prop · H203100 · 2015-04-15 00:00:00 — Investeringar i energisystemet är ofta långsik- tiga till sin natur och har långa ledtider. marknadsföring av som resmål, bidra till tighet i energipolitiken är därför efter- en långsiktigt hållbar svensk turistnäring i alla delar av landet. blockgränserna är önskvärda. Regeringen anser att behöver en lång- därför tillsatt en parlamentarisk energi- siktig strategi för ökad export. kommission med syfte att lämna underlag till en näringslivet arbetar regeringen med att ta fram bred politisk överenskommelse om energi- en ny svensk exportstrategi, som kommer att politikens inriktning, med särskilt fokus efter 2025 (dir. 2015:25). satsas på en exportoffensiv. om att EU:s andel förnybar energi –2019 beräknas satsningen uppgå till för att öka energieffektiviteten i EU Neutral bolagsskatt – för ökad effektivitet och effektiviseringsmålet ska ses över , stabilitet (SOU 2014:40) har remissbehandlats med möjlighet att höja målet till , och förslaget bereds nu vidare inom Regerings- vilket regeringen kommer att verka för. Ett förslag kommer dock tidigast kunna har särskilt goda förutsättningar att träda i kraft . bygga ut den förnybara energin genom vår goda lingsutredningens betänkande Förenklade skat- tillgång till vatten, vind och skog. teregler för enskilda närings-idkare och fysiska anser att ska ha ett energisystem personer som är delägare i handelsbolag (SOU 2014:68) har remitterats. elproduktionen bör därför byggas ut ytterligare. bereda förslagen vidare. Regeringen har i propositionen Ambitions- Av budgetpropositionen (prop. höjning för förnybar elproduktion och kontroll- 2014/15:1, Förslag till statens budget , station för elcertifikatssystemet 2015 (prop. finansplan m.m. avsnitt 6.17) framgår att rege- 2014/15:110) föreslagit att till 2020 ska ringen hade som ambition att införa en skatt på finansiera förnybar el inom ramen för den finansiella sektorn . sådan skatt skulle vara begränsad till vissa företag olje- och energiminister har i finanssektorn (kreditinstitut). kommit överens om ett avtal som möjliggör den att en sådan begränsning inte är lämplig av bl.a. ambitionshöjning till 2020. Regeringen avser att återkomma i förnybar el trädde i kraft . I budgetpropositionen gjorde rege- Regeringen avser att undersöka om förfarandet ringen bedömningen att möjligheten till grupp- kan förenklas och om mikroproduktion av för- nybar el ytterligare kan underlättas samt om fler, såsom s.k. andelsägd produktion av förnybar el, kan komma i åtnjutande av skattereduktionen. har statsstödsgodkännande för nuva- rande skattelättnader för flytande biodrivmedel och biogas som drivmedel t.o.m. utgången av 2015. Regeringen har ansökt om förlängning av dessa godkännanden t.o.m. utgången av 2016. Ansökan görs för att skapa rådrum i regeringens arbete med att ta fram och förankra nya styrme- del som ger långsiktigt goda villkor för hållbara biodrivmedel. I budgetpropositionen avser rege- ringen att stärka stödet för solceller med , utöver vad som före- slogs i budgetpropositionen . För att öka produktionen av biogas ur gödsel avser rege- ringen vidare öka det existerande stödet för me- tangasreducering med 2016–2019. Investeringar för att bygga behöver en långsiktig och hållbar bo- stadspolitik för alla. En väl fungerande bostads- marknad har stor betydelse för arbets- marknadens funktionssätt och därmed för möj- ligheterna att minska arbetslösheten och skapa fler jobb. Bostadspolitiken är ytterst en fråga om alla människors rätt till ett hem. Bostadsbristen skapar långa köer till hyresrätter och höga priser på bostadsrätter. Det gör det svårare för framför allt unga och studenter att ta steget in på bo- stadsmarknaden. Bristande tillgång på bostäder leder också till stora sociala och ekonomiska problem för människor. Det är dessa utmaningar regeringen anser att en nation- ell bostadspolitik måste möta. Bostadsbristen ska stävjas genom ett ökat bostadsbyggande, framför allt av hyresrätter som människor med genomsnittliga eller låga inkomster kan efter- fråga. Det är vidare angeläget att den kommunala och regionala samhällsplaneringen främjar en hållbar samhällsstruktur. Städerna bör byggas så att gång, cykling och kollektivtrafik blir de na- turliga valen när människor ska förflytta sig. Ur ett klimat- och miljöperspektiv är det viktigt att bygga energieffektivt. Med en väl avvägd politik för ökat bostadsbyggande stärker vi den enskil- des frihet, kommunernas konkurrenskraft och den svenska ekonomin samt bidrar till klimat- omställningen. Regeringens mål är därför att det P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 ska byggas minst 250 000 nya bo- städer. befolkning och många svenska städer växer. har bostadsbyggandet legat på alltför låga nivåer. Inte minst i landets tre storstadsregioner och högsko- leorter har byggnadstakten varit alldeles för låg i förhållande till befolkningsökningen. Även i en internationell jämförelse ligger de svenska bo- stadsinvesteringarna på relativt låga nivåer (se diagram 3.8). ökade dock bostads- byggandet och det förväntas även öka (se diagram 3.9). Diagram 3.8 Bostadsinvesteringar 1995–2013 Andel av BNP, procent Anm.: Löpande priser. Källor: , och . Kommunerna har en viktig roll i att skapa goda förutsättningar för bostadsbyggande. Många kommuner, inte minst i tillväxtregionerna, har inte varit tillräckligt aktiva i att bidra till att bo- städer kommer till stånd. Det finns dock stora skillnader mellan kommuner med liknande för- utsättningar. (dir. 2013:78) undersöker bl.a. samordningen av bo- stadsförsörjningsfrågorna på regional och kom- munal nivå och analyserar behovet av förändrade regler. Kommittén ska redovisa sitt slutbetän- kande . Konkurrensen inom byggsektorn är alltför låg i . är det ett fåtal aktörer som domi- nerar marknaden för bostadsbyggande vilket minskar möjligheten för mindre företag att kon- kurrera och riskerar att fördyra byggandet. Sen- ast ska utredningen konkurrens för ökat bostadsbyggande (dir. 2014:75) lämna förslag inom detta område. Inom bostads- och stadsutvecklingspolitiken finns flera viktiga verktyg för att hantera klimat- utmaningen och ställa om samhället i en hållbar P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Regeringen avser att återkomma i bud- getpropositionen 2016 med förslag på upprust- ning och energieffektivisering av en viss del av det befintliga bostadsbeståndet, framför allt mil- jonprogrammets flerbostadshus, samt fullfölja den beslutade satsningen på statlig medfinansie- ring av regional och lokal kollektivtrafik, s.k. stadsmiljöavtal. Investeringar i kollektivtrafik kan öppna upp nya, attraktiva lägen för bostads- byggande. Diagram 3.9 Påbörjade bostäder 2004–2015 Anm.: Utfall 2004–2013, prognos 2014 och 2015. Produktivitetsutvecklingen i byggsektorn har länge varit svag. Byggprocessen från beslut till färdigt hus behöver effektiviseras och det är an- geläget att tiden för genomförande förkortas. I syfte att öka tillgången till bostäder för äldre avser regeringen att återkomma med förslag. Möjligheterna att bo och verka i hela ska förbättras. Regeringens mål är att bidra till goda förutsättningar för arbete och välfärd i hela landet och ta vara på landsbygdens goda potenti- al. Landsbygdens näringsliv ska utvecklas genom bl.a. förbättrad lokal infrastruktur, såsom bred- band, och lokal service. En parlamentarisk utredning om en långsik- tigt hållbar politik för landsbygden kommer att tillsättas. Den långsiktiga livsmedelsstrategin för hela värdekedjan som ska utarbetas samt det nationella skogsprogrammet för är vik- tiga instrument för en satsning på jobb och till- växt i hela landet. Den statliga servicen och närvaron på lands- bygden bör säkras och förbättras. Det är angelä- get att myndigheter i samband med förändringar i sin lokalisering samarbetar med andra myndig- heter för att så långt som möjligt få en helhets- bild av konsekvenserna. digheternas service och av statliga arbetstillfällen behöver följas upp på ett samlat sätt. Regeringen avser därför att ge ett uppdrag till Statskontoret att följa upp hur statliga myndigheters beslut om lokalisering påverkar service och tillgänglighet för medborgare och företag i hela landet. Bland annat ska Statskontoret lämna förslag till hur en bättre samordning kan åstadkommas. Myndig- heter som behöver vara lokaliserade i bör pröva om delar av verksamheten kan lokali- seras på annan plats. Utgångspunkten är att nya myndigheter i första hand bör lokaliseras utanför . Detta ska följas upp. Regeringens övergripande mål för transport- politiken är att säkerställa en samhälls- ekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgare och nä- ringsliv i hela landet. Miljöpåverkan från trans- portsektorn och dess utsläpp av växthusgaser ska minska. Näringslivets konkurrenskraft är bero- ende av att dess varor och tjänster kan levereras till kunder inom och utanför landet. Arbetsta- gare och arbetsgivare vinner på att det är lätt och smidigt att ta sig till och från arbetet. Ett effek- tivt och modernt transportsystem bidrar till att ska kunna bli ett mer miljömässigt håll- bart samhälle. För att öka robustheten i den svenska infra- strukturen behövs mer resurser till drift, under- håll och rekonstruktion av den svenska järnvägs- infrastrukturen. Detta skulle öka förutsättning- arna för att komma tillrätta med trafikstörningar och andra problem som förorsakar samhället och näringslivet betydande kostnader. Tillskott till järnvägen kan bidra till minskad miljöpåverkan från transportsektorn. Tillskott till järnvägen inverkar också positivt på sysselsättningen ge- nom det drifts- och underhållsarbete som utförs. Det är också angeläget att konkurrensvillkoren för godstransporter på järnväg är goda. Mot bakgrund av bl.a. prognostiserade höjningar av banavgifter kommande år, avser regeringen att se över förutsättningarna för att kompensera järn- vägsföretagen och stärka järnvägens konkur- renskraft. I propositionen Vårändringsbudget föreslår regeringen att medlen till drift och underhåll i järnvägsinfrastrukturen tillfälligt ökas med 2015. – 2018 beräknas medlen tillfälligt öka med Staten ska ta det samlade ansvaret för kontroll och utförande vid underhållet av de svenska järnvägarna. Ökade investeringar i kommunala gatunät och kollektivtrafik kan underlätta för fler bostäder. Regeringens satsning på stadsmiljöavtal innebär möjligheter för kommuner som vill förbättra kollektivtrafiken att få stöd. plane- rar regeringen att besluta om en inriktningspro- position avseende 2018–2029. I propositionen kommer regeringen att föreslå ekonomiska ra- mar för nationell trafikslagsövergripande plan och länsplaner för perioden. Regeringen har för avsikt att fastställa den nation- ella planen samt de definitiva ekonomiska ra- marna för länsplanerna. Två viktiga utmaningar ska mötas. För det första behöver kvaliteten på den befintliga infra- strukturen värnas. Drift och underhåll av vägar och järnvägar behöver prioriteras så att kost- samma störningar minskar och att det långsik- tiga underhållet inte blir eftersatt. För det andra behöver infrastrukturen utvecklas och byggas ut. Det handlar t.ex. om att åtgärda flaskhalsar kring större arbetsmarknadsregioner och om att förbättra de för näringslivet viktigaste trans- portstråken. Utgångspunkten är att tillämpa fyrstegsprincipen och att använda medlen så effektivt som möjligt. Varje investerad krona ska ge så hög nytta för samhället som möjligt. Då kan transportpolitiken som bäst bidra till att sysselsättningen långsiktigt ökar och att trans- portpolitikens mål, som begränsad klimatpåver- kan, kan uppnås. I arbetet med att utveckla infrastrukturen för- väntas den s.k. Sverigeförhandlingen (dir. 2014:106) bidra med viktiga inspel till nästa nat- ionella plan. Det handlar bl.a. om att ta fram förslag för finansiering samt förslag till en ut- byggnadsstrategi för nya stambanor för höghas- tighetståg mellan och /samt förslag om satsningar i stor- stadsregionerna som bl.a. innefattar kollektivtra- fik och bostäder. Regeringens ambition är att minska miljöpå- verkan från transportsektorn och regeringen vill se en överflyttning av långväga transporter, in- klusive gods, från väg till järnväg och sjöfart. Regeringen har därför påbörjat ett arbete för att införa en avståndsbaserad vägslitageskatt som även omfattar utländska åkare. Medel motsva- rande intäkterna från skatten kan användas för investeringar i viktig infrastruktur och ett ökat P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 En vägslitageskatt gör också att de vägburna transporterna i ökad utsträckning får betala för de samhällsekonomiska kostnader som de orsakar. Skatten kan även bidra till mer jäm- lika konkurrensvillkor inom åkerinäringen. Ett nytt kunskapslyft bör införas för att ge fler möjlighet att kunna ta del av utbildning som skapar vägar in i arbetslivet. Satsningen syftar till att stärka arbetskraftens kompetens och möjlig- heter på arbetsmarknaden samt bidra till att för- korta tiden för nyanländas etablering i samhället och på arbetsmarknaden. I propositionen Vårändringsbudget föreslås därför att medel avsätts för ytterligare ca 2 800 utbild- ningsplatser inom komvux och yrkesvux . –2019 beräknas medel motsva- rande 10 000 utbildningsplatser avsättas, inklusive tidigare satsningar. Folkhögskolans pedagogik, som i hög grad bygger på samtal och erfarenhetsutbyte i mindre studiegrupper, kan ge det stöd och den stimulans som kan vara särskilt viktig för dem med en ofullständig gymnasieutbildning bakom sig. Regeringen föreslår därför i propositionen Vårändringsbudget att medel tillförs så att folkhögskolans allmänna kurser kan utökas med 750 utbildningsplatser . Regeringen beräknar att ytterligare medel därefter tillförs motsvarande 2 000 platser . som allt fler söker sig till högre ut- bildning finns det yrken där det har varit svårt att hitta utbildad personal. För att tillmötesgå arbetsmarknadens efterfrågan och bereda fler behöriga sökande plats att studera avser regeringen genomföra en satsning på utbyggnad av högskoleutbildning. Satsningen väntas 2018 omfatta drygt 14 000 platser. I propositionen Vårändringsbudget föreslås tillföras för att stärka högskoleutbildningens kvalitet 2015. –2018 beräknas satsningen uppgå till . Kvalitetsförstärk- ningen är avsedd för utbildningsområdena hu- maniora och samhällsvetenskap samt för lärar- och förskollärarutbildning. har en central roll att spela för att tillgodose de behov som finns av kvalifi- cerad arbetskraft. För ungdomar som vill för- djupa sina yrkeskunskaper från gymnasieskolan P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 och för vuxna som väljer att byta karriär har därmed en viktig funktion att fylla. Regeringen avser därför återkomma om utökade platser i . Den kort- siktighet som har präglat , med en ständig omprövning av utbildningsutbudet, har dock skapat osäkerhet när det gäller utbild- ningarnas framtid. Vissa utbildningar är efterfrågade och i de fall arbetslivet och dess branschföreträdare ser mer långsiktiga behov kan utbildningarna vara i behov av ökad konti- nuitet och stabilitet. Regeringen avser därför att återkomma till angående yrkeshögsko- lans förutsättningar. Studiemedel ska betalas ut och på ett kor- rekt sätt. Det är en förutsättning för många stu- denters försörjning. Det är därför viktigt att studiestödsadministrationen fungerar väl och att () har lång- siktiga ekonomiska planeringsförutsättningar, inte minst mot bakgrund av den aviserade ut- byggnaden av antalet utbildningsplatser. Myn- dighetens blandade finansieringsmodell, där intäkterna till stor del kommer från avgifter i stället för över anslag, påverkar förutsättningarna för långsiktig planering. Regeringen avser därför att se över CSN:s finansieringsmodell för att säkerställa att denna långsiktighet kan tryggas. Ingen ska behöva inleda sitt vuxna liv med ar- betslöshet. En av arbetslöshet riskerar att leda till en lägre livsinkomst och ökar också risken för ohälsa och social utsatthet. Bland unga (15–) uppgick arbetslösheten . Ungdomsarbetslösheten utgör där- med en betydande andel av den totala arbetslös- heten.8 Regeringen avser därför stegvis införa en 90-dagarsgaranti för ungdomar, som innebär en bortre gräns för hur länge en ung person ska kunna vara arbetslös innan han eller hon erbjuds ett jobb, en insats som leder till ett jobb eller en utbildning. Det är framför allt unga som saknar en full- ständig gymnasieutbildning som har svårt att få Arbetslösheten bland personer 20–som saknar en fullständig gymnasieutbildning låg 2014 på . Som en viktig del av 90-dagarsgarantin avser regeringen att införa s.k. utbildningskontrakt i syfte att arbetslösa ung- domar i åldern 20–ska påbörja eller återgå till studier med målsättningen att fullfölja en gymnasieutbildning. Inom ramen för ett utbild- ningskontrakt ska det vara möjligt för ungdomar att studera på heltid, men det ska också vara möjligt att kombinera studier med praktik eller arbete utifrån ungdomarnas individuella förut- sättningar. Att kombinera en subventionerad anställning med utbildning kan stärka individens långsiktiga förankring på arbetsmarknaden. Ett s.k. trainee- jobb kan omfatta befintliga och nya subvention- erade anställningar som kombineras med yrkes- utbildning. Traineejobben ska riktas till de som står långt från arbetsmarknaden. Regeringen avser införa en form av traineejobb för ungdo- mar i åldern 20–med, i normalfallet, full- ständig gymnasieutbildning. Dessa traineejobb ska ge en möjlighet för ungdomar att kombinera arbete med kollektivavtalsenliga löner med rele- vant yrkesutbildning inom sektorer där fler går i pension eller där det finns bristyrken. Regering- en avser att notifiera de delar av stödet som be- hövs prövas mot . Vidare kommer regeringen att följa och utvärdera re- formen noga. Kommuner och landsting kommer att vara viktiga aktörer för att bekämpa ungdoms- arbetslösheten. Regeringen har därför inlett en dialog med företrädare för kommunsektorn av- seende dessa reformer. En utvecklad samverkan mellan Arbetsförmedlingen och kommun- sektorn kommer att vara nödvändig för att uppnå resultat. Sammantaget innebär införandet av utbild- ningskontrakt och traineejobb att regeringen i propositionen Vårändringsbudget före- slår satsningar på innevarande år för att ungdomar ska skaffa sig nödvändigkompetens för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden. För beräknas reformerna innebära satsningar på ca . 8 Knappt hälften utgörs dock av studenter som studerar heltid och som söker arbete. P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 Att minska långtidsarbetslösheten är en av Den tekniska utvecklingen har skapat möjlighet- sysselsättningspolitikens viktigaste utmaningar. er för fler att styra sin arbetstid, men riskerar Antalet personer som varit inskrivna vid Arbets- även att skapa ett gränslöst arbetsliv med längre förmedlingen är dubbelt så arbetsdagar och krav på ständig tillgänglighet. många som innan finanskrisen inleddes . Visstidsanställningar kan fylla en funktion för att takt med att konjunkturåterhämtningen stärks hantera arbetstoppar, men den stora utbredning- får grupper som står nära arbetsmarknaden jobb en av visstidsanställningar har flera negativa ef- För att bekämpa att långtidsarbetslösheten fekter för den enskilda. biter sig fast är det viktigt att det genomförs att följa utvecklingen. effektiva insatser för personer med svag förank- en att återkomma med förslag. Det har skett en ring på arbetsmarknaden. ökning av arbetsskador, inklusive psykisk ohälsa, För individen innebär långtidsarbetslöshet ett stort problem i form av utebliven inkomst, utan- syns främst i kvinnodominerade yrken. förskap och risk för ohälsa. För att stärka de ökar också för arbetstagare inom dessa yrken. långtidsarbetslösas möjligheter att få jobb avser För att motverka denna utveckling föreslår rege- regeringen införa s.k. extratjänster, dvs. ringen ett antal satsningar i propositionen ionerade anställningar i välfärden. utföra välbehövda uppgifter till kollektivavtals- Regeringen föreslår en förstärkning av Ar- enlig lön kan individen få sådan erfarenhet som betsmiljöverkets anslag för att myndigheten bl.a. efterfrågas i arbetslivet och därmed öka sina ska kunna utveckla sin verksamhet i fråga om Sysselsättningsfasen ska avvecklas. Med ökade medel kan Arbetsmil- tas första steget för att avveckla syssel- sättningsfasen (fas 3), bl.a. genom att extratjäns- modernisera och tydliggöra myndighetens regel- ter införs i välfärden. Regeringen avser att åter- verk samt utveckla bättre metoder för att mäta komma med ytterligare insatser för de männi- effekterna av myndighetens insatser. skor som är långtidsarbetslösa. buden är en viktig del av det svenska arbetsmiljö- Därför föreslås en ökning av det stat- att medel avsätts för att påbörja införandet av liga bidraget till den regionala skyddsombuds- –2019 beräknas reformen Regeringen anser även att arbets- successivt byggas ut för att 2019 uppgå till livsforskningen måste stärkas och föreslår därför att särskilda medel avsätts för detta ändamål. Regeringen avser också införa en möjlighet Det har blivit vanligare att stress i arbetslivet för deltagare i sysselsättningsfasen att studera betraktas som ett individuellt problem, trots att kortare kurser (upp till ) vid det i stället bör ses som ett bristande arbets- vuxenutbildning, folkhögskola, högskola eller miljöansvar på arbetsplatsen. yrkeshögskola med bibehållet aktivitetsstöd. för en förbättrad arbetsmiljö hand i hand med förutsättning är att de formella behörighets- arbetet för att utveckla den svenska arbets- kraven är uppfyllda och att antagning sker i kon- kurrens med andra behöriga sökanden. Kollektivavtalens ställning måste värnas. ningen ska vidare bedömas medföra förbättrade flesta subventionerade anställningar ställs krav på förutsättningar för att få ett jobb på den regul- i vilken mån lön och andra anställningsvillkor ska följa, eller vara likvärdiga med, kollektivavtal. Nystartsjobben är den mest omfattande formen föreslår regeringen ökade resurser till Arbets- av subventionerad anställning men för dessa Det handlar om att skapa goda finns inte samma krav. förutsättningar för att genomföra regeringens pågår ett arbete med att se över konsekvenserna reformer, såsom 90-dagarsgarantin och extra- av att även för nystartsjobben ställa krav på an- ställningsvillkor som följer, eller är likvärdiga med, kollektivavtal. Regeringen är angelägen om att en förändring kommer till stånd och avser i frågan i budget- P R O P . 2 0 14 / 1 5: 1 0 0 För att motverka felakt- iga utbetalningar är det även angeläget att förbättrar kontrollen av de företag som anställer personer i nystartsjobb. 3.4En jämlik kunskapsskola med tid för varje elev Kunskapsnivån i den svenska skolan ska höjas och kvaliteten i undervisningssituationen ska stärkas. Alla har rätt att lyckas och utvecklas i skolan och jämlikheten ska öka. Lärarna är den viktigaste faktorn för elevens kunskapsresa och ska kunna ge eleverna det stöd de behöver för att kunna utvecklas utifrån sina förutsättningar. Grundläggande utgångspunkter ska vara höga skolresultat, en likvärdig skola och ett attraktivt läraryrke. och gymnasieskolan står inför betydande utmaningar. Resultaten i de inter- nationella kunskapsmätningarna har försämrats tydligt, både och i jämförelse med vår omvärld. Utvecklingen har pågått , men har accelererat . Den svaga resultatutvecklingen har också visat sig i att allt fler elever lämnar utan att vara behöriga till något av gymnasieskolans nat- ionella program. Andelen elever som saknar denna behörighet har ökat successivt sedan slu- oroande tecken på att likvärdigheten i grund- skolan har försämrats. Skillnaderna i studie- resultat mellan skolor och mellan kommuner har ökat. Nästan alla ungdomar går vidare från grund- skolan till gymnasieskolan. Av de som 2011 på- började en gymnasieutbildning fick en gymnasie-examen eller ett studiebevis . En majoritet av ele- verna går de nationella programmen och där var genomströmningen .