prop · H203101 · 2015-04-15 00:00:00 — Utgiftsområdet omfattar utgifter för olika former av ekonomiskt stöd till enskilda under studier och utgifter för vissa studiesociala insatser. Området omfattar även utgifter för att hantera studiestöden, vilket huvudsakligen sköts av (). Även ärendehanteringen inom ingår i utgiftsområdet. Utfallet uppgick till och blev därmed (5,0 pro- cent) lägre än vad som anvisades i statens budget. Den förändrade hanteringen av studielånen (se följande avsnitt) innebär att den totala utgiftsnivån på utgiftsområdet minskade jämfört med , framför allt till följd av att utgifterna för studiemedelsräntor nettoredovisas. Jämfört med 2013 blev utgifterna (3,) lägre. Förändringar till följd av anpassning till budgetlagens bestämmelser har redo- visningen av studielån anpassats till budgetlagens (2011:203) bestämmelser om utlåning. Budget- lagen innehåller generella bestämmelser om den statliga utlåning som finansieras med lån i . Bestämmelserna innebär en enhetlig hantering av garantier och lån, en garanti- och kreditmodell. Kreditmodellen innebär att den förväntade kostnaden ska beräknas innan ett lån ställs ut, på samma sätt som för garantier. Budgetlagens bestämmelser om finansiering av förväntad förlust tillämpas fullt ut på ny- utlåning av studielån . Det innebär att medel för förväntade förluster ska beräknas och belasta anslag när utlåning sker. På så sätt tas hänsyn till statens kostnader för studielånen när beslut om utlåning tas. Medlen förs till en räntebärande kreditreserv i för finansiering av framtida förluster till följd av utlåningen. Anslagsmedel motsvarande 7,3 pro- cent av utlånade medel avsattes till kredit- reserven . Medel för förluster på utlåning (stocken) tillförs kredit- reserven genom att belasta anslag det år då förlusten är konstaterad. Förluster på utlåning och som således inte belastat anslag, kan beräknas utifrån redovisade nedskrivningar för osäkra fordringar i årsredovisningen för staten 2013. Dessa uppgår till . För att få en överensstämmelse mellan statens fordringar på låntagarna och statens upplåning lånar CSN medel för kapitaliserade räntor. Denna del av upplåningen används för att finansiera räntekostnaderna i . Budgetlagen föreskriver att det för ett lån ska tas ut en ränta som motsvarar statens förväntade kostnad för lånet. Kreditmodellen innebär för studielånens del att ränteinbetalningarna från studerande får disponeras för att betala räntekostnaderna till . Detta innebär att bruttoredovisningen av studie- medelsräntor har avskaffats. I stället disponerar CSN mottagna räntor från studerande för att finansiera räntan på lånen i . anvisar anslagsmedel för att täcka statens nettokostnad för studiemedelsräntor som utgörs av den 30-procentiga nedsättningen av räntan som gäller i förhållande till CSN:s låntagare. Poster i statens budget som berördes av om- läggningen var inkomsttitel Ränte- inkomster på studielån , inkomsttitel Övriga inkomster av statens verksamhet, anslaget 1:3 (2013) Studiemedelsräntor, 1:3 Avsättning för kreditförluster (nytt anslag), anslaget 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor (nytt anslag) samt netto- utlåning. Utgifterna för studiemedel blev lägre än anvisat i statens budget Utfallet för anslaget 1:2 Studiemedel uppgick till , vilket är lägre än anvisat i statens budget. Anslaget används till utgifter för studiebidrag, tilläggs- bidrag och pensionsavgifter. För studiebidraget finns två olika nivåer: en generell nivå där bidragsdelen var av totalbeloppet för studiemedel (studiebidrag och studielån) och en högre nivå där bidragsdelen var av totalbeloppet. Det är främst utgifterna för studerande med rätt till den högre bidragsnivån som blev lägre än anvisade medel. Inom denna grupp är det huvud- sakligen utgifterna för studier på grundskolenivå och gymnasial nivå till vuxna studerande som saknar fullständig grundskole- eller gymnasie- utbildning som blev lägre än anvisade medel. Antalet studerande var färre än det antal studerande som anslaget beräknades för. Utfallet för anslaget 1:7 Centrala studiestöds- nämnden blev eller 16,3 pro- cent lägre än anvisade medel i statens budget. Det lägre utfallet beror till stora delar på för- skjutningar avseende kostnader i samband med myndighetens arbete att byta ut och effektivisera systemstödet för administration av studiestödet. Det beror även på att de inbetalda avgifterna blev högre än vad som beräknats. Utgifterna för såväl studiehjälp som studiemedel följer utvecklingen av antalet studerande Utfallet för anslaget 1:1 Studiehjälp blev lägre än föregående år. Det totala antalet studerande som fick studiehjälp och lärlingsersättning var 406 395 stycken. Det är en minskning med 17 880 personer, , jämfört med . Antalet studerande med studiehjälp har minskat . Förändringen följer befolkningsutvecklingen i åldern 16–. Det totalt utbetalda beloppet minskade men inte i motsvarande omfattning som antal studerande. Det beror på att en lärlingsersättning tillkom 2014. Om man bortser från utbetalad lärlings- ersättning minskade beloppet för studiehjälp i motsvarande omfattning som antalet studerande. Utfallet för anslaget 1:2 Studiemedel ökade med jämfört med före- gående år. Det totala antalet studerande som fick studiemedel var 482 155 stycken. Det är en ökning med 10 205 personer, , jämfört med . Utvecklingen av utbetalade bidrag följer utvecklingen av antalet studerande. Ökningen av antalet studerande med studiemedel på gymnasial nivå är den främsta förklaringen till att det totala antalet studerande med studiemedel ökade . Utfallet för det nya anslaget 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor blev 1 620 miljoner kro- nor. I samband med den förändrade hanteringen av studielånen uppstod en övergångseffekt vid betalning av ränta till på ca . Anslaget belastades 2014 med hela räntekostnaden för men för det första till . Tabell 2.73 UO 15 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på 4 miljoner kro- nor. De utestående åtagandena uppgick till . Tabell 2.74 UO 15 Utlåning utgången av 2014 var . 2.4.16 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Tabell 2.75 UO 16 Anslag Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk -18,9 Särskilda insatser inom skolområdet -11,1 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk -0,1 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. -12,7 Fortbildning av lärare och förskolepersonal -33,8 Statligt stöd till vuxenutbildning -4,2 : Utbildning på grundnivå och : Forskning och forskarutbildning : Utbildning på grundnivå och : Forskning och forskarutbildning -0,9 : Utbildning på grundnivå och : Forskning och forskarutbildning : Utbildning på grundnivå och : Forskning och forskarutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad : Forskning och forskarutbildning : Utbildning på grundnivå och : Forskning och forskarutbildning Tekniska högskolan: Utbildning på grundnivå och Tekniska högskolan: Forskning och Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet -0,1 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor -19,7 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning : Forskning och forskningsinformation Särskilda utgifter för forskningsändamål -26,1 -60,9 -1,1 Utgiftsområdet omfattar skolväsendet, vissa särskilda utbildningsformer och annan pedagogisk verksamhet, vuxenutbildning och eftergymnasial yrkesutbildning samt högre utbildning och forskning. Området omfattar även myndigheter inom utbildnings- och forskningsområdet. Utfallet uppgick till och blev därmed (1,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med ökade utgifterna med (5,). och högskolor belastas anslagen till forskning och forskarutbildning när anslaget erhålls. Till följd av den särskilda anslagsredovisningen blir det därför inga skillnader mellan budget och utfall. I det följande kommenteras de anslag inom utgiftsområdet där avvikelser finns. Utfallet för utveckling av skolväsendet blev lägre än vad som anvisats i statens budget men högre än föregående år Utgifterna för anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet (18,) lägre Anslaget används bl.a. för utgifter för att främja utveckling av skolväsendet, vissa särskilda utbildningsformer och annan pedagogisk verksamhet. Anslaget används även för utgifter för administration, uppföljning och utvärdering av uppdrag och satsningar, utredningar samt statsbidrag och stipendier. Det lägre utfallet förklaras i huvudsak av att utgifterna för befattningsutbildning för rektorer, insatser för en förstärkt elevhälsa och karriärsteg för lärare blev lägre än beräknat. Dessutom ansökte färre huvudmän om bidrag för ökad undervisningstid i svenska för nyanlända elever och för behörighetsgivande utbildning för lärare i yrkesämnen än vad som beräknades i budgeten. Skolhuvudmännen ansökte även i lägre grad än beräknat om bidrag för sommarskola eller undervisning under andra skollov. Även utgifterna för bidrag för utveckling av lärande på arbetsplatser och utgifterna för legitimering av lärare och förskollärare blev lägre än budgeterat. (62,) ökade utfallet avser främst statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare, statsbidrag för gymnasial lärlings- utbildning och utgifter för kompetensutveckling av matematiklärare. Lägre utgifter för vuxenutbildning jämfört med både budget och föregående år Utgifterna för anslaget 1:14 Statligt stöd till vuxenutbildning blev . Det är (4,) lägre än anvisat i statens budget. Utfallet för anslaget blev lägre än föregående år. Det lägre utfallet jämfört med statens budget avser statligt stöd för yrkeshögskoleutbildning m.m. utbetalades i statsbidrag till yrkeshögskoleutbildningar och kvalificerade yrkesutbildningar. Myndigheten för betalade ut medel för 25 340 årsplatser, vilket är en ökning med 1 088 årsplatser jämfört med föregående år. Utfallet av de beräknade årsplatserna påverkas av variationer i utbildningslängd och kostnad, samt av om utbildningsstarter ställs in på grund av för få sökande. betalades även som avser statsbidrag för yrkesinriktad och viss teoretisk vuxenutbildning på gymnasial nivå ut av , en minskning med jämfört med föregående år. Utöver detta utbetalades som avser statsbidrag för lärlingsutbildning för vuxna. Lägre utgifter för bl.a. fortbildning och forskar- skolor jämfört med budget Utgifterna för anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal blev , vilket är (33,8 pro- cent) lägre än anvisat i statens budget. Det lägre utfallet beror på ett lägre antal sökande inom såväl fortbildning av lärare och fritidspedagoger som fortbildning av rektorer. Utfallet för anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor blev . Det är (19,7 pro- cent) lägre än anvisat i den ursprungliga budgeten. Utgifterna blev lägre än vad som fördelats för bl.a. vidareutbildning av obehöriga lärare och forskarskolor för lärare. Utfallet för dessa poster blev respektive . Utfallet för anslaget 3:9 Polarforsknings- sekretariatet blev högre än vad som anvisats i statens budget och högre än föregående år. utgifter varierar mellan åren beroende på om större expeditioner genomförs eller inte. fanns ett ingående överföringsbelopp på som har disponerats . Det har använts för att delfinansiera en forskningsexpedition (SWERUS-C3) till med isbrytaren . Vid utgången av uppgick anslagssparandet till . Utfallet för anslaget 3:13 Särskilda utgifter för forskningsändamål blev lägre än vad som anvisats i den ursprungliga budgeten. Anslaget används bl.a. för utgifter för särskilda insatser inom forsknings- och utvecklings- området. Anslaget används även för kapital- tillskott till holdingbolag knutna till universitet och högskolor. Utfallet för anslaget 4:2 Avgift till och blev lägre än anvisat i statens budget och lägre än föregående år. Anslaget används bl.a. för utgifter för medlemsavgift till . Utgifterna på anslaget påverkas främst av utvecklingen av budget, andel av budgeten och eventuella valutaförändringar. Anledningen till det lägre utfallet är att delar av medlemsavgiften betalades i förskott . Då var även den svenska kronan starkare. European Spallation Source (ESS) medförde ökade utgifter Utfallet för anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation blev . Det är (4,) högre än anvisat i den ursprungliga budgeten. Det högre utfallet gäller främst forskningsfinansiering och forsknings- infrastruktur. Anslaget, inklusive ingående överföringsbelopp, användes bl.a. för kapital- tillskott till . anvisade anslaget ytterligare . Utfallet för anslaget blev (14,) högre än föregående år. påbörjades byggnationen av ESS, som är en anläggning för mångvetenskaplig forskning med hjälp av neutronspridningsteknik som ska byggas utanför . Den europeiska spallationskällan planeras att tas i full drift omkring 2025 och kommer att bli en av största forskningsinfrastrukturer. till och från . Tabell 2.76 UO 16 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på . De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan be- myndiganden och utestående åtaganden uppgick till och hänför sig huvud- sakligen till anslaget 1:5 Utveckling av skol- väsendet och annan pedagogisk verksamhet, anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation och anslaget 3:4 Rymd- forskning och rymdverksamhet. För anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet beror skillna- den på mellan beslutat bemyndigande och utestående åtaganden bl.a. på lägre åtaganden än förväntat för Rektors- programmet, Matematiklyftet och Fjärde tekniskt år. Det beslutade bemyndigandet för anslaget 1:6 Särskilda insatser inom skolområdet överskreds med . För anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation beror skillnaden på mellan beslutat bemyn- digande och utestående åtaganden bl.a. på att rekryteringen av internationella toppforskare inte uppnådde den omfattning som förväntades vid budgetering. Även en annan hantering av rådsprofessorsprogrammet och register för forskning bidrog till att bemyndigandet inte utnyttjades fullt ut. Det beslutade beställningsbemyndigandet för anslaget 3:2 : Avgifter till internationella organisationer överskreds med . Skälet till överskridandet var att medlemsavgifterna som finansieras genom anslaget blev högre än beräknat, främst till följd av en valutakursförsvagning av den svenska kronan. Nivån på avgifterna påverkas även av BNP-utvecklingen. För anslaget 3:4 Rymdforskning och rymd- verksamhet beror skillnaden på mellan beslutat bemyndigande och utestående åtaganden på att åtaganden för nya programramar inom bärraketprogram kommer att bekräftas och inte som förväntat 2014. Tabell 2.77 UO 16 Garantier 1 I samband med ombildningen av statlig verksamhet till annan associationsform beslutade om statliga borgen för överlåtna pensionsåtaganden (prop. 1991/92:150, bet. 1991/92:FiU30, rskr. 1991/92:350). Utfallet avser pensionsskulden per den 31/12 2013. iakttagelser – årlig revision Myndigheten för har, avseende sin årsredovisning , fått en revisions- berättelse med reservation. Enligt uppfattning har myndigheten förutom det förhållande som beskrivs i stycket för uttalande med reservation, i alla väsentliga avseenden, använt anslag och inkomster i enlighet med av beslutade ändamål och i överensstämmelse med tillämpliga föreskrifter. för uttalande med reservation Myndigheten har ingått åtaganden där beställningsbemyndiganden saknas. Detta avser anslag 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor anslagspost 26 Tolkutbildning under utgiftsområde 16, med åtaganden om och anslag 14:2 Bidrag till kontakttolkutbildning till Myndigheten för , under utgiftsområde 17 med åtaganden om . Specialpedagogiska skolmyndigheten har, avseende sin årsredovisning , fått en revisionsberättelse med reservation. Enligt uppfattning har myndig- heten förutom det förhållande som beskrivs i stycket för uttalande med reservation, i alla väsentliga avseenden använt anslag och inkomster i enlighet med av beslutade ändamål och i överensstämmelse med tillämpliga föreskrifter. för uttalande med reservation Myndigheten har ingått åtaganden utöver tilldelad ram för beställningsbemyndigande om . Detta avser anslag 1:6 Särskilda insatser inom skolområdet, anslagspost 1 Omvårdnadsinsatser under utgiftsområde 16. har, avseende sin årsredovis- ning , fått en revisionsberättelse med reservation. Enligt uppfattning har myndig- heten förutom det förhållande som beskrivs i stycket för uttalande med reservation, i alla väsentliga avseenden, använt anslag och inkomster i enlighet med av beslutade ändamål och i överensstämmelse med tillämpliga föreskrifter. för uttalande med reservation Myndigheten var 2012 med och finansierade byggnationen av en anläggning utanför universitetsområdet utan att ha erhållit regeringens medgivande till detta. Anläggningen aktiverades i myndighetens balansräkning som förbättringsutgifter på annans fastighet. beslutade universitetsstyrelsen att direktav- skriva anläggningens kvarvarande kostnader och att finansiera detta med grundutbildnings- anslaget (anslag 2:11 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå, anslagspost 1, under utgiftsområde 16), fort- farande utan att ha erhållit ett medgivande från regeringen. har, avseende sin årsredovisning , fått en revisionsberättelse med reservation. Enligt uppfattning har myndig- heten i alla väsentliga avseenden, förutom vad gäller effekterna av det förhållande som beskrivs i stycket för uttalande med reservation använt anslag och inkomster i enlighet med av beslutade ändamål och i överens- stämmelse med tillämpliga föreskrifter. för uttalande med reservation Myndigheten har ingått åtaganden utöver tilldelad ram för beställningsbemyndiganden om avseende anslag 3:2 : Avgifter till internationella organisationer under utgiftsområde 16. Avgifterna erläggs i utländsk valuta och de utstående åtagandena är beroende av valuta- kursutvecklingen. Värdering har gjorts till balansdagens kurs vilket har medfört att de utestående åtagandena har ökat. Upplysning av särskild betydelse i redovisar i årsredovisningen ett väsentligt underskott i den avgiftsfinansierade verksam- heten för etikprövning av forskning som avser människor. Som framgår av myndighetens beskrivning i årsredovisningen har myndigheten, på grund av otydligheterna i den ekonomiska styrningen inte getts möjlighet att efterleva det uttalar sig inte med reservation i detta avseende. Upplysning av särskild betydelse i redo- visar i årsredovisningen ett väsentligt underskott i den avgiftsfinansierade verksamheten för etikprövning av forskning som avser människor. Som framgår av myndighetens beskrivning i årsredovisningen har myndigheten, på grund av otydligheterna i den ekonomiska styrningen inte getts möjlighet att efterleva det ekonomiska målet. uttalar sig inte med reser- vation i detta avseende. Upplysning av särskild betydelse i redovisar i årsredovisningen ett väsentligt underskott i den avgiftsfinansierade verksam- heten för etikprövning av forskning som avser människor. Som framgår av myndighetens beskrivning på i årsredovisningen har myndig- heten, på grund av otydligheterna i den ekonomiska styrningen inte getts möjlighet att efterleva det ekonomiska målet. uttalar sig inte med reservation i detta avseende. Upplysning av särskild betydelse i redovisar i årsredovisningen ett väsentligt under- skott i den avgiftsfinansierade verksamheten för etikprövning av forskning som avser människor. Som framgår av myndighetens beskrivning i årsredovisningen har myndigheten, på grund av otydligheterna i den ekonomiska styrningen inte getts möjlighet att efterleva det ekonomiska målet. uttalar sig inte med reser- vation i detta avseende. Upplysning av särskild betydelse i redovisar i årsredovisningen ett väsentligt under- skott i den avgiftsfinansierade verksamheten för etikprövning av forskning som avser människor. Som framgår av myndighetens i årsredo- visningen har myndigheten, på grund av otydligheterna i den ekonomiska styrningen inte getts möjlighet att efterleva det ekonomiska målet. uttalar sig inte med reservation i detta avseende. Upplysning av särskild betydelse i redovisar i årsredovisningen ett väsentligt underskott i den avgiftsfinansierade verksam- heten för etikprövning av forskning som avser människor. Som framgår av myndighetens beskrivning i årsredovisningen har myndigheten, på grund av otydligheterna i den ekonomiska styrningen inte getts möjlighet att efterleva det ekonomiska målet. uttalar sig inte med reservation i detta avseende. Myndigheten redovisar i årsredovisningen ett underskott i den avgiftsfinansierade verksam- heten som avser handläggning av lärarlegitimat- ioner. Verksamheten ska finansieras med avgifter och till full kostnadstäckning, dock har myndigheten rätt att utöver avgifterna använda anslagsmedel. Det finns således inget faktiskt underskott i verksamheten. På grund av denna otydlighet i den ekonomiska styrningen gällande full kostnadstäckning har myndigheten inte getts möjlighet att efterleva det ekonomiska målet. uttalar sig inte med reservation i detta avseende. RiR 2011:23 Lika betyg, lika kunskap? – En uppföljning av statens styrning mot en likvärdig betygssättning i har granskat statens insatser för en likvärdig betygssättning i . har i ett tillkännagivande, med anledning av regeringens skrivelse Riks- revisionens rapport om statens styrning mot en likvärdig betygssättning i (skr. 2011/12:57), uppmanat regeringen att den bör se till att ett bedömningsstöd för den nya betygsskalan skyndsamt tas fram och görs till- gängligt där sådant material ännu inte finns (bet. 2011/12:UbU12, rskr. 2011/12:174). har i uppdrag att utarbeta olika former av stödmaterial för att underlätta lärarnas arbete med bedömning och betygsättning när det gäller kunskapskraven B och D. publicerade handledningen ”Betygsskalan och betygen B och D – en handledning”. redovisade regeringens uppdrag om bl.a. fortsatt arbete med olika former av kompetensutveckling och stöd till lärare inom området bedömning och betygssättning (U2014/4011/S). Med anledning av detta gjorde regeringen i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1, utg.omr. 16, avsnitt 9.6.3, s. 168 f.) bedömningen att tillkännagivandet kan anses slutligt tillgodosett. beslutade regeringen att lägga skrivelse till handlingarna. Regeringen bedömer mot bakgrund av detta att granskningen inte föranleder några ytterligare åtgärder från regeringens sida. Rapporten anses därmed vara slutbehandlad. RiR 2013:11 Statens kunskapsspridning till skolan har granskat om statens sprid- ning av kunskap är effektiv och främjar att utbildningen i skolan i större utsträckning kan bygga på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporen i regeringens skrivelse om statens kunskapsspridning till skolan (skr. 2013/14:95). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2013/14:UbU23, rskr. 2013/14:377). RiR 2013:15 Kränkt eller diskriminerad i skolan – är det någon skillnad? har granskat om statens insatser i form av tillsyn och stöd på ett effektivt sätt bidrar till en god och trygg arbetsmiljö i skolan där elever inte utsätts för kränkande behandling eller trakasserier. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporen i regeringens skrivelse om statens insatser för att motverka kränkande behandling i skolan (skr. 2013/14:193). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2013/14:UbU24, rskr. 2013/14:378). RiR 2013:16 Statens tillsyn över skolan – bidrar den till förbättrade kunskapsresultat? har granskat om Skol- inspektionens tillsyn och kvalitetsgranskning av grund- och gymnasieskolan verkar för en likvärdig utbildning av god kvalitet samt bidrar till goda förutsättningar för förbättrade kunskapsresultat. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporen i regeringens skrivelse om statens tillsyn över skolan (skr. 2013/14:200).