prop · H3031d7 · 2015-09-21 00:00:00 — Regeringen avser att se över frågan om att ur ett allsidigt perspektiv utarbeta förslag som kan ligga till grund för regeringens kommande ställningstagande om hur framtidens alarmeringstjänst lämpligen bör regleras och organiseras. Regeringen betonar vikten av ett aktivt internationellt samarbete inom kris- beredskapsområdet. bör fortsatt delta aktivt i arbetet med att effektivisera EU:s förmåga att förebygga, ha beredskap för och hantera kriser eller katastrofer som sker inom eller utanför EU. Detta engagemang gäller även globalt, t.ex. genom det nya för katastrofriskreducering. Regeringen vill se ett fortsatt aktivt arbete med att integrera ett jämställdhetsperspektiv i insatsverksamheten i enlighet med den nationella handlingsplanen för FN:s resolution samt att öka antalet kvinnor i insatserna. Förmåga att skydda hav och kust har en central roll till sjöss, innefattande flera olika slags uppgifter, när det gäller att uppnå målen för vår säkerhet och för samhällets krisberedskap. En viktig uppgift för myndigheten är att delta i den nationella mobiliseringen mot grov organiserad brottslighet. utgör också en betydelsefull resurs när det handlar om att bidra till ökad säkerhet i vår omvärld t.ex. genom livräddande insatser inom ramen för EU:s operationer i . Mot bakgrund av rådande hotbild är det av största vikt att även framöver upprätthåller en god förmåga och beredskap för att effektivt kunna bekämpa olika slags miljöfarliga utsläpp till sjöss. Det är också angeläget att fortsätter att utveckla sin förmåga inom myndighetens kontroll- och tillsynsverksamhet, samt inom myndighetens brottsbekämpande verksamhet till sjöss. I det sammanhanget är det av stor betydelse att fortsätter att utveckla sin samverkan och sitt operativa samarbete med bl.a. På så sätt kan vidareutvecklas som en effektiv nationell resurs till sjöss. Könsfördelningen inom är fortfarande alltför ojämn. Det är därför angeläget att andelen kvinnor vid myndigheten ökar. Detta gäller särskilt för den operativa verksamheten till sjöss. Förmågeutveckling – att stödja, följa upp, utvärdera och lära Myndigheten för samhällsskydd och beredskap MSB:s verksamhet ska bidra till att uppfylla målen för krisberedskapen, det civila försvaret och skydd mot olyckor. Genom att fullgöra sina uppgifter ska MSB tillsammans med berörda aktörer utveckla individens och samhällets förmåga att förebygga och hantera olyckor och kriser. För att realisera detta är myndighetens stödjande och samordnade roll av särskild betydelse. Det är därför angeläget att MSB fortsätter att utveckla sin samordnande och stödjande roll samt verkar för ett högt förtroende för myndighetens verksamhet, roll och uppgift. MSB ska långsiktigt arbeta för att ett jämställdhetsperspektiv integreras i hela myndighetens verksamhet. Utvecklat systematiskt och kunskapsbaserat arbete med skydd mot olyckor Lärande från olyckor är en viktig del i arbetet med skydd mot olyckor. Kommunernas arbete med olycksundersökningar har utvecklats bl.a. med stöd från MSB. Regeringen anser att detta arbete bör utvecklas ytterligare och att ökad erfarenhetsåterföring kan bidra till höjd effektivitet i arbetet med skydd mot olyckor. Lärandet från skydd mot olyckor bör i större utsträckning även kunna användas inom andra områden, t.ex. samhällsbyggnadsprocessen. Länsstyrelsernas tillsyn över kommunernas verksamhet inom området skydd mot olyckor Regeringen anser att en fungerande statlig tillsyn över kommunernas verksamhet inom området skydd mot olyckor är ett viktigt verktyg för att nå målen enligt lagen (2003:778) om skydd mot olyckor. Regeringen anser att länsstyrelsernas tillsyn inom området kan utvecklas. MSB bör fortsatt stödja länsstyrelsernas i detta arbete. P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 Tabell 4.10 Anslagsutveckling 2:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 1 097 723 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 097 767 tkr prisnivå. 4Motsvarar 1 097 766 tkr prisnivå. Anslaget får användas för att finansiera verksamhet att utföra sjöövervakning och annan kontroll- och tillsynsverksamhet samt räddningstjänst till sjöss. Anslaget får även användas till kostnader för samordning av de civila behoven av sjöövervakning och sjöinformation. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.11 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Intäkterna avser oljeskadeersättning som påförs fartygsägare för uppkomna oljeskador. Intäkterna är svåra att prognostisera. För att få ut avgiften krävs ibland att den som vållat skada förs inför domstol, vilket gör att det kan dröja innan statens fordran säkrats. P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) utför uppdrags- och serviceverksamhet åt samverkande myndigheter samt andra uppdragsgivare och avnämare. Myndigheten får disponera intäkterna. Då befogenhet vid skydd av geografisk information flyttas från Försvarsmakten till ökas anslaget med . Förbandsverksamhet och beredskap minskas med motsvarande belopp. I och med det begränsade genomförandet av offshoredirektivet, där blir tillsynsmyndighet, ökas anslaget med . Anslaget 1:4 under utgiftsområde 23 Näringsliv minskas med motsvarande belopp. För att finansiera de forensiska under- sökningar som Nationellt forensiskt centrum utför åt minskas anslaget 2:1 med . Anslaget 1:1 under utgiftsområde 4 Rättsväsendet ökas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 2:1 . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till 1 , 1 respektive 1 . Tabell 4.13 Härledning av anslagsnivån 2016–2019, för 2:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. 4.4.22:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor Tabell 4.14 Anslagsutveckling 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för att finansiera er- sättning till kommuner för åtgärder som vidtas för att förebygga jordskred och andra naturolyckor. Anslaget får även användas för finansiering av vissa åtgärder för att stärka samhällets förmåga att bedöma och hantera översvämningsrisker. P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017-2019. Skälen för regeringens förslag: Bemyndi- gandet avser fleråriga beslut om bidrag till kommunernas verksamhet att förebygga jordskred och andra naturolyckor för att stimulera sådana åtgärder. Regeringen bör därför bemyndigas att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017-2019. Tabell 4.15 Beställningsbemyndigande för anslaget 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor Erhållet/föreslaget bemyndigande För att möjliggöra fler förebyggande åtgärder mot naturolyckor, som förväntas öka i ett förändrat klimat, ökas anslaget med för åren 2016, 2017, 2018, och 2019. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 4.16 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 4.4.32:3 Ersättning för räddningstjänst m.m. Tabell 4.17 Anslagsutveckling 2:3 Ersättning för räddningstjänst m.m. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Tabell 4.18 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 2:3 Ersättning för räddningstjänst m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Anslaget får användas för att, i enlighet med lagen (2003:778) om skydd mot olyckor, finansiera vissa ersättningar till följd av upp- komna kostnader vid genomförda räddnings- insatser och finansiera insatser för att bekämpa olja m.m. till sjöss. Anslaget får även användas för kostnader i ett initialt skede för räddnings- tjänstinsatser som lämnats efter förfrågan genom den s.k. civilskyddsmekanismen inom EU. Den aktör som begärt hjälpen betalar motsvarande belopp till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Tabell 4.19 Anslagsutveckling 2:4 Krisberedskap 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 1 115 299 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 115 352 tkr prisnivå. 4Motsvarar 1 145 362 tkr prisnivå. Utfallet på anslaget varierar kraftigt mellan åren eftersom det inte går att förutsäga antalet och omfattningen av olyckor som kräver räddnings- insatser, och konsekvenserna av dessa. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:3 Ersättning för räddningstjänst m.m. . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . Anslaget får användas för att finansiera åtgärder som stärker samhällets samlade beredskap och förmåga att hantera allvarliga kriser och deras konsekvenser. Anslaget får också i viss utsträckning finansiera åtgärder för att kunna ge stöd till och ta emot stöd från andra länder vid en allvarlig kris eller inför en möjlig allvarlig kris. Anslaget får även i viss utsträckning finansiera åtgärder som syftar till att skapa eller vidmakt- hålla förmågan till höjd beredskap för det civila försvaret. P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 2:4 Krisberedskap besluta om avtal och beställningar av tjänster, utrustning och anläggningar för beredskapsåtgärder samt åtgärder för att hantera allvarliga extraordinära händelser som inklusive tidigare gjorda åtagan- den medför behov av framtida anslag på högst 2017-2019. Skälen för regeringens förslag: Bemyndi- gandet avser verksamhet som bedrivs inom samverkansområdena vilka framgår av förordningen (2006:942) om krisberedskap och höjd beredskap. Bemyndigandet avser också de forskningsmedel som Myndigheten för sam- hällsskydd och beredskap fördelar. För att möjliggöra fler projekt som innebär åtaganden som sträcker sig ser regeringen ett fortsatt behov av ett högre beställnings- bemyndigande. Regeringen bör därför bemyndigas att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017-2019. Tabell 4.20 Beställningsbemyndigande för anslaget 2:4 Krisberedskap Erhållet/föreslaget bemyndigande Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 2:4 Krisberedskap . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till 1 , 1 respektive 1 . Tabell 4.21 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 2:4 Krisberedskap Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 4.4.52:6 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal Tabell 4.22 Anslagsutveckling 2:6 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Tabell 4.23 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 2:6 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Anslaget får användas för att finansiera ersättning från staten till enligt avtal. För att skapa förutsättningar för förbättrade svarstider och fortsatt utveckla verksamheten vid ökas anslaget engångsvis med 2016 och 2017. Anslaget 1:6 Kriminalvården under utgiftsområde 4 Rättsväsendet minskas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:6 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . 4.4.62:7 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Tabell 4.24 Anslagsutveckling 2:7 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 1 052 602 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 052 650 tkr prisnivå. 4Motsvarar 1 052 651 tkr prisnivå. Anslaget får användas för att finansiera Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps förvaltningskostnader. Anslaget får finansiera verksamhet avseende skydd mot olyckor, krisberedskap, civilt försvar samt beredskap och indirekta kostnader för internationella räddnings- och katastrofinsatser samt andra internationella insatser inom ramen för EU-samarbetet och Nato/PFF. Vidare får anslaget finansiera verksamhet för att upprätt- hålla beredskap samt indirekta kostnader beträffande myndighetens förmåga att stödja utlandsmyndigheter och nödställda i en situation då många svenska medborgare eller personer med hemvist i drabbas till följd av allvarlig olycka eller katastrof i utlandet. Anslaget får även användas för bidrag till främjande av den enskilda människans förmåga. Delar av utbildningsverksamheten finansieras från anslaget. Anslaget får också finansiera ersättning till länsstyrelserna för tillkommande uppgifter med anledning av lagen (1999:381) om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. Anslaget får också finansiera den verksamhet som myndigheten genomför inom områdena massmediernas beredskap, kunskapsspridning och information om säkerhetspolitik, information om försvar, samhällets kris- beredskap och totalförsvar samt opinions- undersökningar. Anslaget får även finansiera drift och vidmakthållande av vissa reserv- funktioner inom etermedia. Anslaget får även användas för stöd till frivilliga försvarsorganisationer. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.25 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Avgifter som tas ut med stöd av lagen (1988:868) om brandfarliga och explosiva varor redovisas mot inkomsttitel Övriga offentligrättsliga avgifter. Inkomster från oljeskadeersättning enligt sjölagen (1994:1009) redovisas mot inkomsttitel Vattenföroreningsavgifter m.m. P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Med uppdragsverksamhet avses i detta sammanhang den avgiftsbelagda verksamhet som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ska bedriva. Myndigheten får ta ut avgifter för finansiering av drift och förvaltning av Rakelsystemet. Intäkterna disponeras av myndigheten. Myndigheten får åta sig att mot avgift utveckla och förvalta tekniskt stöd åt andra myndigheter samt åt kommuner och landsting. Myndigheten för samhällsskydd och bered- skap ska vidare utföra uppdrags- och service- verksamhet åt samverkande myndigheter och andra uppdragsgivare. Med uppdragsverksamhet avses i detta sammanhang bl.a. tjänsteexport. Myndigheten får disponera intäkterna. Myndigheten får delta i internationella räddnings- och katastrofinsatser, förutsatt att det finns en extern finansiering. Vidare får Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, om verksamheten har anknytning till myndig- hetens uppgifter, mot avgift tillhandahålla fortbildning, uppdragsutbildning samt tjänster kopplade till konferenser och internat. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta att Myndigheten för samhälls- skydd och beredskap får ta upp lån i som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst för beredskapsinvesteringar. Skälen för regeringens förslag: Låneramen för beredskapsinvesteringar behövs för att stärka krisberedskapen. P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 Regeringens förslag: Investeringsplanen för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap för 2016-2019 godkänns (tabell 4.27). För att finansiera de ökade kostnaderna som genomförandet av Seveso III-direktivet innebär för Myndigheten för samhällsskydd och bered- skap samt för länsstyrelserna ökas anslaget med . Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 2:7 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap . 2019 beräknas anslaget till 1 062 372 000 Tabell 4.28 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 2:7 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Tabell 4.29 Anslagsutveckling 2:8 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 44 262 tkr prisnivå. 3Motsvarar 44 265 tkr prisnivå. 4Motsvarar 44 265 tkr prisnivå. Anslaget får användas för att finansiera Statens förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för myndighetens verksamhet med undersökningar enligt lagen (1990:712) om undersökning av olyckor och samverkan med berörda myndigheter i deras olycksförebyggande verksamhet. P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:8 . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 4.30 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 2:8 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 Området omfattar frågor om strålskydd och kärnsäkerhet. Verksamheten vid ingår i området Tabell 5.1 Utgiftsutveckling inom område Strålsäkerhet 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 5.3.1Resultatredovisning och andra bedömningsgrunder Resultatredovisningen av miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö finns även under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Inga allvarliga tillbud eller haverier har inträffat vid kärntekniska anläggningar i . Vid de kärntekniska anläggningarna arbetar tillståndshavarna kontinuerligt med optimering av strålskyddet och att begränsa doserna till arbetstagare. Inga dosgränser har överskridits vid de svenska kärnkraftverken och det finns goda förutsättningar för att doserna såväl till arbetstagare som till allmänheten kommer att minska ytterligare . P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 förutsättning för att uppnå kraven på strålskydd är att tillståndshavarna kontinuerligt arbetar med optimering av strålskyddet vid de kärntekniska anläggningarna. Detta innebär att Best Available Technique (Bästa tillgängliga teknik, BAT) ska tillämpas, vilket följs upp inom ramarna för ordinarie tillsynsarbete. beslutade om nya tillståndsvillkor för de tio kärnkraftsreaktorerna. Beslutet innebär en ökning av tillförlitligheten för kylning av härden i en kärnkraftsreaktor genom införande av en oberoende funktion. Denna förstärkta funktion aktualiserades bland annat av händelsen i Forsmark och olyckan i . har även arbetat vidare med myndighetens författningssamling avseende kärnkraftverk och andra kärntekniska anläggningar samt granskat avvecklingsplanerna för de kärnkraftverk som är i drift. har () lämnat in en ansökan till om att få bygga ut det befintliga slutförvaret för låg- och medelaktivt radioaktivt avfall (SFR) i Forsmark i kommun för att kunna slutförvara det avfall som uppkommer vid rivningen av de svenska kärnkraftsreaktorerna. Myndigheten har även fortsatt granskningen av SKB:s ansökan om ett geologiskt slutförvar för använt kärnbränsle. Regeringen har beslutat att SKB:s program för omhändertagande av avfall och avveckling av anläggningar samt forskning, utveckling och demonstration (Fud 2013) uppfyller de krav kärntekniklagen ställer på programmets inriktning. beslutade regeringen om höjda kärnavfallsavgifter för perioden – 2017. hölls en diplomatkonferens med anledning av ett schweiziskt förslag om en ändring av kärnsäkerhetskonventionen vilket stöddes av EU inklusive . Konferensen lyckades dock inte samla tillräckligt stöd för denna ändring. Efter att EU-kretsen inklusive med flera fått in sina krav i en deklaration (Wiendeklarationen) kunde deklarationen antas med konsensus. Wiendeklarationen anger att nya kärnkraftverk ska vara konstruerade så att olyckor förhindras men även att om en olycka ändå inträffar så ska Dessa mål ska också användas vid regelbundna säkerhetsgranskningar av befintliga kärnkraftverk för att identifiera förbättringar som, så långt som är rimligt och så snabbt som möjligt, ska genomföras. har tidigare gjort bedömningen att resurserna inom kärnsäkerhetsområdet har varit tillfredsställande. Myndigheten konstaterar nu att förutsättningarna har försämrats något. Detta beror bland annat på att kärnkraftsindustrin i viss mån minskat sina forskningssatsningar, vilket kan påverka strålsäkerheten negativt. Utvecklingen på kärnsäkerhetsområdet drivs fortfarande framåt utifrån erfarenheter och lärdomar efter . Erfarenheterna från händelsen i kommer fortsatt att påverka utvecklingen av kärnsäkerhetsarbetet i och vår omvärld. har beslutat om en ökning av tillförlitligheten för kylning av härden i en kärnkraftsreaktor genom införande av en oberoende funktion. Den s.k. Wien-deklarationen som antogs kommer också att vara vägledande för att få system på plats som mildrar effekterna av en kärnkraftsolycka samt krav på återkommande säkerhetsgranskningar. Svenska reaktorer är utrustade med s.k. haverifilter och återkommande säkerhetsgranskningar är en del av säkerhetskulturen, men ytterligare utveckling av säkerhetskraven pågår. Den av aviserade nedläggning av två reaktorer i samt av huvudägaren initierade signaler om stängning i aktualiserar åter frågan om kärnsäkerhet i samband med nedläggning. Det blir en viktig fråga för ägarna och strålsäkerhetsmyndigheten att följa upp framöver Principen om att kärnkraftsindustrin ska bära fulla kostnader för sin verksamhet är central. Den som har tillstånd att inneha eller driva en kärnteknisk anläggning som ger eller har gett P R O P . 2 0 1 5 / 1 6 : 1 U T G I F T S O M R Å D E 6 upphov till radioaktivt avfall ska betala en avgift för att slutligt omhänderta avfallet. Som ett led i detta och för att säkerställa att tillräckliga avgifter betalas till kärnavfallsfonden beslutade regeringen om höjd kärnavfallsavgift för perioden –2017. Nästa beslut om kärnavfallsavgift blir . Ägarna till kärnkraftverken ska även ställa säkerheter för kostnader som de avgiftsskyldiga ska betala men som ännu inte har täckts av de avgifter som betalats. Styrkan i säkerheterna kan påverkas av förändrade ägarförhållanden.