prop · H30317 · 2015-09-17 00:00:00 — Ytterligare en kategori elever för vilka det enligt promemorian finns skäl att göra undantag från huvudregeln att elever som är bosatta i ska gå i skolor som följer svensk läroplan, är elever vars familjer planerar att inom något eller lämna för gott eller . Detta har i promemorians förslag till lagtext uttryckts som ”om det finns grundad anledning att anta att eleven kommer att lämna för ”. SKL anser att målgruppen är otydlig och att den kan leda till att kretsen av elever som får fullgöra skolplikten i en skola som inte följer den svenska läroplanen kan komma att utvidgas väsentligt. tillstyrker förslaget endast under förutsättning att begreppet ”grundad anledning” utvecklas mer för att garantera en enhetlig och rättssäker tillämpning. När det gäller i bosatta elever vars vårdnadshavare har ett sådant yrke där en längre utlandsvistelse eller en flytt till utlandet är en del av arbetsvillkoren kan en utbildning i en internationell skola vara en möjlighet för ett medföljande barn att få en fullständig skolgång vid en senare flytt till ett annat land. En utbildning enligt en internationell läroplan eller enligt det nya landets läroplan i en internationell skola kan underlätta och förbereda övergången till det nya landets utbildning. På samma sätt kan, för ett medföljande barn som inte är i under en uttalat begränsad tid, en skolgång enligt utländsk eller internationell läroplan i möjliggöra en fullständig utbildning i hemlandet om familjen flyttar hem innan barnet slutfört utbildningen. Regeringen anser därför att det finns skäl att göra undantag för dessa elever. För att elevgruppen inte ska bli alltför vid bör det finnas grundad anledning att anta att eleven kommer att lämna , vilket enligt regeringens mening innebär att huvudmannen bör ha inhämtat tillräckligt god information för att ha försäkrat sig om att familjen har konkreta 2015/16:17 planer på att flytta. Om det t.ex. står klart att en eller båda vårdnadshavarna har ett sådant yrke att en längre utlandsvistelse eller en permanent flytt till utlandet är en del av arbetsvillkoren menar regeringen att det finns grundad anledning att anta att eleven kommer att lämna . Därmed, anser regeringen, är begreppet tydligt nog för att möjliggöra en rättsäker tillämpning. anser att uttrycket ”” bör utgå och att ”ha påbörjat eller ska fortsätta” utbildningen i annat land bör räcka som målgruppsdefinition. Regeringen bedömer att det finns begränsningar med denna målgruppsdefinition. Att ha påbörjat sin utbildning i ett annat land skulle kunna innebära att eleven gått eller mindre i en skola i utlandet. En elev som har gått i skola utomlands och vars vårdnadshavare inte har planer på att återigen flytta utomlands är bättre betjänt av att fullgöra sin utbildning i . För de elever som kommer att vistas utomlands eller som kommer att flytta permanent till utlandet bör det finnas en möjlighet att fullgöra skolgången i en internationell skola eftersom detta kan vara en förutsättning för att eleven ska kunna få en fullständig skolgång. Då eleven i ett sådant fall kan fullfölja sina studier utomlands efter samma läroplan ökar dessutom troligen elevens möjligheter att nå goda resultat och därmed ökar elevens chanser till fortsatta studier. Regeringen delar därför inte Lunds universitets synpunkt. Elever som har skolans undervisningsspråk som dagligt umgängesspråk En fjärde kategori elever som i promemorian föreslås få gå i en internationell skola på grundskolenivå som har en enskild huvudman är elever som har skolans undervisningsspråk som dagligt umgängesspråk med en eller båda vårdnadshavarna och som har tillräckliga kunskaper i språket för att kunna följa undervisningen. En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. Specialpedagogiska () uppmärksammar att förslaget stärker språkets ställning i beskrivningen av målgrupp och menar att detta är i linje med läroplanens intentioner att språk är en resurs och en tillgång, vilket regeringen instämmer i. avstyrker dock förslaget och anser att en mycket stor andel av de elever som har utländsk bakgrund och tvåspråkiga familjer ingår i denna kategori. anser att i ett längre perspektiv kan detta, särskilt i invandrartäta områden med stora inslag av flerspråkighet, innebära en ökad segregation genom en ökad risk för att, i kombination med de övriga två delförslagen, särskilda internationella skolor bildas för elever med annat modersmål än svenska. Barn i familjer där båda föräldrarna eller någon annan familjemedlem kommer från ett annat land och där eleven hemma regelbundet använder det språk som är undervisningsspråk i den internationella skolan får redan enligt gällande rätt fullgöra sin skolplikt i en internationell skola (prop. 2009/10:165 s. 876). Enligt 24 kap. 3 § 8 skollagen är ett villkor för att en huvudman för en internationell skola på grundskolenivå ska förklaras berättigad till bidrag från en elevs hemkommun att vårdnadshavare och elever ges tydlig information om den internationella skolans innehåll och inriktning mot fortsatta studier utomlands och om vad utbildning i en internationell skola kan innebära vid fortsatt skolgång i det svenska skolväsendet. Av förarbetena till bestämmelsen framgår att i sin tillsynsverksamhet har uppmärksammat att det förekommer att elever som övergår från en internationell skola till en grundskola inte har kunskaper som är jämförbara med de kunskaper som elever i den mottagande skolan uppnått. I en internationell skola finns inte alltid alla motsvarande ämnen och undervisningen i svenska språket kan också vara begränsad. Dessutom får elever som gått i en internationell skola på grundskolenivå och som söker till gymnasieutbildning inom det offentliga skolväsendet söka inom den s.k. fria kvoten under förutsättning att de har de kunskaper som krävs för att tas emot på ett nationellt program. Detta, och hur utbildningen vid en internationell skola på gymnasienivå bedöms och meritvärderas vid antagning till högre utbildning eller annan eftergymnasial utbildning, kan vara avgörande för elevens val av studiegång. Det är därför viktigt att eleven och elevens vårdnadshavare informeras om den internationella skolans innehåll och inriktning mot fortsatta studier utomlands samt om vad utbildningen kan innebära vid fortsatt skolgång i (prop. 2006/07:1, utg.omr. 16 s. 80). Två internationella skolor som har bildats för elever med ett annat modersmål än svenska, Tyska skolan och Lycée Français , har valt att bedriva undervisning i svenska, historia och samhällskunskap enligt svensk läroplan för samtliga elever respektive för elever som har svenska som modersmål för att eleverna ska få en god förberedelse för fortsatt utbildning. Dessa skolor framförde i framställningar till den tidigare regeringen vikten av att de kan utfärda gymnasieexamen enligt de bestämmelser som gäller för den svenska gymnasieskolan för att skolornas elever ska kunna konkurrera på lika villkor om plats på universitet och högskolor i (U2011:5574/GV). Den dåvarande regeringen beslutade då förordningen (2012:509) om betygsrätt för viss utbildning vid internationella skolor. Enligt den förordningen kan efter ansökan besluta om tillstånd för enskilda huvudmän för internationella skolor att bl.a. sätta betyg och utfärda gymnasieexamen enligt de bestämmelser som gäller för gymnasieskolan under förutsättning att huvudmannen anger vilket eller vilka nationella program som ansökan om att utfärda gymnasieexamen avser, visar vilka delar i utbildningen som är likvärdiga med den kurs eller det gymnasiearbete som ett betyg avser och hur utbildningen uppfyller kraven för gymnasieexamen och även i övrigt visar att utbildningen utformats så att betygen blir likvärdiga med betyg satta i gymnasieskolan. Vid bedömning av om huvudmannen uppfyller kraven får utökad undervisning i förhållande till den utländska läroplanen och kursplanen beaktas. En internationell skola som har fått ett nu aktuellt tillstånd har enligt förordningen skyldighet att använda nationella prov i den utsträckning som är föreskriven för gymnasieskolan. Som nämnts inledningsvis har en elev som har skolans undervisningsspråk som dagligt umgängesspråk med en eller båda sina vårdnadshavare och som har tillräckliga kunskaper i språket för att kunna följa undervisningen redan enligt gällande rätt möjlighet att få gå i en internationell skola. Med hänsyn dels till att vårdnadshavarna och eleverna ska ges tydlig information om vad en utbildning på en interna- 2015/16:17 tionell skola kan innebära vid fortsatt skolgång inom det svenska skolväsendet, dels till att befintliga internationella skolor har ansett det viktigt ur konkurrenssynpunkt att kunna utfärda svenska gymnasieexamen, bedömer regeringen att ett bibehållande av den befintliga möjligheten för nu aktuell målgrupp av elever att fullgöra sin skolplikt i internationella skolor inte medför en risk för ökad segregation. Även och Föräldraalliansen har invändningar mot förslaget. Båda remissinstanserna hänvisar till att även enskilda huvudmän ska kunna erbjuda eleverna modersmålsundervisning och att målgruppen faller utanför gruppen elever som är i . Dessutom anför , som avstyrker förslaget, bl.a. att syftet med att arbeta enligt ett annat lands eller en internationell läroplan är just att förbereda elever för fortsatt skolgång i annat land. Om eleven är stadigvarande bosatt i landet kan detta försvåra en fortsatt skolgång inom det svenska skolväsendet. Det är korrekt att enskilda huvudmän inom skolväsendet ska kunna erbjuda undervisning i modersmål och att undervisningen ska följa svensk läroplan. Internationella skolor, som inte är en del av skolväsendet, är inte skyldiga att göra detsamma. Modersmålsundervisning och utbildning på en internationell skola har dock olika syften. En internationell skola kan använda sig av ett annat lands läroplan och helt eller delvis undervisa på det landets språk. I sådana fall kan det vara intressant för familjer där en eller båda vårdnadshavarna talar landets språk att barnet eller barnen, även om de är stadigvarande bosatta i , ges en mer omfattande och sammanhållen undervisning på språket och om förhållanden i landet eller språkområdet. Regeringen anser att tillgång till sådan undervisning är positiv för målgruppen då den kan ge eleverna en fullvärdig utländsk utbildning och, i fall som Tyska skolan och Lycée Français , kunskaper som sammanlagt ger dem en god förberedelse för fortsatt utbildning och framtida yrkesverksamhet såväl i som i ett annat land. Den möjligheten kan inte ersättas av modersmålsundervisning. Regeringen anser därför att målgruppen även fortsättningsvis bör få möjligheten att fullgöra skolplikten i en internationell skola. Medgivande att ta emot andra elever i internationella skolor på grundskolenivå Regeringen har enligt nuvarande bestämmelser möjlighet att medge en internationell skola att ta emot andra elever som har skolplikt än de som vistas i eller har andra särskilda skäl att gå i en sådan skola (24 kap. 2 § tredje stycket). Bestämmelsen kom till sedan det konstaterats att Tyska skolan och Lycée Français även tagit emot barn som var stadigvarande bosatta i . I propositionen Fristående skolor m.m. uttalades att det enligt regeringens uppfattning ligger ett värde i att kunna erbjuda även ett antal elever som stadigvarande bor i landet en sådan internationellt inriktad utbildning som den vid de nämnda skolorna (se prop. 1995/96:200 s. 61). De aktuella skolorna är tyska respektive franska utlandsskolor och följer tysk och fransk läroplan. Som nämnts ovan bedriver Tyska skolan även under- visning i svenska, historia och samhällskunskap enligt svensk läroplan för samtliga elever, medan Lycée Français bedriver Prop. 2015/16:17 motsvarande undervisning för elever som har svenska som modersmål. Elever som är stadigvarande bosatta i kan därmed ges möjlighet till en fullvärdig utländsk utbildning som de får kunskaper som ger dem en god förberedelse för fortsatt utbildning och framtida yrkesverksamhet i . Regeringen finner inte anledning att göra någon annan bedömning än vad som gjordes i den nämnda propositionen i fråga om värdet av att även ett antal elever som är stadigvarande bosatta i får sin utbildning i internationella skolor av det slag som Tyska skolan och Lycée Français representerar. Regeringen anser därför att möjligheten att ge internationella skolor på grundskolenivå tillstånd att ta emot andra elever än de som nämnts i föregående avsnitt bör finnas kvar. 7.2Målgruppen för internationella skolor på gymnasienivå som har en enskild huvudman Regeringens förslag: En ändring i en del av villkoren för när en elevs hemkommun ska lämna bidrag till huvudmannen för en internationell skola på gymnasienivå ska göras. Det ska anges att eleven antingen ska vara bosatt i för en begränsad tid eller ha andra särskilda skäl att få sin utbildning i en sådan skola. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna har tillstyrkt eller har inget att invända mot förslagen. Detta gäller bl.a. Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , , , , , , , , , , , , , och kommuner, , och Föräldraalliansen . Skälen för regeringens förslag Gymnasieutbildning är en frivillig skolform och en internationell skola på gymnasienivå behöver inte godkännas av för att elever ska kunna gå där. Enligt skollagen ska dock hemkommunen lämna bidrag till en huvudman för en internationell skola på gymnasienivå för en elev om eleven är folkbokförd i eller kommunen får särskilt statsbidrag för eleven, eleven antingen för är bosatt i eller har andra särskilda skäl att få utbildning i en internationell skola på gymnasienivå och hemkommunen var skyldig att erbjuda eleven gymnasieutbildning då utbildningen började (24 kap. 6 § skollagen). Gymnasieskolan ska som huvudregel vara öppen endast för ungdomar som avslutat sin grundskoleutbildning eller motsvarande utbildning och som påbörjar sin gymnasieutbildning till och med det första kalenderhalvåret det år de fyller (15 kap. 5 § skollagen). 2015/16:17 Regeringen har i avsnitt 6 föreslagit att en internationell skola ska definieras som en skola där utbildningen inte följer svensk läroplan, utan ett annat lands läroplan eller en internationell läroplan och som i första hand riktas mot elever som är bosatta i för en begränsad tid. Definitionen omfattar internationella skolor på både grundskole- och gymnasienivå. Förslaget leder till att målgruppen på gymnasienivå, så som den är beskriven i bestämmelserna om hemkommunens skyldighet att lämna bidrag, måste anpassas för att överensstämma med den föreslagna definitionen. Enligt gällande rätt är de elevkategorier för vilka en hemkommun är skyldig att lämna bidrag till en internationell skola på gymnasienivå elever som antingen för är bosatta i eller har andra särskilda skäl att få utbildning i en sådan skola. Den första elevkategorin bör av motsvarande skäl som har anförts beträffande grundskoleelever i avsnitt 6 benämnas elever som är bosatta i för en begränsad tid. När det gäller den andra elevkategorin, dvs. elever som har andra särskilda skäl, ska det beaktas att elever som fullgör sin utbildning i gymnasieskolan inte omfattas av skolplikt. Det bedöms därför inte finnas behov av en lika strikt reglering av vilka elever som hör till målgruppen för en internationell skola på gymnasienivå som har en enskild huvudman, som när det är fråga om elever på grundskolenivå. Utöver de målgrupper som i avsnitt 7.1 föreslås anges i skollagen för internationella skolor på grundskolenivå tillkommer på gymnasienivå t.ex. elever som har fått utbildning i en internationell skola på grundskolenivå, men som av olika anledningar inte längre tillhör målgruppen för och som önskar fortsätta med utbildning motsvarande gymnasieskolan vid en internationell skola. Den gällande formuleringen särskilda skäl möjliggör en mer flexibel bedömning av tänkbara målgrupper för internationella skolor på gymnasienivå. Regeringen föreslår därför, i likhet med vad som föreslås i promemorian, att utöver elever som är bosatta i för en begränsad tid, även elever som har andra särskilda skäl att gå i en internationell skola på gymnasienivå ska kunna tas emot i en sådan skola och berättiga huvudmannen till bidrag. Det innebär bl.a. att en elev som har fått utbildning i en internationell skola på grundskolenivå med stöd av ett sådant medgivande av regeringen som beskrivits i föregående avsnitt (24 kap. 2 § tredje stycket skollagen) även fortsättningsvis kommer att kunna få utbildning motsvarande gymnasieskolan vid en internationell skola med en enskild huvudman. Godkännande respektive förklaring om bidragsrätt när det gäller internationella skolor Regeringens förslag: ska pröva om en enskild ska godkännas som huvudman för en internationell skola på För godkännande ska det krävas att det kan antas att det kommer att finnas ett tillräckligt elevunderlag för att driva en Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter dels om vad som krävs i fråga om utbildningen för att en huvudman ska godkännas, dels om utbildningen vid en skola vars huvudman fått ett sådant godkännande. På samma sätt som för fristående skolor ska det inte längre fattas något särskilt beslut om rätt till bidrag för internationella skolor på grundskolenivå som har en enskild huvudman. I stället för ett sådant beslut ska ett godkännande av Skolinspektionen medföra rätt till bidrag. Skolinspektionen ska inte längre fatta beslut om det högsta antalet i folkbokförda elever som omfattas av huvudmannens bidragsrätt. För enskilda huvudmän för internationella skolor på gymnasienivå ska systemet med förklaring om bidragsrätt kvarstå. För en förklaring om bidragsrätt ska det krävas att det kan antas att det kommer att finnas ett tillräckligt elevunderlag för att driva en stabil verksamhet. I skollagen ska det tas in en upplysning om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela föreskrifter dels om vad som krävs i fråga om utbildningen för att en enskild huvudman ska förklaras berättigad till bidrag, dels om utbildningen vid en skola vars huvudman har fått en sådan förklaring om rätt till bidrag. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. I promemorian föreslås att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bemyndigas att meddela föreskrifter dels om vad som krävs i fråga om utbildningen för att en enskild huvudman ska förklaras berättigad till bidrag, dels om utbildningen vid en skola vars huvudman har fått en sådan förklaring om rätt till bidrag. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna har tillstyrkt eller har inget att invända mot förslagen. Detta gäller bl.a. Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , , , , , , , , , , , , , och kommuner, , samt Föräldraalliansen . är positivt till förslagen och lyfter särskilt delen att ett godkännande medför rätt till bidrag och att det därmed räcker med ett beslut. tillstyrker förslagen men anser att det bör tydliggöras i vilken utsträckning de internationella skolorna på grundskolenivå får ta emot folkbokförda elever, t.ex. genom att Skolinspektionen får ange hur stor andel av skolans totala antal elever som får tillhöra de kategorier av elever som inte tillhör internationella skolors primära målgrupp. anser att förslaget om en förändring av systemet för godkännande av internationella skolor på grundskolenivå och systemet för bidragsrätt för sådana skolor medför en förenkling av regleringen och handläggningen av godkännanden. Skolinspektionen anser att även internationella skolor på gymnasienivå bör ansöka om godkännande och att en rätt till bidrag ska följa av ett sådant godkännande. efterfrågar vidare ett förtydligande av vad som åsyftas med ”stabil verksamhet”. anser att, i enlighet med förslaget för internationell skola med kommun som huvudman, medgivandet ska kunna omprövas då det föreligger missförhållanden. Skolinspektionen anser det ändamålsenligt att flertalet av bestämmelserna om internationella skolor placeras i en särskild förordning med hänsyn till omfattningen av regleringen. Nackdelen är enligt inspektionen att om inte ett tydliggörande görs i förordningen av de krav som uppställs på internationella skolor finns inte heller några förarbeten för inspektionen att få ledning av vid bedömningen av godkännande och bidragsrätt samt vid tillsynen av skolorna. Skälen för regeringens förslag Behov av att se över regelverket För att elever ska få fullgöra sin skolplikt i en internationell skola på grundskolenivå krävs det att skolan är godkänd av Skolinspektionen (24 kap. 2 § första stycket skollagen). För godkännande krävs att ett antal villkor är uppfyllda (24 kap. 2 § andra stycket skollagen). För att huvudmannen för den internationella skolan ska få bidrag för elevernas hemkommuner krävs därutöver att Skolinspektionen förklarar huvudmannen berättigad till sådant bidrag. För förklaring om bidragsrätt krävs att ytterligare ett antal villkor är uppfyllda (24 kap. 3 § första stycket skollagen). För internationella skolor på gymnasienivå finns inget system för godkännande. I likhet med vad som gäller för internationella skolor på grundskolenivå krävs dock en förklaring om bidragsrätt för att elevernas hemkommuner ska vara skyldiga att lämna bidrag till skolans huvudman. Villkoren för förklaring om bidragsrätt motsvarar i princip de villkor som gäller för godkännande av en internationell skola på grundskolenivå och för att huvudmannen för en sådan skola ska förklaras berättigad till bidrag (24 kap. 5 § första stycket skollagen). Enligt regeringens uppfattning riskerar regelverket att i viss mån uppfattas som oöverskådligt och otillgängligt. För att säkerställa att de elever som är i behov av en utbildning på en internationell skola också får en sådan och för att säkerställa att inte regelverket hindrar enskilda huvudmän från att etablera internationella skolor finns det skäl att se över om regleringen av godkännande av och förklaring om bidragsrätt för enskilda huvudmän för internationella skolor kan förenklas. När det gäller godkännande av och förklaring om bidragsrätt för enskilda huvudmän för internationella skolor finns det skäl att göra en jämförelse med systemet för godkännande av fristående skolor. skollag (1985:1100) fanns dels bestämmelser om godkännande av fristående skolor som motsvarar för fullgörande av skolplikt, dels bestämmelser om förklaring om bidragsrätt för sådana skolor (9 kap. 1 och 6 §§ skollag). Enligt nu gällande skollag medför i stället det förhållandet att en enskild godkänns som huvudman för en grundskola att elevernas hemkommuner ska lämna bidrag till huvudmannen (2 kap. 5 § och 10 kap. 37 § skollagen). Som motivering till förslaget att låta ett godkännande av en fristående grundskola medföra en rätt till bidrag från elevens hemkommun anförde Skollagsberedningen i departementspromemorian Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet (Ds 2009:25 s. 278) att det var lämpligt att förenkla regelverket för myndighetens prövning. Denna bedömning delades av regeringen och (se prop. 2009/10:165 s. 241, bet. 2009/10:UbU21 och rskr. 2009/10:370). Det nuvarande systemet med godkännande av internationella skolor på grundskolenivå och förklaring om bidragsrätt för huvudmannen motsvarar således vad som gällde för fristående skolor på grundskolenivå enligt lag. I promemorian görs bedömningen att det är lämpligt att förenkla regelverket för internationella skolor på grundskolenivå som har en enskild huvudman på samma sätt som gjordes för fristående skolor på grundskolenivå inom skolväsendet. I promemorian föreslås att en enskild huvudman för en internationell skola på grundskolenivå, på motsvarande sätt som , endast ska kunna ta emot elever som har skolplikt enligt skollagen om huvudmannen har godkänts av Skolinspektionen.