prop · H3031d21 · 2015-09-21 00:00:00 — De regionala utvecklingsstrategierna har en central roll i genomförandet av den regionala tillväxtpolitiken. Genom att de kombinerar specifika regionala förutsättningar med det övergripande målet för den regionala tillväxtpolitiken bidrar de till måluppfyllelsen på nationell nivå. De regionala utvecklingsstrategiernas breda inriktning har även en stark koppling till målen i 2020-strategin och bidrar därmed till måluppfyllelse på EU-nivå. De regionala utvecklingsstrategiernas inriktning och det tillväxtarbete som bedrivs på regional nivå ligger väl i linje med inriktning och prioriteringar i den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft – 2020. Strategierna utgör ett centralt verktyg för dialogen mellan den lokala, regionala och nationella nivån samt gentemot län i andra länder. Dessutom bidrar de till sektorsövergripande samverkan mellan länen och mellan aktörer på lokal, regional, nationell och internationell nivå. Regeringen ser positivt på att det stora flertalet län arbetar aktivt med att omsätta strategierna i mer handlingsinriktade strategier och program för olika insatsområden. Detsamma gäller utvecklingen mot mer strategiska och långsiktiga samarbeten och finansieringslösningar, då detta kan bidra till ett ännu mer kraftfullt och resultatinriktat genomförande av det regionala tillväxtarbetet. Regeringen ser även positivt på utvecklingen att de horisontella perspektiven, dvs. främst jämställdhet, integration och miljö, får allt högre prioritet inom det regionala tillväxtarbetet. De regionala utvecklingsstrategiernas roll behöver tydliggöras gentemot både nationell och lokal nivå. Regionala prioriteringar i strategierna ska vara väl förankrade lokalt, bl.a. i näringslivet, och vara vägledande vid statliga myndigheters medverkan i det regionala tillväxtarbetet. Det ökade genomslaget för smart specialisering inom det regionala tillväxt- och innovationsarbetet ligger i linje med regeringens arbete med utvecklingen av den nationella innovationspolitiken. Att fler regioner arbetar med smart specialisering innebär således stärkta 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 förutsättningar för att regionala satsningar ska kunna samspela med nationella. Arbetet med för ger upphov till ökade samarbeten mellan statliga myndigheter men också att flernivåsamarbetet har ökat. Berörda regioner och de statliga myndigheterna ser ett betydande mervärde av arbetet även för den egna måluppfyllelsen vilket regeringen ser positivt på. Det finns ett fortsatt behov av stark lokal och regional förankring. Tvärsektoriell styrning, samverkan och dialog Genomförandet av den regionala tillväxtpolitiken präglas av ett ömsesidigt ansvar och samverkan mellan den nationella och regionala nivån. Återkommande dialoger inom olika forum och nätverk är därför centralt för att skapa en regional förankring avseende inriktning och prioriteringar inom den regionala tillväxtpolitiken. Dialogerna bidrar till att utveckla styrningen, uppföljningen och lärandet samt stärka sektorsamordningen och flernivåsamverkan. De bidrar även till att identifiera gemensamma utmaningar, utvecklingsmöjligheter och prioriteringar. Sammantaget bidrar detta till ett mer resultatinriktat genomförande av det regionala tillväxtarbetet. De regionala utvecklingsdialoger som har genomförts har givit en bra bild över bl.a. länens pågående utmaningar, prioriteringar och insatser. Dialogerna har också synliggjort regionala variationer, framgångsfaktorer och fortsatt behov av utvecklingsarbete för att få till en bättre styrning, resultat- och medelsuppföljning. En styrning som främjar flernivåsamverkan i genomförandet av nationella och regionala strategier, program och insatser bidrar till att förbättra samordningen och skapa synergieffekter mellan olika finansiella resurser. Medlen inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt fungerar ofta som katalysatorer som leder till att strategiska insatser kan komma till stånd. Medlen inom utgiftsområdet påverkar utvecklingen i regionerna när medlen används i samverkan med övriga aktörers resurser, såväl offentliga och privata aktörer som det civila samhället. Åtgärder som finansieras inom utgiftsområdet stöder därför ofta samordnade processer och medför att investeringar görs mer 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 samlat och sektorsövergripande. Till exempel bidrar den projektverksamhet länen beslutar om inom anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder till att mer än så mycket medel tillförs av andra aktörer i form av medfinansiering. För att få ett tydligt genomslag för det regionala tillväxtarbetet behövs bl.a. ett starkt regionalt inflytande och ansvar över vissa statliga tillväxtresurser och frågor av betydelse för en hållbar regional tillväxt. Även erfarenhetsutbyte och samarbeten inom och mellan regioner och mellan olika sektorsområden är betydelsefullt för att stärka det regionala tillväxtarbetet. Ett aktivt samspel med i de län där det regionala utvecklingsansvaret vilar på en annan aktör är också en viktig förutsättning i genomförandet av det regionala tillväxtarbetet. har sex landsting övertagit det regionala utvecklingsansvaret. har det dessutom inkommit ansökningar från ytterligare tre landsting om att ska överta det regionala utvecklingsansvaret. Detta ligger i linje med inriktningen för den regionala tillväxtpolitiken, bl.a. avseende att tydliga roller och ansvar skapar goda förutsättningar för det regionala ledarskapet och ett mer samordnat och strategiskt genomförande av politiken. Det strategiska arbetet med framför allt de regionala utvecklingsstrategierna, strukturfondsprogram och regionala serviceprogram bidrar till samordning av aktörer och resurser samt ett strategiskt genomförande av det regionala tillväxtarbetet. Strategier för myndigheters medverkan i regionalt tillväxtarbete Prioriteringar i de regionala utvecklingsstrategierna ska, i den mån de är förenliga med respektive myndighets verksamhetsområde, vara vägledande vid statliga myndigheters medverkan i det regionala tillväxtarbetet. En stärkt koordinering av nationella initiativ och insatser samt förbättrad samordning mellan olika politikområden, inklusive förbättrad samverkan mellan statliga myndigheter är betydelsefullt. Det är dessutom enligt regeringen viktigt att statliga myndigheter har god kunskap om och beaktar regionala förutsättningar och prioriteringar inom ramen för sina respektive uppgifter. Samverkan med de regionalt utvecklingsansvariga aktörerna är även viktigt för ett effektivt regionalt tillväxtarbete samt ökad måluppfyllelse i myndigheternas verksamhet på regional och lokal nivå. Myndigheterna kan, inom sina sakområden, bl.a. bidra med kunskapsutveckling, metodutveckling och lärande, arenor för erfarenhetsutbyte och finansiering. Styrningen av enskilda statliga myndigheter och samordningsuppdrag till flera statliga myndigheter och aktörer på nationell, regional och lokal nivå är betydelsefullt för att främja det regionala tillväxtarbetets förutsättningar. Regeringen ser positivt på att det nu finns långsiktiga strategier för ett flertal statliga myndigheter som ska vägleda och utveckla myndigheternas medverkan i det regionala tillväxtarbetet och EU:s sammanhållningspolitik . I strategierna är det dock inte helt tydligt hur samverkan ska utvecklas mellan de statliga myndigheterna och de aktörer som har regionalt utvecklingsansvar, inte minst kopplat till de regionala utvecklingsstrategierna. Även kopplingen mellan myndigheternas egna sakfrågor och det regionala tillväxtarbetet skulle kunna vara tydligare. I det perspektivet anser regeringen att uppdrag att följa och stödja arbetet med myndigheternas strategier och genomförandet av dessa är mycket betydelsefullt. Vidare kan genom sitt uppdrag tydliggöra de samverkansytor som finns mellan statliga myndigheter. I uppdraget ska dessutom arbeta med kunskapshöjande insatser till en bredare grupp av statliga myndigheter om regionalt tillväxtarbete samt följa upp hur dessa myndigheter tillämpar de regionala utvecklingsstrategierna. Även detta anser regeringen är centralt för att de statliga myndigheternas medverkan i det regionala tillväxtarbetet ska stärkas. Hållbarhet för stärkt utvecklingskraft Regeringen ser positivt på att aktörer med regionalt utvecklingsansvar och med hjälp av strategier, program och insatser i ökad grad arbetar med såväl en ekonomiskt, socialt som miljömässigt hållbar utveckling. Detta är inte minst tydligt inom de regionala strukturfondsprogrammen och de territoriella programmen för perioden –2020 samt i reviderade regionala utvecklingsstrategier. De högt ställda målen för den svenska klimat- och miljöpolitiken kräver ett aktivt och långsiktigt arbete för en hållbar utveckling på alla politiska nivåer, inte minst regional och nivå. Aktörer på lokal och regional nivå har ett stort ansvar att aktivt bidra till en grön resurseffektiv ekonomi, vilket utgör en viktig del i arbetet för att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen. Arbetet med att nå miljömålen är en förutsättning för en långsiktigt hållbar regional tillväxt. innebär utmaningen möjligheter till hållbar tillväxt genom den samhällsomställning som krävs för att nå målen. Miljödriven näringslivsutveckling för stärkt konkurrenskraft Det krävs förändringar i näringslivet, såväl strukturella förändringar som ökad resurseffektivitet i termer av minskad användning av energi, råvaror och ekosystemresurser. En ökad resurseffektivitet kan stärka näringslivets konkurrenskraft och bidra till en grön ekonomi. Regeringen anser att det finns en stor potential för regionerna att främja miljödriven näringslivsutveckling i alla branscher. Genom att på nationell nivå främja ett samarbete mellan regioner med olika förutsättningar och styrkeområden ska arbetet med miljödriven näringslivsutveckling stärkas. Det är även betydelsefullt att stärka samordningen mellan den nationella och regionala nivån. Det finns dessutom behov av ett utökat underlag som kan användas för att följa upp och utveckla olika former av insatser för en miljödriven näringslivsutveckling nationellt, regionalt och lokalt. Regeringen ser positivt på att jämställdhet används som ett medel för att uppnå hållbar regional tillväxt och attraktionskraft, dvs. att ta till vara både kvinnors och mäns kunskaper, affärsidéer och innovationsförmåga. Men mycket arbete återstår i länen. De regionala handlingsplanerna för jämställd regional tillväxt har tydliggjort ansvaret för jämställdhet i det regionala tillväxtarbetet och skapat strukturer för ett fortsatt arbete med jämställdhetsintegrering i samtliga län. Handlingsplanerna har lett till ökad aktivitet i regionerna och gett jämställdhetsarbetet ökad prioritet och därmed legitimitet. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Integrationsperspektivet har fått ökat fokus i det regionala tillväxtarbetet, särskilt inom de regionala kompetensplattformarna och företagsfrämjandet. För en starkare social sammanhållning finns det enligt regeringen behov av fortsatt uppföljning och erfarenhetsutbyte kring hur målgruppen utrikes födda kan nås. Det behövs även förbättrad samordning mellan ansvariga aktörer för att ta till vara kompetens och entreprenörskap hos kvinnor och män med utländsk bakgrund inom det regionala tillväxtarbetet. Uppdraget till länen att beskriva hur ett integrations- och mångfaldsperspektiv kan utvecklas och integreras i det regionala tillväxtarbetet utgör enligt regeringen ett viktigt underlag för att långsiktigt kunna stärka det regionala arbetet med integrations- och mångfaldsfrågor. Främja lärandet för att utveckla den regionala tillväxtpolitiken Regeringen genomför flera insatser i syfte att stärka arbetet med analyser, uppföljning, utvärdering och lärande och därmed utvecklingen av politiken. Det handlar bl.a. om inrättande av en analysgrupp och ett regionalt analytikernätverk samt ett forum för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft. Dessutom har regeringen ställt krav på att alla län ska ha en långsiktig lärandeplan för det regionala tillväxtarbetet. Det handlar även om att strukturfondsprogrammen perioden –2020 kommer ha ett ökat fokus på resultat. För att ytterligare stärka lärandet kommer dessutom ett processtöd riktat till de regionala strukturfondsprogrammen att inrättas på . Regeringens uppdrag till Statskontoret att utreda förutsättningar för ett stärkt resultatfokus i uppföljningen av anslag 1:1 Regionala tillväxtåtgärder förväntas bidra till utvecklad styrning och förbättrad uppföljning av anslaget. Återkommande dialoger med bl.a. aktörer med regionalt utvecklingsansvar i länen, tillsammans med en systematisk uppföljning av det regionala tillväxtarbetet, förväntas enligt regeringen skapa förbättrade förutsättningar för lärande och en utvecklad resultatredovisning. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Stärkt arbete med kompetensförsörjning Ett framgångsrikt kompetensförsörjningsarbete på regional nivå är avgörande för att kunna tillvarata hela landets tillväxtpotential. Uppdraget till länen att etablera regionala kompetensplattformar är en del i detta arbete. Aktörer med regionalt utvecklingsansvar driver och utvecklar arbetet med kompetensförsörjning inom ramen för kompetensplattformar. Det finns flera goda exempel på fungerande arbetsmetoder och samverkansformer för länen att dela med sig av till varandra. Här har en viktig roll. Regeringen anser att arbetet med regionala kompetensplattformar är långsiktigt och att det är viktigt att arbetet med kompetensförsörjning får fortsätta att utvecklas utifrån de olika förutsättningar som finns, och de prioriteringar som görs i respektive län. Regeringen ser en potential i att vissa frågor inom kompetensförsörjningsområdet hanteras på en regional nivå. Förutom en ökad regional samverkan kring utbudet av gymnasieutbildningar handlar det bl.a. om en förstärkt regional samverkan när det gäller att tillhandahålla yrkesinriktade utbildningar inom Komvux, samt vad gäller samordning av arbete och insatser inom valideringsområdet. Även vägledningsfrågor kan också i vissa delar utvecklas på regional nivå. En ökad regional samverkan inom dessa områden – i vilka även arbetsmarknadens parter och näringslivet deltar – kan bidra till ett ökat utbildningsutbud med en bättre kvalité, vilket förväntas påverka matchningsarbetet på såväl lokal som regional nivå positivt. En väl fungerande kompetensförsörjning kräver insatser från såväl arbetsmarknads-, som utbildnings- och den regionala tillväxtpolitiken. Den kräver också samverkande insatser från såväl och regional som nationell nivå. Statliga myndigheters samverkan med bl.a. den regionala nivån kommer därför även fortsättningsvis att spela en viktig roll för att det gemensamma arbetet ska bli framgångsrikt. De s.k. kompetensförsörjningsdagarna utgör ett viktigt forum för dialog mellan berörda aktörer på regional och nationell nivå. Regeringen avser även fortsättningsvis att följa hur berörda statliga myndigheter, enskilt och gemensamt, bidrar till att stödja kompetensförsörjningsarbetet på regional nivå. Fysisk planering i det regionala tillväxtarbetet Det finns fortsatt ett stort lokalt och regionalt intresse kring frågorna om regional fysisk planering, även om arbetet med att integrera de ekonomiska och fysiska planeringsprocesserna befinner sig i olika faser. Regeringen ser positivt på att den rumsliga dimensionen får en starkare ställning i det regionala tillväxtarbetet, för att därigenom främja en helhetssyn på utvecklingen av attraktiva livs- och boendemiljöer. Här kan slutsatserna från (SOU 2015:59) få betydelse för den fortsatta utvecklingen inom området. Regeringen konstaterar att det finns en efterfrågan på fortsatt utveckling av samverkan och kunskap om den fysiska planeringens betydelse för hållbar tillväxt lokalt och regionalt. Uppdraget till och har bidragit till att skapa en arena för dessa frågor bland relevanta aktörer på lokal och regional nivå. Det kan också bidra till att öka engagemanget och stärka förståelsen för dessa frågor ytterligare. En tilltagande urbanisering skapar både utmaningar och möjligheter för att åstadkomma en hållbar stadsutveckling. För att möta utmaningarna och ta till vara möjligheterna är det viktigt med samordning mellan olika politikområden. I detta innefattas även kunskapsutveckling och dialog mellan aktörer på lokal, regional och nationell nivå. Det är även betydelsefullt att erfarenheterna från insatser för hållbar stadsutveckling inom ramen för strukturfonderna, inklusive de territoriella samarbetsprogrammen, återförs till det regionala tillväxtarbetet. Plattformen för hållbar stadsutveckling är enligt regeringen av central betydelse för att möjliggöra dialog, möten och kunskapsutveckling för aktörer på lokal, regional och nationell nivå. Se även utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. Strukturfondsprogrammen tillför mervärden i det regionala tillväxtarbetet Insatserna inom de regionala strukturfondsprogrammen ska primärt användas till att främja strukturförändringar och regional konkurrens- kraft samt svara mot hållbarhetsdimensionerna. De insatser som gjorts för att främja entreprenörskap och utveckling av befintliga företag har bidragit till strukturförändringar. Förutom betydande utvecklingsmedel som tillförs den regionala tillväxtpolitiken är strukturfondsprogrammen också ett instrument för att samla relevanta aktörer kring en gemensam strategi i programområdena, vilket underlättar långsiktiga insatser som både bygger på regionala och nationella prioriteringar. Regeringen anser att strukturfondsprogrammen bidrar till innovativa miljöer som skapar förutsättningar för konkurrenskraftiga företag och utvecklingskraft i regionerna. Bland annat har programmen bidragit till att stärka samarbetet mellan universitet, högskolor, andra offentliga aktörer och näringslivet. Detta samarbete har varit betydelsefullt för att utforma och genomföra insatserna utifrån olika aktörers behov. –2020 kommer regionalfondens insatser att fokuseras mot vissa tematiska områden. Särskilt gäller detta områdena finansiella instrument och energieffektivisering. Vidare förväntas näringslivets medverkan öka, särskilt då andelen finansiella instrument ökar. Möjligheterna och resurserna för att bedriva regionalt tillväxtarbete i gränsöverskridande samverkan med aktörer i närområde har enligt regeringen aldrig varit större än –2020. Programmen kommer att bidra till att stärka samarbetet och integrationen i genom att medfinansiera insatser som syftar till att hitta gemensamma lösningar på gränsöverskridande problem. Regeringen anser att programmen tillsammans med strategier för smart specialisering kan komma att stärka utvecklingen av kompetens och samarbetskonstellationer som bidrar till förändrade strukturer och ökad konkurrenskraft genom bättre matchning av forsknings- och innovationsinsatser utifrån företagens och individernas behov. Mot bakgrund av det arbete som fondsamordningsgruppen inom ramen för partnerskapsöverenskommelsen gjort är regeringens bedömning att ökad samordning under programstarten skett vilket skapar förutsättningar för ett effektivt och samordnat genomförande av fonderna. Ökad samordning gör bl.a. att det blir lättare för projektägare att 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 hitta rätt fond och program samt att synliggöra hur fonderna kompletterar varandra. Ökad samverkan och samordning skapar också förutsättningar för synergier mellan de olika fonderna vilket kommer bidra till ökat mervärde. Förbättrade möjligheter till finansiering och stöd De strukturella förutsättningarna och behoven av kapitalförsörjning för utveckling av företagande, entreprenörskap och innovationer varierar över landet. Regeringen bedömer det som viktigt med insatser för att företag i alla delar av landet ska få förbättrade möjligheter till finansiering. Betydande riskkapitalinvesteringar har skett inom de åtta regionala strukturfondsprogrammen – 2013. Det finns en efterfrågan på fondernas verksamhet och privata investerare vill samarbeta med fonderna vilket enligt regeringen är positivt. Det är dock för tidigt att bedöma fondernas framgång. Regeringens bedömning avseende offentliga finansieringsinsatser i övrigt redogörs för under utgiftsområde 24 Näringsliv. Regeringens bedömning är att de selektiva företagsstöden har en betydelsefull roll i det regionala tillväxtarbetet genom att vara ett viktigt komplement i kapitalförsörjningen till företag. De har enligt regeringen bidragit till en hållbar tillväxt i stödföretagen. Regeringen anser att de nya stödförordningarna ger möjligheter till att de regionala företagsstöden blir mer hållbara ur miljö- och jämställdhetsperspektiv. Regeringens avsikt är även att stöden ska nå ut till företag och företagare som historiskt inte nåtts av företagsstöden tidigare. Arbetet för ökad hållbarhet bör enligt regeringen även fortsatt ske genom bl.a. information och utveckling av normer och regelverk. De nya stödförordningarna innebär även att fler företagsstöd kan medfinansieras av Europeiska regionala utvecklingsfonden, dvs. att den totala finansieringen kan öka. Det regionala transportbidraget har enligt regeringen kompenserat berörda företag för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd. Det har även delvis stimulerat till höjd förädlingsgrad i områdets näringsliv. Transportbidraget utjämnar skillnaderna mellan företag inom och utanför stödområdet avseende merkostnader på grund av lägesnackdelar. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Regeringens bedömning av den regionala nedsättningen av sociala avgifter är att stödformen är viktig för företagen. Ökade satsningar inom området kommersiell service Regeringen anser att tillgång till service är en viktig förutsättning för hållbar tillväxt och utveckling i gles- och landsbygdsområden. Med en god tillgång till service för boende i närområdet eller inom pendlingsavstånd underlättas både nyrekrytering av arbetskraft och möjligheterna för företagen att kunna behålla befintlig personal. Dagligvarubutikerna i gles- och landsbygdsområden är särskilt viktiga i ett servicesammanhang eftersom de ofta även tillhandahåller en rad andra tjänster. De strukturella förändringarna har dock inneburit att de mindre butikerna blivit påtagligt färre medan de allra största butikerna blivit betydligt fler. Den förändrade butiksstruktur som vuxit fram har gjort det svårare för mindre butiker i gles- och landsbygder att konkurrera med utbud av dagligvaror, annan service och priser. De mest strategiska serviceställena i gles- och landsbygder har därför stor betydelse för tillgängligheten till service. För att möta dessa utmaningar har regeringen avsatt till lokal serviceutveckling, investeringsstöd och kompetensutveckling i landsbygdsprogram 2014– 2020. Regeringen bedömer att de behov som finns vad gäller bl.a. investeringar, kompetensutveckling, servicesamordning och processledning till stor del kommer att kunna tillgodoses inom ramen för programmet. Regeringen anser dock att de speciella behov och förutsättningar som råder i de glesbygder som är särskilt sårbara och utsatta bör uppmärksammas. De förslag som utredningen till kommersiell service i särskilt utsatta glesbygdsområden presenterade i slutbetänkandet Service i glesbygd (SOU 2015:35) svarar enligt regeringen på flera sätt upp mot dessa speciella utmaningar. Regeringen bedömer att de regionala serviceprogrammen 2014–2018 ytterligare stärker samverkan och engagemang hos aktörer med betydelse för tillgänglighet till service. Programmen bidrar till ett helhetsperspektiv på arbetet med servicefrågor. Regeringen bedömer vidare att utan stöd till strategiska serviceställen hade tillgängligheten till både drivmedel och dagligvaror varit betydligt sämre i många gles- och landsbygder. Genom att ytterligare stödja strategiska butiker, drivmedelsstationer och olika typer av lokala servicelösningar kan tillgängligheten upprätthållas i många områden. Ett av regeringens övergripande mål är att ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020.