prop · H3031d14 · 2015-09-21 00:00:00 — 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 ende män med två eller fler barn minskar andelen hushåll med låg ekonomisk standard från som en följd av den ekonomiska familjepolitiken se diagram 3.9. Diagram 3.9 Effekt på låg ekonomisk standard av den ekonomiska familjepolitiken, prognos 2014 E. kv 1 S 3+ barn E. man 2 E. man 1 S 1 barn S 2 barn Låg ekonomisk standard (LES) LES utan ek. Källa: , 2015 Effekten för ensamstående män med flera barn är lägre än för sammanboende med tre eller flera barn. För ensamståendehushållen är det de behovsprövade bidragen som spelar störst roll, medan försäkringarna spelar störst roll för sammanboendehushåll med ett eller två barn. Transfereringarnas betydelse för barnhushållens ekonomi har minskat något . Förklaringar till detta är höjda reallöner, fler i sysselsättning samt att införandet av jobbskatteavdraget som har inneburit högre realinkomster. Transfereringarnas nivåer följer inte på samma sätt med förändringen av inkomster och deras del av den disponibla inkomsten har därför minskat. Indikatorn tar inte hänsyn till de eventuella beteendeförändringar som skulle bli effekten om den ekonomiska familjepolitiken inte fanns. Den ekonomiska familjepolitiken bidrar till att förstärka föräldrarnas valfrihet och makt över livssituationen. Barnafödandet och föräldrarnas arbetskraftsdeltagande är fortsatt högt vilket indikerar att det är möjligt att på ett tillfredsställande sätt förena arbetsliv med familjeliv för en majoritet av föräldrarna. Även om antalet barn som har föräldrar som delar på föräldrapenningen och föräldraledigheten ökar kan uttaget endast räknas som jämställd för en liten andel av barnen. Föräldraförsäkringen har i grunden positiva effekter på kvinnors och mäns sysselsättningsgrad och situation på arbetsmarknaden. Det är genom föräldraförsäkringen, tillsammans med en väl utbyggd förskola, som det har blivit möjligt för föräldrar att kombinera ett aktivt föräldraskap med förvärvsarbete. Föräldrapenningens storlek är relaterad till förälderns arbetsinkomst, vilket utgör ett incitament att förvärvsarbeta innan man blir förälder för att på så sätt kvalificera sig för en högre föräldrapenning. Detta påverkar sannolikt sysselsättningsgraden för kvinnor positivt. Dagens fördelning av uttaget av föräldrapenning är emellertid inte jämställd. Kvinnors längre frånvaro från arbetsmarknaden samt en högre förekomst av deltidarbete kan få konsekvenser på såväl kvinnors arbetsmarknadssituation, på den disponibla inkomsten som på livsinkomsten och pensionen. En ojämn fördelning av hem- och omsorgsarbetet kan också leda till ohälsa. Föräldraledigheten och hur den fördelas mellan män och kvinnor, mätt i form av uttag av föräldrapenning, har därför en betydande påverkan på hur jämställdheten på arbetsmarknaden utvecklas. De delmål som den ekonomiska familjepolitiken direkt inverkar på är dels målet om ekonomisk jämställdhet och dels målet om en jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet, se vidare utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. Sammanfattningsvis är regeringens bedömning att måluppfyllelsen är acceptabel för utgiftsområdet ekonomisk trygghet för familjer och barn. För en bättre måluppfyllelse behöver familjepolitiken utvecklas i mer jämställd riktning. Det är även av stor vikt att de familjeekonomiska stöden fortsätter att ge goda levnadsvillkor och ger framförallt kvinnor förbättrade förutsättningar till arbete och egen försörjning på både kort och lång sikt. De hushåll som lever i ekonomisk utsatthet behöver fortsatt stöd från familjepolitiken för att lyfta hushållets ekonomi, men kan även vara i behov av insatser utanför utgiftsområdet inom områden så som utbildnings- och arbetsmarknadspolitiken. Administrationen av den ekonomiska familjepolitiken har fortsatt att förbättras, barnfamiljerna är den mest nöjda kundgruppen hos . Handläggningstider och kontrollarbetet utvecklas positivt. Regeringen bedömer att verksamhetsmål avseende information om föräldrapenningens regelverk samt möjligheterna för föräldrarna att själva reglera underhåll för barn är endast delvis uppfyllda. Informationen till föräldrarna kan förbättras ytterligare. En generell välfärd som omfattar alla, ett jämställt föräldraskap och ett beaktande av principen om barnets bästa utgör grunderna för regeringens syn på och målsättning med den ekonomiska familjepolitiken. Regeringens ambition att kombinera en politik för sysselsättning och tillväxt med en politik för ökad rättvisa och minskade klyftor påverkar även utformningen av den ekonomiska familjepolitiken. Med familjebildning följer en ökad försörjningsbörda. En generell välfärd som omfattar alla bidrar till att utjämna ekonomiska villkor och förbättra levnadsförhållanden för barnhushållen. En generell välfärd ger långsiktigt goda fördelningseffekter och har hög legitimitet. Mot den bakgrunden föreslår regeringen att utgiftsområdets mål för den ekonomiska familjepolitiken bör ändras. Den ekonomiska familjepolitiken ska bidra till en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer samt minska skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan hushåll med och utan barn. En naturlig utgångspunkt för familjepolitiken är att föräldrarna tar ett gemensamt ansvar för vårdnaden om och försörjningen av barnet. Ett jämställt föräldraskap bidrar även till ökad jämställdhet på arbetsmarknaden. Regeringen anser att de jämställdhetspolitiska ambitionerna tydligare bör komma till avtryck i utgiftsområdesmålet och föreslår därför en komplettering; Den ekonomiska familjepolitiken ska även bidra till ett jämställt föräldraskap. Regeringen har som uttryck för sina ambitioner inom jämställdhetsområdet formulerat mål, indikatorer och åtgärder på en rad områden. Det handlar om för jämställdhetspolitiken centrala områden där regeringen kommer att verka för en positiv utveckling . Det övergripande målet om jämställt föräldraskap behöver brytas ned och konkretiseras för att underlätta uppföljning och utvärdering. Kvinnor tar ut föräldrapenning under ca tre fjärdedelar av förmånstiden. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 gäller tillfällig föräldrapenning för vård av barn uppgår kvinnornas andel av uttaget till . Regeringen kompletterar därför utgiftsområdesmålet med ett jämställdhetspolitiskt mål: Skillnaderna i hur män och kvinnor tar ut föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning ska minska. Utfall, insatser samt åtgärder för att nå det angivna målet kommer att ingå i uppföljningen av målet. Barnfamiljernas levnadsförhållanden har ändrats över tiden. Synen på föräldraskap har förändrats och familjer kan se olika ut och ha olika behov. Mer än vart femte barn växer upp i en annan familjekonstellation än den med båda sina biologiska föräldrar. I finns därför såväl kärnfamiljer där barnen bor med båda föräldrarna, som ombildade familjer med bonusbarn och bonusföräldrar, ensamstående föräldrar, barn som bor växelvis, regnbågsfamiljer och flera andra familjekonstellationer. Då barnens familjesituation kan se olika ut och då behov och önskemål varierar måste samhällets stöd till barnfamiljerna vara organiserat så att det kan användas på ett flexibelt sätt, och kan anpassas efter föräldrars och barns behov. Föräldraförsäkringen har i grunden positiva effekter på föräldrars arbetsmarknadssituation genom att den gör det möjligt för föräldrarna att vårda barnen när de är små och ökar förutsättningarna att kombinera familjeliv och arbetsliv. Män och kvinnor arbetar ungefär lika mycket, men fördelar sin arbetstid olika avseende betalt och obetalt arbete. Den sneda fördelningen av föräldrapenning och föräldraledighet påverkar kvinnors situation på arbetsmarknaden negativt, t.ex. avseende löneutveckling. Attityder kring föräldraskap, situationen på arbetsmarknaden och förväntningar kan även hindra män från att helt ta ut sin del av föräldrapenningen. För att öka jämställdheten avseende det obetalda hem- och omsorgsarbetet och på arbetsmarknaden har regeringen därför föreslagit att en tredje reserverad månad per förälder införs för föräldrapenningen. Jämställdhetsbonusen har inte haft någon mätbar effekt och är ett krångligt sätt att ge föräldrarna drivkrafter till ökad jämställdhet. Därför vill regeringen avskaffa jämställdhetsbonusen. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Fler åtgärder behöver vidtas för att uppnå ett mer jämställt nyttjande av föräldrapenning och en mer jämställd fördelning av omsorgen om barn och det obetalda hemarbetet. Målet är ett helt jämställt uttag av försäkringen. Regeringen avser mot bakgrund av detta att tillsätta en utredning som ska se över föräldraförsäkringen i syfte att nå målet. En proposition kommer att avlämnas senare . Regeringen vill se en föräldraförsäkring som bidrar till ett jämställt föräldraskap och goda uppväxtvillkor för barn. Föräldraförsäkringen ska vara bättre anpassad till en modern arbetsmarknad och de krav den ställer samt till ett modernt familjeliv. Föräldraförsäkringen ska också utformas så att den fungerar väl oavsett familjekonstellation. Regeringen vill därför att den kommande utredningen ska undersöka möjligheterna att underlätta för stjärnfamiljer att använda föräldraförsäkringen. Barns rätt till trygga uppväxtförhållanden är central för utformningen av familjepolitiken som helhet och föräldraförsäkringen i synnerhet. Principen om barnets bästa och barnets rätt till omvårdnad och till kontakt med sina föräldrar bör därför vara vägledande principer för utredningen. Hushåll med låg ekonomisk standard En grundläggande strävan för regeringen är att skapa förutsättningar för jämlika uppväxtvillkor för alla barn. Andelen barnfamiljer som befinner sig i långvarig ekonomisk utsatthet är i ett internationellt perspektiv fortsatt liten, men ytterligare satsningar krävs. Att förbättra situationen för familjer med låg ekonomisk standard är därför en prioriterad uppgift, där insatser och långsiktiga strategier finns såväl inom den ekonomiska familjepolitiken som inom arbetsmarknadspolitiken och utbildningspolitiken. Barnfamiljer med låg ekonomisk standard behöver fortsatt stöd och den omfördelande profilen i familjepolitiken behöver förstärkas. Särskilt hushåll med en ensamstående förälder som har flera barn har en utsatt ekonomisk situation. Ett steg till förbättrad levnadsstandard har tagits genom höjningen av underhållstödet som trädde i kraft (SFS 2015:452). Regeringen har även lämnat förslag som syftar till att öka drivkrafterna för föräldrar att civilrättsligt reglera underhållsskyldigheten för barn de inte bor tillsammans med (proposition Ökad reglering av barns underhåll utanför underhållsstödet, prop. 2014/15:145). Genom att föräldrar som har förutsättningar för det själva kommer överens om ett underhållsbidrag i stället för att ansöka om underhållsstöd kan barn som lever i hushåll med låg ekonomisk standard komma att få ett betydligt högre underhåll. För hushåll med låg ekonomisk standard har behovsprövade stöd som bostadsbidrag och underhållsstöd stor betydelse. Dessa två stöd är dock inte samordnade med eller särskilt väl anpassade till varandra. De är heller inte tillräckligt anpassade till de förändrade boendemönster och olika familjekonstellationer som förekommer . Exempelvis lämnas det sammantaget en större ersättning till hushåll vars barn bor växelvis än till hushåll som är rena ensamförsörjare.10 Både bostadsbidraget och underhållsstödet har dessutom visat sig kunna ge upphov till skuldsättning.11 Regeringen anser mot denna bakgrund att det är angeläget att ytterligare analysera frågan och överväga behov av lämpliga åtgärder. Höjd föräldrapenning på grundnivå Regeringen anser att föräldrapenningens grundnivå ska höjas. En sådan höjning stärker ekonomin för barnhushåll med låga inkomster och är fördelningspolitiskt träffsäker. En höjd grundnivå når framför allt unga föräldrar som inte hunnit etablera sig på arbetsmarknaden och de som av andra skäl inte uppfyller kraven för att få föräldrapenning på sjukpenningnivå. Även hushåll där en eller båda föräldrarna är födda utomlands har en relativt sett hög andel föräldrapenning på grundnivå. Dessa hushåll löper högre risk för ekonomisk utsatthet. Höjningen av grundnivån kommer att öka hushållens ekonomiska standard, se i övrigt avsnitt 3.7.1. 10Fortsatt förälder – om ansvar, ekonomi och samarbete för barnets skull, (SOU2011:51). 11Se t.ex. betänkandet Överskuldsättning i kreditsamhället, (SOU 2013:78) samt svar på regeringsuppdrag, Kartläggning av överskuldsättning och analys av indrivnings- och återkravsregler, dnr S2015/00673. har gett regeringen tillkänna om att genomföra vissa regelförenklingar avseende barnbidrag och föräldraförsäkring (prop. 2014/15:1, bet. 2014/15:SfU3). Regeringen delar syn och vill stödja barnfamiljerna och underlätta deras vardag genom att förenkla reglerna inom den ekonomiska familjepolitiken. Regeringen önskar därför pröva möjligheterna att genomföra regelförenklingar. Frågorna bereds inom . 3.7.1Höjd föräldrapenning på grundnivå Ärendet och dess beredning: Förslaget om höjd föräldrapenning på grundnivå har beretts under hand med på så sätt att myndigheten har fått ta del av förslaget. hade inte några synpunkter. Regeringens förslag: Föräldrapenning på grundnivå ska höjas från per dag till per dag fr.o.m. . Äldre föreskrifter ska fortfarande gälla för föräldrapenning som avser tid före ikraftträdandet. Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslår att föräldrapenningens grundnivå höjs från nuvarande per dag till per dag. Höjningen stärker ekonomin för barnhushåll med låga inkomster och är fördelningspolitiskt träffsäker. En höjd grundnivå når framför allt unga föräldrar som inte hunnit etablera sig på arbetsmarknaden eller de som av andra skäl inte uppfyller krav på att få föräldrapenning på sjukpenningnivå. Även hushåll där en eller båda föräldrarna är födda utomlands har en relativt sett hög andel föräldrapenning på grundnivå. Dessa hushåll löper högre risk för ekonomisk utsatthet. använde kvinnor av all föräldrapenning som betalades ut på grundnivå. En förklaring till detta, utöver det faktum att kvinnor i genomsnitt har lägre lön än män, är att kvinnor oftast är de som tar ut föräldrapenning först. Därmed påverkas de i högre utsträckning av det särskilda kvalifika- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 tionskrav som gäller . Detta kvalifikationskrav innebär att en förälder under minst före barnets födelse ska ha varit försäkrad för en sjukpenning som överstiger lägstanivån, . Om kravet inte är uppfyllt eller hel föräldrapenning på sjukpenningnivån i annat fall inte överstiger , lämnas föräldrapenning på grundnivå. Höjningen av grundnivån kommer att öka hushållens ekonomiska standard. får föräldrar med ersättning på grundnivå, används, ca före skatt. Efter höjningen blir motsvarande ersättning före skatt. Lagförslag i ärendet finns i avsnitt 2.1. Förslaget innebär att grundnivån höjs från till per dag. En höjd grundnivå innebär att fler föräldrar än tidigare får ersättning på grundnivå eftersom de föräldrar som har en sjukpenninggrundande inkomst som ger föräldrapenning på sjukpenningnivå i stället får ersättning på grundnivå. Förslaget innebär att utgifterna för anslaget 1:2 Föräldraförsäkring beräknas öka med ca 2016, 2017, 2018 och 2019. Tabell 3.6 Anslagsutveckling 1:1 Barnbidrag 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för allmänna barnbidrag, flerbarnstillägg och förlängt barnbi- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 drag enligt socialförsäkringsbalken (2010:110) och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. Anslaget får även användas för utgifter för tilläggsbelopp vid familjeförmåner enligt rådets förordning nr 883/04 om samordning av de sociala trygghetssystemen i EU. Barnbidragets grundläggande uppgift är att kompensera för den ökade försörjningsbörda som barn medför för en familj. Barnbidrag är ett generellt stöd som är lätt att överblicka samt med förhållandevis låga kostnader för administrationen. är nivån på det allmänna barnbidraget per barn och månad. Utgiftsutvecklingen inom anslaget beror främst på barnbidragets nivå och antalet barn . Under uppgick utgifterna för barnbidraget till . Det innebär att utgifterna detta år översteg anslaget med . Av de totala utgifterna för anslaget utgjorde allmänna barnbidrag , flerbarnstillägg , förlängt barnbidrag och EU-förmåner . För innevarande budgetår beräknas utgifterna till , vilket är 71 miljoner lägre än anvisade medel. Bedömningen av anslagsbehovet utgår från befolkningsprognoser. Antalet barn i åldern 0–beräknas öka –2019, vilket betyder att utgifterna för allmänt barnbidrag och flerbarnstillägg blir högre. Antalet utbetalade barnbidrag kommer –2019 öka från 1,76 miljoner till 1,96 miljoner vilket är en ökning med . Utgifterna för förlängt barnbidrag beräknas utifrån utvecklingen av antalet 17–21- åringar i befolkningen och antas fortsätta minska. Utgifterna för EU-förmåner har minskat kraftigt . Sammantaget innebär ovanstående att kostnaden för anslaget kommer att öka . Tabell 3.7 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:1 Barnbidrag Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 26 anvisas under anslaget 1:1 Barnbidrag . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till 27 , 27 respektive 28 . Tabell 3.8 Anslagsutveckling 1:2 Föräldraförsäkring 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2För 2016 avser 3 733 518 tkr beräknad statlig ålderspensionsavgift sedan hänsyn tagits till regleringsbelopp som uppgick till 70 191 tkr. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Anslaget får användas för utgifter för: –föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och graviditetspenning enligt socialförsäkringsbalken (2010:110) och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken, –statlig ålderspensionsavgift för föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och graviditetspenning enlig lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift, dagar med föräldrapenning, graviditetspenning och tillfällig föräldrapenning . Timlönen förväntas öka och därmed ökar även medelersättningen för de olika förmånerna. En ökning av timlönen påverkar anslaget för föräldrapenning med ca , tillfällig föräldrapenning med ca samt graviditetspenningen med ca . Prisbasbeloppets utveckling påverkar den övre gränsen för ersättningarna. Kvinnor har i genomsnitt lägre medelersättning än män vilket förklaras dels av skillnader i –jämställdhetsbonus enligt lagen (2008:313) lön dels, när det gäller föräldrapenningen, av att Tabell 3.9 Anslagets komponenter Utgiftsutvecklingen inom föräldraförsäkringen är främst beroende av antalet födda barn och antalet barn i åldern 0–, ersättningsnivåer, som styrs av löneutveckling och prisbasbelopp, samt fördelningen av ersättningsdagar mellan föräldrarna. Förändringar i födelsetalen påverkar redan på kort sikt användningen av både föräldrapenning och graviditetspenning samt de tio s.k. pappadagarna inom den tillfälliga föräldrapenningen. Utgifterna för föräldraförsäkringen beräknas öka som en följd av ett fortsatt högt barnafödande samt en stigande medelersättning. Antalet födda barn väntas enligt SCB:s befolkningsprognos öka från 117 700 barn till 130 400 barn . Som en följd av detta ökar antalet utbetalade kvinnor använder föräldrapenning på lägsta- och grundnivå i betydligt högre utsträckning än vad män gör. För jämställdhetsbonus styrs utgifterna av fördelningen av föräldrapenning mellan föräldrarna samt antalet barn som omfattas av jämställdhetsbonus. Regeringen har tidigare lämnat ett förslag om att en tredje månad ska reserveras för vardera föräldern inom föräldrapenningen från (prop. 2014/15:124). Regeringen föreslår nu i denna proposition att föräldrapenningens grundnivå höjs från nuvarande per dag till per dag. Höjningen stärker ekonomin för barnhushåll med låga inkomster och är fördelningspolitiskt träffsäkert. Förslaget innebär att utgifterna för anslaget beräknas öka med 2016, 2017, 2018 och 2019. Regeringen aviserar i denna proposition att den avser att återkomma med förslag om att avskaffa jämställdhetsbonusen . Det beräknas innebära en minskning av anslaget med 2017 och 2018 och 2019. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Tabell 3.10 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:2 Föräldraförsäkring Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 41 anvisas under anslaget 1:2 Föräldraförsäkring . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till 42 , 44 respektive 46 . Tabell 3.11 Anslagsutveckling 1:3 Underhållsstöd 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för underhållsstöd enligt socialförsäkringsbalken (2010:110) och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. Betalningar från bidragsskyldiga föräldrar ska återföras till anslaget. Genom underhållsstödet garanterar samhället att ett barn till särlevande föräldrar får ett visst underhåll även när den bidragsskyldiga föräldern inte fullgör sin underhållsskyldighet. Underhållsstöd lämnas också för barn vars förälder ensam har adopterat ett barn. Underhållsstöd kan utges som fullt underhållsstöd, utfyllnadsbidrag eller underhållsstöd vid växelvist boende. Inom underhållsstöd finns det dels en bidragsmottagande förälder – eller bidragsmottagande ungdom om det är fråga om ett så kallat förlängt underhållsstöd – dels en bidragsskyldig förälder. Den sistnämnda ska helt eller delvis återbetala samhällets kostnader för det underhållsstöd som betalats ut för barnet. Den största andelen av de bidragsskyldiga är män (). Könsfördelningen har varit i stort sett densamma . Utgiftsutvecklingen för underhållsstödet är beroende av omvärldsfaktorer som exempelvis antal separationer, antal barn, födelsetal och löneutvecklingen. Utgiftsstyrande faktorer som staten kan påverka är bl.a. stödets nivå, procentsatserna som bestämmer den bidragskyldiga förälderns betalningsskyldighet samt storleken på grundavdraget för egna levnadskostnader som får göras innan betalningsskyldigheten beräknas. Underhållsstödet höjdes med till maximalt med ikraftträdande (prop. 2014/15:99, bet. 2014/15:FiU21, rskr. 2914/15:255). Bestämmelserna kommer att tillämpas för underhållsstöd som avser tid efter . Regeringen har i propositionen Ökad reglering av barns underhåll utanför underhållsstödet (prop. 2014/15:145) lämnat förslag som syftar till att öka förutsättningarna för civilrättsliga regleringar av barns underhåll. Antal barn inom underhållsstödet Antalet barn som det lämnas underhållsstöd för har minskat. Minskningen av antal barn med underhållsstöd kan huvudsakligen förklaras av de låga födelsetalen . De årskullar som kommit in i systemet har varit mindre än de årskullar som lämnat systemet med anledning av att de passerat åldergränsen för rätt till underhållsstöd. Ytterligare en orsak till att det blivit färre barn i systemet är att särlevande föräldrar i större omfattning reglerar underhållet själva utanför underhållsstödssystemet. I praktiken kan detta ofta förklaras av att barn till särlevande föräldrar i allt större utsträckning bor växelvis och att underhållet då regleras genom att respektive förälder ansvarar för de kostnader som uppstår när föräldern har barnet hos sig. Antalet barn med underhållsstöd förväntas minska från ca 221 100 till ca 212 400 . Inbetalningar från bidragsskyldiga minskar Det belopp som de bidragsskyldiga föräldrarna har att betala för statens kostnader för underhållsstöd har minskat . Detta innebär att statens utgifter för underhållsstödet ökar. De bidragsskyldigas inkomster påverkar det debiterade beloppet och därmed inbetalningsgradens storlek.