prop · H203101 · 2015-04-15 00:00:00 — I statens budget och i nationalräkenskaperna bruttoredovisas skatten som en del av statens skatteintäkter. I den konsoliderade resultaträkningen nettoredovisas emellertid skatteintäkten liksom motsvarande kostnad, eftersom det inte är en extern kostnad att staten ger kompensation till sig själv. Utbetalningarna av allmän pension bruttoredovisas I nationalräkenskaperna redovisas premie- pensionssystemet i hushållssektorn, i enlighet med principerna för denna typ av system som EU har fastställt. Inkomstpensionssystemet (de pensioner som finansieras via AP-fonderna, med undantag för ) redovisas i sociala trygghetsfonder. I statens budget dras de arbetsgivaravgifter och egenavgifter som förs till premie-pensions- systemet av från intäkterna, så att skatterna redovisas exklusive dessa avgifter. De avgifts- intäkter som ska föras till inkomstpensions- systemet redovisas brutto på inkomsttitlar och ingår i den offentliga sektorns skatteintäkter, men dras av vid framräkningen av statens skatteintäkter. Bland utgifterna för ålders- pensionssystemet vid sidan av statens budget, redovisas utbetalda pensioner exklusive premie- pensioner. I den konsoliderade resultaträkningen redovisas däremot ålderspensionerna, liksom i redovisning, i sin helhet, som en del av statens transfereringar (se not 4). Avgifterna till både inkomstpensionssystemet och premiepensionssystemet redovisas som skatteintäkter (se not 1). Det har bedömts ha ett värde att ge en bild av de totala pensions- utbetalningarna från staten och motsvarande avgifter på både kostnads- och intäktssidan. I not 1 Skatteintäkter, har sambandet med mot- svarande belopp i statens budget tydliggjorts. Överföringar till och från pensionssystemet AP-fonderna och premiepensionssystemets medel i övrigt konsolideras inte i årsredovis- ningen för staten. De överföringar som görs mellan dessa fonder och staten är därför externa transaktioner. Socialavgifter och allmänna pensionsavgifter som inbetalas till staten redovisas brutto under posten Skatteintäkter i resultaträkningen. och betalar löpande ut dessa till AP-fonderna och premiepensionssystemet tillsammans med statliga ålderspensionsavgifter från vissa anslag för främst transfereringar. Detta görs enligt särskilda regler för fördelning av de olika avgifterna. rekvirerar där- efter löpande medel för utbetalningar av pension. Pensionsutbetalningarna redovisas i sin helhet som transfereringar i resultaträkningen. konsoliderade resultaträkningen för staten elimineras de löpande överföringarna till och från pensionsfonderna. För inkomstpensions- systemet är avgifterna lägre än de utbetalda pensionerna och skillnaden mellan avgifter till AP-fonderna och rekvirerade medel från fondsystemet redovisas som en transferering från ålderspensionssystemet – AP-fondernas nettobidrag (se not 3). För premiepensions- systemet är avgifterna däremot betydligt högre än de utbetalda pensionerna och mellan- skillnaden redovisas därför som en transferering till hushåll, eftersom premiepensionssystemet ses som en del av hushållssektorn (se not 4). Statens tjänstepensionsåtaganden redovisas på ett enhetligt sätt Den statliga tjänstepensionsskulden som () redovisar, tas upp under posten Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser (se not 43). Skulden redovisas exklusive särskild löneskatt som är statens skuld till sig själv. Den redovisade skulden omfattar hela försäkringsrörelsen, vilket även innefattar anställda vid vissa organisationer som inte är statliga myndigheter eller av andra skäl inte konsolideras i årsredovisningen för staten, bl.a. , och . De som betalas från statliga myndigheter till SPV elimineras i års- redovisningen för staten, medan de som kommer från organisationer utanför den konsoliderade enheten redovisas som intäkter av bidrag (se not 3). Kostnaderna i pensions- rörelsen för anställda i de konsoliderade myndig- heterna redovisas som personalkostnader medan kostnaderna för anställda i andra organisationer redovisas som transfereringar (se not 4). Fördelningen av kostnader görs kalkylmässigt och grundas på den andel av premieintäkterna som kan hänföras till organisationer inom och utom den konsoliderade enheten. Fördelningen påverkar inte resultaträkningens saldo, utan endast fördelningen mellan poster. Grunderna för beräkning av försäkrings- tekniska avsättningar fastställs av . Försäkringstekniska antaganden ska vara aktsamma och sättas på ett sådant sätt att de säkerställer att försäkringsrörelsen ska kunna fullgöra sina åtaganden. Hänsyn ska tas till tryggandegrunder. SPV ändrade 2013 redovisningen när det gäller förändring av antaganden om ränta i de försäkringstekniska grunderna (grundränta, brutto). har SPV låtit ränteförändringar i tryggandegrunder slå igenom med högst i SPV:s grunder för beräkning av pensions- avsättningen. har dock SPV låtit räntesänkning slå fullt ut även i SPV:s beräkningsgrunder. Detta berodde bl.a. på att SPV fick regeringens tillstånd att förändra försäkringsrörelsens avkast- ningsmodell, så att tillgångar och skulder följer varandra vid ändring av grundräntan. Den tek- niska lösning med vissa statsinterna transakt- ioner som SPV tillämpar i sin redovisning, som bl.a. innebär att avkastning som redovisas i försäkringsrörelsen matchas mot kostnader, medför ingen resultatpåverkan på myndighets- nivå när räntan förändras kraftigt. I årsredovisningen för staten 2013 skulle det dock blivit en stor resultatpåverkan om samma grundränta som tryggande- grunder tillämpades, eftersom de statsinterna transaktionerna elimineras. Den bedömning som gjordes inför arbetet med årsredovisningen för staten 2013, var att högst tillåta 0,2 procent- enheter av förändringen i antagandet om grund- ränta får slå igenom . Detta bedömdes ge en mer rättvisande bild av statens långsiktiga pensionsåtagande och därmed tillämpades samma principer som i årsredo- visningen för staten. Med anledning av detta gav regeringen i uppdrag att utveckla principer för redovisning av statens tjänstepensionsskuld. har i rapport (ESV 2014:56), tagit ställning till att samma redovisningsprinciper som gällde i årsredovisningen för staten 2013, ska fortsätta tillämpas . Detta i avvaktan på nya internationella redovisnings- standarder om redovisning av tjänstepensions- skulder. Detta medför att pensionsskulden är lägre i årsredovisningen för staten än i SPV:s årsredovisning. Statens pensionskostnad är på motsvarande sätt lägre. De beräkningsgrunder som fastställts för affärsverken och de grunder som Riksdags- förvaltningen tillämpar skiljer sig från SPV:s beräkningsgrunder för statens pensionsrörelse. I årsredovisningen för staten har därför affärs- verkens och pensions- skuld räknats om enligt principen att högst av förändringen i antagande om grundränta får slå igenom . Detta medför att den totala pensionsskulden för och affärsverken är lägre i årsredovisningen för staten än i myndigheternas egna årsredo- visningar. Även jämförelsesiffrorna är omräknade. Vid beräkning av pensionsskulden för tjänste- pensionsförmåner (livförsäkringsavsättningar) har följande antaganden använts hos SPV. –Antaganden om ränta: Den årliga räntan används för diskontering av framtida, för- väntade betalningsflöden. Hänsyn ska tas till tryggandegrunder. Per är bruttoräntan (0,2013). I årsredo- visningen för staten används emellertid bruttoräntan (1,2013) med hänvisning till resonemanget ovan. –Antaganden om driftkostnad: För de flesta åtaganden används ett antagande om driftkostnad på av kapitalet. Därutöver belastas kapitalet för att täcka kostnader för framtida utbetalningar. Antagandena är oförändrade jämfört med föregående år. –Avkastningsskatt: Inget avdrag för avkast- ningsskatt görs vid beräkning av de försäk- ringstekniska avsättningarna. Antaganden om livslängd: Olika antaganden om livs- längd används för olika generationer och för olika kön. CSN:s värderingsprinciper för lånefordringar CSN värderar utestående lånefordringar med avdrag för reservation på grund av osäkerhet. Myndigheten har utvecklat en modell för att beräkna osäkra fordringar för lånetyperna studiemedel, studielån och annuitetslån samt återkrav av dessa lånetyper. Beräkningsmodellen innehåller också uppsagda lån för de tre lånetyperna samt återkrav av studiehjälp och rekryteringsbidrag. Beräkningen i nuvärde görs med hänsyn till bland annat skuld, betalning och inkomst för varje låntagare. Beräkningen av osäkerheten i CSN:s låne- fordringar utgår i huvudsak från en individ- baserad beräkningsmodell och görs utifrån tre värderingsprinciper: –Reservation utifrån de personer som missköter sina betalningar. –Reservation utifrån de trygghetsregler som finns vid återbetalning. –Reservation utifrån framtida förluster på grund av dödsfall. Den första värderingsprincipen utgår från lån- tagarens dokumenterade bristande betalnings- benägenhet när inga eller få betalningar har gjorts . Den andra värderingsprincipen bedömer betalningsför- mågan hos de låntagare som har avslutat sina studier och är återbetalningsskyldiga. Principen bygger på en bedömning av låntagarens möjligheter att betala tillbaka lånet utifrån sina ekonomiska förutsättningar och skuldens storlek. Den tredje värderingsprincipen utgår från sannolikheten att dö i olika åldrar. Underlaget till beräkningen hämtas utifrån köns- och åldersspecifika dödsfallsrisker från () och därefter gör CSN vissa justeringar. Den nya utlåningsmodell som CSN införde och som beskrivs närmare i avsnitt 2.4.15 påverkar inte resultat- och balansräkningen eller finansieringsanalysen i årsredovisningen för staten. Stabilitetsfonden bildades efter beslut av 2008 och ska finansiera det stöd- system som införts i lagen (2008:814) om statligt stöd till kreditinstitut (prop. 2008/09:61, bet. 2008/09:FiU16, rskr. 2008/09:17). Samtliga kreditinstitut är med och finansierar fonden genom en särskild stabilitetsavgift. När fonden bildades tillfördes den från anslag på statens budget. Överföringen gjordes direkt i balansräkningen, eftersom fonden i huvudsak inte är avsedd att finansiera kostnader utan ska finansiera olika slags finansiella tillgångar i samband med kapitaltillskott och köp av bolag. De kostnader som uppkommer ska i första hand avräknas mot de avgifter som kommit in, och mot fondens avkastning, då med upplösning av fonden som motsvarande tillförsel av medel. Först om fondens kapital understiger är avsikten att resultat- räkningens saldo ska påverkas. utvecklingen så att redovisningsmetoderna lång- siktigt ger en rättvisande bild av händelserna. har fonden ökat och uppgick den till . Skuld till Rundradiorörelsen hos redovisar en skuld till Rundradiorörelsen på för distributionsmedel. skuld har tagits bort i årsredovisningen för staten. Detta eftersom posten är intern i staten som Rundradiorörelsens redovisning inte ingår i någon statlig redovisningsenhet som redovisas som motpart till . Transfereringar m.m. med koppling till skattesystemet Kommunernas mervärdesskatt nettoredovisas på statens budget. Kommunernas kompensation för ingående mervärdesskatt i icke skattepliktig verksamhet redovisas på särskild inkomsttitel vilket minskar inkomsterna i statens budget. I den konsoliderade resultaträkningen brutto- redovisas dessa medel som lämnade bidrag och skatteintäkter, vilket bedömts ge den mest rättvisande informationen. Den kommunalekonomiska utjämningen nettoredovisas under anslag på statens budget. I den konsoliderade resultaträkningen i årsredo- visningen för staten har det bedömts mest rättvisande att bruttoredovisa den kommunal- ekonomiska utjämningen som skatteintäkter och transfereringar till kommuner. Dessa båda skillnader innebär att både skatteintäkter och transfereringar är högre i resultaträkningen än i statens budget (se not 1 och 4). har staten tillfört till internationella utvecklingsbanker, som har redovisats som transfereringar till utlandet. Överföringar av motsvarande karaktär har även förekommit . I de fall som är aktuella här, har eventuella andelar i dessa banker således inte tagits upp som tillgång. Frågan om dessa medel i stället bör tas upp som tillgång kommer att utredas . Se även kommentar under not 27 Andra långfristiga värdepappersinnehav. förväntade överskott av utsläppsrätter från första åtagandeperioden under Kyotoprotokollet Parter med kvantitativa åtaganden i klimat- konventionens Kyoto-protokoll har tillgodo- skrivits en tilldelad mängd utsläppsutrymme (assigned amount) för perioden –2012. Parterna ska se till att de sammanlagda antropo- gena utsläppen av de växthusgaser som är an- givna i protokollets bilaga A inte överstiger deras tilldelade mängder. har för att uppfylla sitt åtagande under den första åtagandeperioden –2012 tilldelats 375 864 317 tilldelade utsläppsenheter (AAU) dvs. motsvarande av utsläpp för vart och ett av åren 2008–2012. För att ska uppfylla sitt åtagande enligt Kyotoprotokollet – 2012 ska de faktiska svenska utsläppen inte överstiga den tilldelade mängden, när denna har justerats i enlighet med protokollets artikel 3. Regeringen redovisade i propositionen Godkännanden för Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod (prop. 2014/15:81) hur uppfyller åtagandet under den första åtagande- perioden. uppfyller åtagandet och beräknas få ett överskott av tilldelade utsläpps- enheter om sammanlagt ca 54,7 miljoner AAU. En del av det svenska AAU-innehavet är kopplat till innehav av utsläppsrätter (EUA) hos de företag som är anslutna till EU:s utsläpps- handelssystem. Denna del förfogar inte staten över och har därför räknats bort från beräkningen av överskottet. Regeringen begärde vidare i budget- propositionen (prop. 2014/15:01) bemyndigande att annullera det överskott av tilldelat utsläppsutrymme som förfogar över och som inte behövs för att uppfylla åtagande under Kyoto- protokollets första åtagandeperiod. Detta bifölls av (bet. 2014/15:MJU1, rskr. 2014/15:81). I samband med avräkningen och redovisningen till FN av hur uppfyller sitt åtagande kommer överskottet av AAU att annulleras. Efterfrågan på utsläppsutrymme under Kyotoprotokollet bedöms vara ytterst be- gränsad. Merparten av parterna till protokollet beräknas nå sina åtaganden under den första åtagandeperioden. Vid klimatkonventionens artonde partsmöte i slöts också en överenskommelse som begränsar handel av överskott av utsläppsutrymme för att nå åtaganden i Kyotoprotokollets andra åtagande- period. Det samlade globala överskottet har beräknats vara i storleksordningen koldioxidekvivalenter. Mot bakgrund av den begränsade efterfrågan och stora tillgången av utsläppsutrymme samt avsaknaden av en fungerande marknad för detta, bedömer regeringen att inget ekonomiskt värde kan anges för det svenska överskottet av tilldelat utsläppsutrymme. Därmed kan inte någon tillgång redovisas i balansräkningen. 3.4.2Redovisningsprinciper för statens budget Statens budget redovisas enligt de principer som följer av budgetlagen och beslut om budgeten. Avgränsningen är den som följer av budgetbeslut. Enligt budgetlagen omfattar statens budget alla inkomster och utgifter samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov. Statens inkomster och utgifter ska budgeteras och redovisas brutto på inkomsttitlar och anslag, med undantag för inkomster som har beslutat ska specialdestineras till en viss verksamhet. Utgifter i statens budget redovisas mot anslag medan inkomsterna redovisas mot inkomsttitlar. Utgifter för transfereringar redovisas det år då betalning sker, medan förvaltningsutgifter redovisas det år som kostnaderna hänför sig till. Övriga utgifter redovisas det budgetår som utgifterna hänför sig till. Enligt budgetlagen redovisas inkomster av skatter och avgifter det år intäkterna hänför sig till. Övriga inkomster redovisas det budgetår som inkomsterna hänför sig till. Universitet och högskolor tillämpar en särskild modell för redovisning mot anslag. Andra avvikelser från generella principer kan förekomma enligt beslut. Till skillnad från vad som gäller för resultat- och balans- räkningarna, där olika redovisningsmetoder och principer för specifika poster förklaras i detta avsnitt, finns för budgetens anslag och inkomst- titlar riksdagsbeslut och motiveringar som har redovisats för i budgetpropositionen eller andra propositioner. Därför redovisas inte den typen av specifik information i årsredovis- ningen för staten. Utöver anslagen och inkomsttitlarna inne- håller statens budget en post för Riksgälds- kontorets nettoutlåning och en kassamässig korrigeringspost. nettout- låning består av in- och utlåning till myndigheter, affärsverk, vissa statliga bolag och fonder respektive andra stater. Den kassamässiga korrigeringsposten på utgiftssidan är nödvändig för att budgetens saldo ska visa statens lånebehov. Ett negativt budget- saldo ger ett positivt lånebehov, dvs. en ökning av statsskulden, medan ett positivt budgetsaldo ger ett negativt lånebehov, dvs. i de flesta fall en minskning av statsskulden. 3.4.3Skillnader mellan resultaträkningen och statens budget Statens budget och resultaträkningen skiljer sig åt såväl i avgränsning och struktur som i redovisningsprinciper. Ett exempel på skillnader i avgränsningen är affärsverken som ingår i resultaträkningen, men som till övervägande del ligger utanför statens budget. Affärsverken och andra verksamheter där avgifter och bidrag får disponeras i verksamheten, redovisas i resultaträkningen, medan de endast påverkar budgeten till den del verksamheterna påverkar statens lånebehov. Redovisningsprinciperna i statens budget är blandade. Statens budget innehåller redovisning av in- och utbetalningar (kassamässigt), för vissa anslag eller inkomsttitlar innehåller den kostnader och intäkter och för några innehåller den utgifter och inkomster. Redovisningen i resultaträkningen sker i sin helhet enligt bokföringsmässiga grunder, dvs. den består av intäkter och kostnader. I tabellen sammanfattas några av skillnaderna mellan resultaträkningen och statens budget. Tabell 3.5 Jämförelse mellan resultaträkningen och statens budget Avgift av tillfällig natur nade bidrag m.m.) Löner, varor och tjänster Intäkt/kostnad en- vinst/förlust och upp- Statens budget har en ändamålsstruktur där anslagen är grupperade i utgiftsområden och inkomsttitlarna i inkomsttyper. Resultat- räkningen är däremot indelad i intäkts- och kostnadsslag. Jämförelser av poster i resultat- räkningen och statens budget går därför ofta inte att göra, utan dokumenten kompletterar varandra. Resultaträkningen visar verksamhetens totala kostnader och intäkter . Balans- räkningen visar den ekonomiska ställningen, dvs. tillgångar och skulder per . För vissa kapitaltransaktioner påverkas endast balansräkningen av händelser i statens budget medan resultaträkningen är oförändrad. Exempel på detta är anslag för investeringar och utlåning, eller inkomsttitlar för återbetalning av lån. En stor principiell skillnad är att i resultat- räkningen elimineras alla ekonomiska mellan- havanden mellan myndigheter. I statens budget bruttoredovisas sådana transaktioner i de flesta fall som utgifter på anslag och inkomster på inkomsttitel. En annan stor skillnad är att ålderspensions- avgifterna från andra än statliga myndigheter bruttoredovisas som intäkt i resultaträkningen, som de faktiska utbetalningarna av pensioner i ålderspensionssystemet redovisas I statens budget däremot nettoredovisas ålderspensionsavgifterna efter avdrag för utbetalningarna till pensionssystemet inklusive premiepensionssystemet. Utbetalning- arna av pensioner till enskilda framgår inte av statens budget. Direkta skatter på arbete Övriga direkta skatter på arbete Summa Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Övriga indirekta skatter på arbete Summa Indirekta skatter på arbete Skatt på kapital, hushåll Övriga skatter på kapital Summa Skatt på kapital Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på alkohol och tobak Skatt på energi och miljö Inlevererat överskott från AB Svenska Övriga skatter på konsumtion och Summa Skatt på konsumtion och Restförda och övriga skatter Intäkter som förs till fonder Summa Restförda och övriga skatter Summa Totala skatteintäkter före Justering till belopp enligt ÅRS 2013 Avgår: Kommunala inkomstskatter Avgår: Avgifter till Summa Statens skatteintäkter före Justering till belopp enligt ÅRS 2013 Eliminering av statliga myndigheters Eliminering av särskild löneskatt på Eliminering av myndigheters skatter och Summa Total före justering Justering till belopp enligt ÅRS 2011 Skatteintäkterna ökade med () jämfört med . Eftersom många skatter fastställs per kalenderår är det slutliga utfallet för beskattningen inte känt förrän i december året efter det aktuella årets utgång. Redovisningen av skatteintäkter grundas därför till viss del på bedömningar. Även om det för årsredovisningen går att göra en relativt säker bedömning av intäkterna från skatt på arbete och skatt på konsumtion är osäkerheten fortfarande stor vad gäller skatt på kapital. Historiskt ligger avvikelsen mellan den bedömning som redovisas i årsredovisningen och de slutliga utfallen på i storleksordningen av de totala skatteintäkterna. En ökad lönesumma gav högre intäkter av inkomstskatter och arbetsgivaravgifter Inkomstskatter ökade med jämfört med . framför allt av att lönesumman ökade . Timlönen ökade medan antalet arbetade timmar ökade mellan åren. Ökningen av timmarna kan jämföras med sysselsättningen, som ökade . Skattereduktionerna ökade med varav jobbskatte- avdraget ökade med då sysselsättningen var högre. Skattereduktion för allmän pensionsavgift som är direkt kopplad till lönesumman ökade med . Husavdraget (ROT- och RUT-tjänster; ROT- avdrag ges för reparation, underhåll, om- och tillbyggnad och RUT-avdrag för hemtjänster) ökade . Husavdraget upp- gick till och huvuddelen avsåg ROT-tjänster. Arbetsgivaravgifterna ökade med eller motsvarande . Arbetsgivaravgifterna utgörs i princip av avgiftssatsen gånger lönesumman. De statliga myndigheternas arbetsgivaravgifter är inomstatliga och har eliminerats vid beräkning av skatteintäkterna. Elimineringen bruttoredovisas i tabellen ovan. Intäkterna från skatt på kapital ökade Jämfört med ökade skatt på kapital med . Skatt på kapital från hushåll ökade med , . Den ökningen är en följd av högre kapitalvinster vid försäljning av fastigheter och aktier samt lägre skattereduktioner på kapital. Skatt på företagsvinster ökade med (7,). Intäkterna från mervärdesskatten ökade Skatt på konsumtion och insatsvaror ökade med mellan åren. Intäkterna från mervärdesskatt ökade med eller . Utvecklingen förklaras av att hushållens konsumtion i löpande priser steg och att bostadsinvesteringarna steg . I beloppet mer- värdesskatt, , ingår åter- betald mervärdesskatt till statliga myndigheter med . Det beloppet är en inomstatlig transaktion som elimineras för att inte påverka det konsoliderade utfallet i statens resultaträkning. Intäkterna från skatt på energi och miljö minskade Skatt på energi och miljö minskade med . Det beror på att försäljningen av elektrisk kraft minskade och att vissa skattesatser på el och diesel var något lägre. Det beror också på att bensinförsäljningen minskade med vilket medförde lägre intäkter från både energi- och koldioxid- skatt. Dieselförsäljningen ökade däremot med . Intäkterna från skatt på alkohol, tobak och vägtrafik ökade Skatt på alkohol och tobak ökade med . Skatt på vägtrafik ökade med mellan åren. AB levererade in mindre i överskott än 2013. Skatt på import ökade däremot . Restförda och övriga skatter minskade med . Minskningen förklaras av omfattande ändrade skattebesked föregående år. Kommunernas del av skatteintäkterna, kommu- nal inkomstskatt och fastighetsavgift, ökade med medan ålderspensions- systemets avgifter ökade med . Statens arbetsgivaravgifter har eliminerats sköter uppbörden av skatter och redovisar den både i statens resultaträkning och i statens budget. De skatter och avgifter som tillhör kommunsektorn och ålderspensions- systemet utbetalar staten löpande för att sedan slutreglera när beskattningen är fastställd.