna, som i flera fall t.o.m. har ökat sina upplagor . Inom de olika tidningsgrupperna finns det också stora skillnader mellan enskilda tidningar. Tidningarnas räckvidd, som beskriver hur många som läser tidningarna, är av naturliga skäl betydligt högre än motsvarande upplagesiffror, men utvecklingskurvorna för olika tidningsgrupper och enskilda tidningar är förhållandevis samstämmiga i båda typerna av mätningar. En tidningsgrupp som har haft en positiv räckviddsutveckling är gratistidningarna. Deras räckvidder ligger numera i paritet med flera morgontidningars. Kommittén har även prövat om utvecklingen har eskalerat eller planat ut. Tillgänglig statistik tyder på att den negativa utvecklingen ökar i takt. Den procentuella upplage- och räckviddsminskningen 2012 låg i många fall över den referenspunkt på som kommittén utgått från. Även preliminära uppgifter om utvecklingen tyder på den negativa utvecklingen håller i sig. Trafiken på morgon- och kvällstidningarnas sajter har däremot ökat under de senaste cirka fem åren. Av de mätningar som utförs framgår att är mest besökta sajt, med en räckvidd på . Den högsta räckvidden bland morgontidningarna hade Svenska Dagbladets sajt, , med en räckvidd på , följt av , , . Dagstidningar och andra medier innehåller många olika typer av artiklar och program, varav det presspolitiska intresset i första hand avser de delar som innehåller nyheter och opinionsbildning. Nyhetskonsumtionen i , och har varit mycket stabil under det gångna decenniet. har läsningen av morgon- och kvällstidningar på papper minskat kontinuerligt , medan läsningen av tidningssajter har ökat . Alltför snabba och långtgående slutsatser av utvecklingstrenderna bör dock inte dras när det gäller förhållandet mellan papperstidningar och tidningssajter. Det är fortfarande en majoritet som läser morgontidningen på papper och det är fortfarande en betydligt större andel som bara läser nyheter i papperstidningar än som bara läser nyheter på sajter. Bland de faktorer som har betydelse för läsningen av dagstidningar är det en som står ut och är viktigare än andra, nämligen ålder. Yngre åldersgrupper läser morgontidningen på papper i betydligt mindre grad än äldre och skillnaden tycks också öka. Medan åldersfaktorn för den svenska dagstidningsläsningen länge uppfattades följa ett typiskt livscykelmönster, tyder utvecklingen nu på ett generationsmönster. Om detta mönster inte ändras kommer läsningen av morgontidningen på papper att minska kontinuerligt. Läsningen av tidningssajter har motsatt samband med ålder. Det är betydligt fler i den yngre generationen som läser tidningarnas sajter än bland äldre, vilket talar för att läsningen av tidningssajter kommer att öka i betydelse för tidningsföretagen. En omställningsprocess för dagstidningsbranschen Som en följd av de strukturella förändringar som präglar mediebranschen är de svenska tidningsföretagen just nu inne i en omställningsprocess med betydande utmaningar. till antalet dagstidningar under har dock utvecklingen varit stabil. Antalet titlar har till och med ökat något bland dem med låg- och medelfrekvent utgivning. 2011 fanns det 167 dagstidningar i . däremot minskat genom de många koncern- bildningar som skett. En presspolitiskt intressant förändring gäller första- och andratidningar i större regionstäder. femton sådana tvåtidningsorter i landet, men i enbart tre av dessa − , och − har tidningarna olika ägare. Tidningsföretagen verkar på och är ekonomiskt beroende av två olika marknader för sina intäkter. Den ena omfattar läsarna och deras konsumtion i form av prenumerationer och lösnummer, medan den andra omfattar reklammarknaden och köparna av annonsutrymme. investeringarna i dagstidningarna har generellt sett minskat med 35−40 procent , som reklamvolymerna har ökat kraftigt i tv och digitala medier. För att kompensera de minskade intäkterna har priset för prenumerationer höjts kraftigt En annan tydlig trend är att regionala tidningsföretag strävar efter att öka sina intäkter, och därmed möjligheterna att finansiera den redaktionella verksamheten, genom att bredda sina produktportföljer med lokala gratistidningar, annonsblad, tv-kanaler m.m. Det finns exempel på tidnings- företag som valt att snarare fokusera på den egna digitala och lokala Tidningsföretagens kostnader för personal, tryckning och distribution har stigit kraftigt under . För att sänka sina kostnader har i huvudsak två strategier använts: dels en ökad samordning av olika tidningars gemensamma funktioner inom en koncern, dels en minskning av personalstyrkan. Samordningen avser i första hand IT- system, ekonomi, lönehantering, tryckeri samt annons- och prenumerationsförsäljning, men det finns också exempel på samordning av redaktionella funktioner. tidningsföretag att genomföra sparpaket genom minskning av Utöver administrativ och teknisk personal omfattades cirka 250 journalister. Med minskade intäkter och alltför höga kostnader kan det ligga nära till hands att betrakta de svenska dagstidningsföretagen som en kris- Det finns dock stora skillnader inom branschen. nämndens rapporter om dagspressens ekonomi framgår att det samlade resultatet för tidningsrörelsen uppgick till . nedgång som dock drabbade branschen generellt detta år var särskilt märkbar för tidningar med driftsstöd. Trots stora sparbeting under senare år fortsatte förlusterna att öka i den gruppen, i första hand på grund av Frågan om kris eller möjlighet för dagstidningsbranschen är särskilt framträdande i samband med den digitala tekniken. Publicering på nätet innebär nya möjligheter i form av snabbare och billigare nyhetsförmedling, men innebär den också sämre möjligheter att finansiera den redaktionella verksamheten. För många tidningsföretag är en övergång från analog till digital utgivning central för tidningens utveckling, medan det för andra är papperstidningen som är det huvudsakliga eller enda alternativet. Tidningsföretag som planerar för en övergång från analog till digital produktion och distribution står inför vissa typiska utmaningar, varav valet av ny betalmodell är central. Nya förutsättningar för nyhetsförmedling och opinionsbildning Presstödet har traditionellt motiverats av att det bidragit till en mångfald i nyhetsförmedling och opinionsbildning. Länge var det liktydigt med en yttre mångfald i form av ett stort antal självständiga redaktionella dagstidningar, men i takt med att många tidningar har inordnats i större företagsgrupper har kraven på eget redaktionellt material betonats i högre grad. Det förs också en intensiv debatt om kvalitetsjournalistikens framtid i ljuset av den pågående strukturella förändringen av mediebranschen. Till journalistikens förändrade förutsättningar hör försvagningen av landets nyhetsbyråer med nedläggningen av 2000 och ett reducerat utbud från Tidningarnas Telegrambyrå. går det att se en ökning av antalet lobbyister, och informationstjänstemän i den offentliga förvaltningen och på privata företag som arbetar med en annan typ av uppdrag, nämligen att påverka nyhetsrapporteringen för sina uppdragsgivares räkning. Relationen mellan tidningsföretagen och tidningsläsarna har också förändrats i takt med den digitala utvecklingen. bjuds läsarna in att kommentera artiklar direkt på tidningarnas digitala sajter och de kan på så sätt delta i debatter och påverka nyhetsförmedlingen. Journalistiken når också sina läsare via fristående bloggar, e-tidningar och tidskrifter som står för en betydande del av nyhetsförmedlingen och opinionsbildningen. Kommittén har också inhämtat information om utvecklingen för den kvalificerade journalistiken i den digitala tidningsmiljön från företrädare för olika svenska dagstidnings- och medieföretag. Av dessa exempel framgår att det har skett stora förändringar av det redaktionella arbetet . Från att papperstidningen tidigare varit utgångspunkt för journalistiken har man numera en tydligare uppdelning mellan den tryckta tidningen och publiceringen på tidningssajten. En annan slutsats är att kvalitetsjournalistiken i en mening är plattformsneutral, men att journalistiken i allt mindre grad kan bära kostnaderna för tidningsföretagen när reklamintäkterna faller. En slutsats som bör kunna dras med stöd av tillgänglig forskning är att presstödet har haft en konserverande effekt på marknadskonkurrensen genom att flera dagstidningar inte skulle ha överlevt utan det statliga stödet. Stödet har i den meningen haft en positiv inverkan på medie- mångfalden och konkurrenssituationen på tidningsmarknaden. är det uppenbart att det har skett betydande förändringar i medie- landskapet , även för tidningar med driftsstöd. har alltså inte hindrat den effektivisering och strukturrationalisering som präglat dagstidningsbranschen genom introduktionen av ny teknik och genom bildandet av nya företagsstrukturer. Till presstödets effekter kan enligt kommittén även räknas att de nya regler för driftsstöd som genomfördes , med sänkt upplagegräns och höjt stödtak för lågfrekventa dagstidningar, har bidragit till att flera nya endagstidningar Kapitel 4: Presspolitiska åtgärder inom Dagspressens upplagenedgång är ett fenomen som är gemensamt för i stort sett hela den industrialiserade världen. De stora nedgångarna har skett främst i länder med starka dagstidningstraditioner. Mot denna bakgrund redovisar kommittén i kapitel 4 den presspoliska utvecklingen i , , , och . Dessa länder står inför liknande problem, men i sina överväganden har varje land haft att förhålla sig till sin egen specifika marknad och sin egen presspolitiska historia. Alla de tre nordiska grannländerna har gjort eller kommer att genomföra stora förändringar i sina presstödssystem . I anser man att staten har ett stort ansvar att även fortsättningsvis stödja tidningsbranschen med relativt stora presstöd. har gjort en stor omläggning av presstödet från distributionsstöd till ett omfattande redaktionsstöd. har valt att i stort sett avveckla det statliga stödet till kommersiell medieproduktion. I alla tre länderna har man ansett att mervärdesskattefrågan varit viktig i målsättningen att inte gynna enskilda distributionsformer. I både och har alla förslag på förändringar av pressens mervärdesskattefrihet initialt motarbetats av tidningsbranschen, som EU:s mervärdesskattedirektiv har försvårat en sänkning av mervärdesskattesatserna på digitala medier. I ledde detta trots branschens protester till en höjning av mervärdesskatten för dagspressen. Noterbart är att har haft den bästa upplageutvecklingen i för den betalda dagspressen, medan , trots ett av de största presstöden per capita, har haft den sämsta. Presstödsdebattens tidigare fokus på lokal och regional mångfald har varit grundläggande i de flesta länders presstödssystem. I takt med den breda upplagenedgången inom dagspressen har detta fokus gradvis bytts mot en diskussion om vem som säkrar framtidens kvalitetsjournalistik och nyhetsbevakning ur ett mer generellt perspektiv. I flera länder har utredningar pekat på att både det direkta och indirekta stödet genom sin konstruktion och fokus på tryckta tidningar har försvårat en nödvändig anpassning till publikens nya konsumtionsmönster. Mervärdesskattesatser har gynnat fortsatt papperstidningsutgivning, presstöd har baserats på distribuerade pappersupplagor och innovations- stöd har begränsats till att enbart gälla pappersbaserad tidningsutveckling. Kapitel 6−7: Samordnad tidningsdistribution Flera faktorer talar för att tidningsdistributionen i ett avlångt och glest befolkat land som bör samordnas. I praktiken sker det också genom de särskilda distributionsföretag som bildats för ändamålet. finns det också ett distributionsstöd inom presstödssystemet för att stimulera de större tidningsföretagen att medverka i samdistributionen. är dock distributionen av tryckta tidningar en stor kostnadspost och en återkommande fråga har därför varit möjligheten att åstadkomma en ytterligare samordning, genom att tidningarna även distribueras tillsammans med posten. Kommittén behandlar frågan om samdistribution av tidningar och post i kapitel 6 och frågan om presstöd till samdistribution av olika tidningar i kapitel 7. Dessa båda frågor har dock ett nära samband. I båda fallen handlar det om att hitta lösningar som underlättar distributionen av tidningar i hela landet och därför bör de inte hanteras oberoende av varandra. En ökad samdistribution av tidningar och post Det är kommitténs bedömning att det finns goda möjligheter att få till stånd en rationell samdistribution av tidningar och post. Det är särskilt angeläget på landsbygden, där det ofta handlar om långa vägsträckor mellan hushållen och där det bara är biltransporter som är möjliga för distribution av såväl tidningar som post, som det leder till betydande avgasutsläpp. En samdistribution av tidningar och post skulle medföra stora vinster såväl ekonomiskt som miljömässigt för samhället och för de berörda distributions- och tidningsföretagen. Styrande för samdistributionen av tidningar och post bör vara önskemålet om en tidig morgonleverans av tidningarna. Vid ett möte i kommitténs regi förordade företrädare för tidningsdistributörerna, och att ett tidsbegränsat försök med samdistribution av tidningar och post ska genomföras . Kommittén välkomnar en sådan försöksverksamhet. För att försöket ska få den önskvärda bredden välkomnar kommittén också att flera aktörer deltar, såväl som tidningsdistributionsföretag. De deltagande parterna bör också ha ett gemensamt ansvar för att samla in relevanta kunskaper och erfarenheter från försöket, inte minst av hur mottagarnas och avsändarnas intressen tas tillvara. Försöket bör enligt kommittén följas av en permanent och långsiktig lösning med samdistribution av tidningar och post. Rationaliteten med en gemensam leverans är inte begränsad till delar av landsbygden utan samdistributionen bör även omfatta andra delar av . En sådan bredare samordning förutsätter dock att det nuvarande kravet på 85-procentig övernattbefordran ses över i förhållande till EU:s postdirektiv. Enligt kommittén bör en sådan översyn genomföras med inriktningen att nödvändiga författningsändringar kan träda i kraft . Presstödet till samdistribution av dagstidningar avvecklas De grundläggande riktlinjer som etablerades för distributionsstödet i gäller fortfarande, trots att medielandskapet numera ser helt annorlunda ut. En del har gjorts för att anpassa bestämmelserna till nya förutsättningar, men har det blivit allt tydligare att stödet har passerat sitt bästföredatum. eftersträvade principen om lika pris för alla distribuerade tidningar är inte längre möjlig att upprätthålla, stödet står enbart för av de sammanlagda distributionskostnaderna och administrationen av stödet är oproportionerligt komplicerad och arbetskrävande för den ansvariga Det faktum att distributionsstödet står för en så liten andel av kostnaderna talar för att stödet inte är av avgörande betydelse för att upprätthålla systemet med samdistribution av dagstidningar. tidningar ingår numera i mediekoncerner som också omfattar ett distributionsföretag och det finns därmed ett uppenbart gemensamt intresse av att distributionen organiseras och samordnas på ett rationellt sätt oavsett det statliga stödet. finns det också starka incitament för distributionsföretagen att bära ut även andra titlar än de lokala För rikstidningar kan digitala lösningar vara det bästa sättet att lösa distributionen utanför storstäderna. Kommittén förordar mot denna bakgrund att det nuvarande distributionsstödet ska avvecklas. Det kan dock inte uteslutas att samdistributionssystemet i landet på kort sikt påverkas negativt. är det fördelaktigt om en sådan åtgärd kan samordnas tidsmässigt med den permanenta och långsiktiga lösning med samdistribution av tidningar och post som kommittén också förordar. De tidningar som mottar de största beloppen från distributionsstödet är de som betalar relativt mycket i reklamskatt. Ett avskaffande av skatten kommer därför att i viss mån balansera den ekonomiska effekten för tidningsföretagen av distributionsstödets avveckling. Kapitel 8: Driftsstöd till dagspressen