prop · H3031d2 · 2015-09-21 00:00:00 — Handlingsplanerna utgör politiska ställnings- taganden, men är även inspel till andra aktörer som på olika sätt beslutar och bevakar frågor om kultur, utbildning, miljö, näringslivsutveckling, samhällsbyggnad, resursanvändning och till- ståndshantering. En annan möjlighet till inflytande för Same- tinget är att yttra sig i t.ex. remisser. har 201 remisser besvarats. Antalet besvarade remisser har ökat med 119 stycken jämfört med . Till för näring, miljö och samhälle har det inkommit sammanlagt 215 remisser och inbjudningar till samråd. De flesta remisserna berör samhälls- planering, såsom vindkraftsetableringar, över- siktsplaner och gruv- och mineralnäring, där det generellt finns en ökad konkurrens om mark- resurser från olika aktörer och intressen som önskar nyttja naturresurserna inom traditionellt samiska områden. I syfte att stärka det samiska folkets rättig- heter att bevara och utveckla sitt språk, sin kultur, sina näringar och sitt samhällsliv med minsta möjliga hinder av landgränserna pågår förhandlingar om en nordisk same- konvention. inledde ordförandeskapet i förhandlingarna , följt av 2012 och 2013. Det tredje och sista mötet under norskt ordförandeskap ägde rum . Det nordiska samarbetet sker främst genom Nordiskt ämbetsmannaorgan för samiska frågor (), där sametingen deltar. är bere- dande organ för möten mellan nordiska minist- rar ansvariga för samiska frågor och sametings- presidenterna. har ett möte ägt rum i , då även Nordiskt samiskt språk- pris, Gollegiella, delades ut. Vidare har haft ordförandeskapet i Samiskt parlamentariskt råd, som är ett samarbetsorgan mellan sametingen. anordnades för fjärde gången i ordningen parlamentarikerkonferensen i . På konferensen, som sammanträder , deltar samtliga parlamentsledamöter från de tre sametingen samt en observatör från de ryska samerna. Konferensen i resulterade i Umeådeklarationen. Deklarationen tar upp ett flertal olika sakområden och riktar uppmaningar mot länderna där det samiska folket lever. Vidare antogs en deklaration om Nordisk samekon- vention som tydliggör Sametingens hållning i fråga om förhandlingarna om en framtida nordisk samekonvention. Därutöver har deltagit i svenska delegationer i internationella fora som rör samiska frågor, t.ex. för urfolk (WCIP) och tolfte partsmötet för Konventionen om biologisk mångfald. och andra aktörers arbete med att stärka det samiska språket har arbetat med att utforma ett språkpolitiskt handlingsprogram och se över språkmål. Vidare har Same- tinget arbetat med information och språklig rådgivning samt deltagit i lokal- samhällens arbete med samiska ortnamn. Antalet ansökningar om bidrag till korttids- studier har minskat , trots att ett ökat intresse för det samiska språket i övrigt kan skönjas. konstaterar att det inte finns förutsättningar för effektiv språklig revitalisering av samiskan, eftersom bl.a. kommunernas verksamheter i förskolor och skolor inte ingår i Språkcentrums () uppdrag. Språkcentrum är i stället hänvisat till att möta barn och ungdomar på deras fritid, i konkurrens med allt annat som samhället erbjuder (Lägesrapport för de samiska språken i ). I lägesrapporten framgår bl.a. att otydligheter i lagstiftningen bidrar till att samiska barns och vuxnas ambitioner att revita- lisera det samiska språket inte kan nås. För att nå upp till fastlagda målsättningar konstateras att olika typer av åtgärder behöver vidtas. Same- tinget föreslår bl.a. ytterligare språkcentrum och unga samiska vägvisare i skolor för att utveck- lingen ska gå i en positiv riktning. har också slutfört en förstudie om möjliga metoder för att kartlägga och mäta det samiska språkets ställning och utveckling. Kontakt har etablerats med och vid . avslutades en gemensam nordisk språksatsning, Giellagáldu, som drevs som ett Interreg-projekt med syfte att utveckla och stärka det samiska språkets ställning genom verksamhet inom områdena språkutveckling, terminologi, ortsnamn och språknormering. Resurser har även avsatts för ett samnordiskt språkprojekt som rör terminologi och stavning av låneord, vilket är något som utgör en gemensam utmaning för alla länder där samiska talas. Samiskt språkcentrum har spridit kunskap kring revitalisering och olika metoder genom sitt stora kontaktnät och samarbete med olika organisationer och institutioner. Metodutveck- lingsarbetet i det sydsamiska området har bi- dragit till att höja språkets status och fortsatta P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 satsningar på språkrevitaliserande insatser har gjorts. Härutöver har en rad olika insatser vidtagits för att stärka de nationella minoritetsspråken, däribland det samiska språket. Resultatet av dessa insatser redovisas under avsnitt 10 Nationella minoriteter. och andra myndigheters arbete för ett starkt och mångfaldigt konst- och kulturliv fördelar bidrag till samisk kultur och organisationer via anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete, anslagspost 5 Bidrag till samisk kultur under utgiftsområde 17 samt via medel ur Samefonden. beslutar om fördelningen av bidrag. kulturpolitiska handlingsprogram ligger till grund för hur arbetar med uppdraget. har fortsatt arbetet med ett nytt kulturpolitiskt handlings- program. beviljade 89 av 144 inkomna ansökningar, vilket är på samma nivå (tabell 6.2). Tabell 6.2 Inkomna och beslutade ansökningar till samisk kultur 2012–2014 har deltagit i samråd med och folkminnen med anledning av ratificering av UNESCO- konventionen om immateriellt kulturarv. har därutöver planerat och genomfört aktiviteter under kulturhuvud- stadsår samt arrangerat ett seminarium om kulturarv och språkrevitalisering tillsammans med vid () i samband med MR- dagarna. Kulturavdelningen har också bevakat samiska kulturfrågor inom Kultursamverkans- modellen och har deltagit i och läns landstings samrådsmöten för nationella minoriteter. (Samiska teatern) har producerat fem föreställningar. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 sammanlagda publikantalet har uppgått till 9 597 personer. uppgick antalet besökare per föreställning i genomsnitt till 117 personer. Publiksiffran ökade jämfört med då antalet besökare i genomsnitt var 82 personer. Samernas bibliotek verkar för att litteratur på samiska och litteratur om samer och samiska förhållanden får en ökad spridning samt för att skapa intresse för litteratur på samiska och om samer. samarbetar med bibliotek i Karasjok och Samisk bibliotekstjeneste i Troms i . Beståndet bestod av 15 881 utlåningsbara objekt, vilket är en ökning då beståndet var 13 474. fyller en viktig funktion för att uppnå målet om en levande samisk kultur, bl.a. genom att bevaka att samiska behov beaktas i samhällsplanering och genom arbetet med samiskt språk och kultur. För att uppnå det övergripande målet behövs dock insatser inom en rad olika politikområden. Efter de senaste årens dialog kan det konstateras att dialogen mellan och regeringen behöver formaliseras i syfte att lång- siktigt säkerställa samiskt inflytande och del- aktighet. Behovet av en ökad samordning mellan olika politikområden som har betydelse för samepolitikens måluppfyllelse har också blivit tydligt, inte minst mot bakgrund av den dialog som regeringen haft med Same- tinget. Antalet sakområden som ansvarar för, och har ambitioner inom eller förväntas medverka i, har ökat betydligt . Utvecklingen är förväntad och ligger i linje med målsättningen att öka det samiska inflytandet. Antalet frågor som behöver delta i för att kunna utöva inflytande och självbe- stämmande har också ökat. För att stärka det samiska folkets rättigheter att bevara och utveckla sitt språk, sin kultur, sina näringar och sitt samhällsliv är arbetet med en nordisk samekonvention centralt. Åtgärder inom språkområdet har vidtagits för att stärka samiskans ställning, särskilt fokus ligger på förvaltningsområdet för samiska. Rapporter visar dock att det inte finns förutsättningar för effektiv språklig revitalisering av samiskan för att säkra det samiska språkets ställning och att det saknas ett samlat arbete avseende språk- och terminologiutveckling samt språknormering. har bedrivit ett aktivt arbete för att stödja och stärka den samiska kulturen. Antalet ansökningar om stöd visar att intresset är stort för att utveckla och utöva olika former av samisk kultur. Den särskilda ställning som och samerna har i samhället ska respekteras och de rättigheter som följer ska stärkas. För att främja det samiska folkets möjligheter att behålla och utveckla ett eget kultur- och samfundsliv och stärka samernas rätt till självbestämmande be- höver arbetet förstärkas och ytterligare steg tas. Regeringen värnar ett samiskt samhällsliv med framtidstro. Regeringen avser därför att med en höjd ambitionsnivå fortsätta arbetet inom politiken för det samiska folket. Grunden är att stärka samiskt inflytande och delaktighet bl.a. genom självbestämmande och genom en formaliserad dialog med regeringen. I frågor av väsentlig betydelse för det samiska folket ska de, formaliserat, involveras i processen inför beslut. spelar en avgörande roll. För att möjliggöra denna utveckling avser regeringen att förstärka . Centralt för regeringens politik för det samiska folket är också arbetet med en nordisk samekonvention. Regeringen kommer därför att intensifiera förhandlingarna om en nordisk samekonvention för att stärka och förtydliga det samiska folkets rättigheter att bevara och ut- veckla sitt språk, sin kultur, sina näringar och sitt samhällsliv. Vidare kommer regeringen, i enlighet med vad meddelat för mänskliga rättigheter, att arbeta i riktning mot en ratifika- tion av konventionen 169. En ratifikation av konventionen 169 är dock ytterst en fråga för att besluta om. Inom ramen för regeringens arbete mot rasism ska även den rasism som riktats, och riktas, mot det samiska folket uppmärksammas och bemötas. För att säkra det samiska språkets ställning kommer fortsatta åtgärder att vidtas inom utbildningsområdet (se vidare i avsnitt 10.5 samt under utg.omr. 16 avsnitt 3.3.3 ). För att bidra till utvecklingen av ett starkt och mångfaldigt samiskt konst- och kulturliv, som också det har en avgörande betydelse för det samiska folkets möjlighet att fortsätta utveckla sin kultur i ett brett perspektiv, avser regeringen också att öka bidraget till samisk kultur (se vidare under utg.omr. 17 avsnitt 2.6.1). Tabell 6.3 Anslagsutveckling 3:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 40 914 tkr prisnivå. 3Motsvarar 40 940 tkr prisnivå. 4Motsvarar 40 940 tkr prisnivå. Anslaget får användas för och Nationellt samiskt informationscentrums för- valtningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till Samefonden. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Tabell 6.4 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 3:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Anslaget ökas med för att förstärka . Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 3:1 . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 7.1.14:1 m.m. har uppgett att Regerings- Tabell 7.1 Anslagsutveckling 4:1 m.m. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 7 095 142 tkr prisnivå. 3Motsvarar 7 096 819 tkr prisnivå. 4Motsvarar 7 176 631 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för utrikesrepresentationen, kom- mittéväsendet och gemensamma ändamål (hyror, kapitalkostnader m.m.). ska vara ett effektivt och kompetent instrument för regeringen i dess uppgift att styra riket och förverkliga sin politik. kansliet i alla väsentliga avseenden upprättat årsredovisningen enligt förordningen (2000:605) om årsredovisning och budget- underlag, instruktion, regleringsbrev och sär- skilda regeringsbeslut för myndigheten. Vidare har bedömt att har gett en rättvisande bild av myndig- hetens ekonomiska resultat, finansiering och finansiella ställning per . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 7.2 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Inkomsterna från expeditionsavgifter och ansökningsavgifter för viseringar m.m., som redovisas på inkomsttitel, beräknas 2016 till . Verksamheten utförs vid utlandsmyndigheterna. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Avgifter för näringslivsfrämjande tjänster vilka går utöver en utlandsmyndighets grundläggande uppdrag beräknas 2016 till . Med näringslivsfrämjande tjänster avses tjänster för främjande av svensk export samt för främjande av investeringar och turism i . Efter riksdagsvalet beslutade regeringen om en departementsombildning fr.o.m. . Departementsombildningen innebar att Landsbygdsdepartementet blev en del av och bytte namn till Miljö- och . Antalet departement minskades därmed från elva till tio stycken. Vidare flyttades ett antal sak- frågor mellan olika departement. I nedanstående tabell redovisas viss resultat- information för . P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Tabell 7.4 Viss resultatinformation för Antal tjänstgörande (inkl. politikeravtal)1 andel kvinnor/män1 andel kvinnor/män1 Andel kvinnor/män av anställda på Sjukfrånvaro andel av arbetstid bland kvinnor/män 2,5/1,4 2,4/1,3 2,3/1,3 2,7/1,3 2,8/1,4 Resdagar i (med övernattning) Resdagar utomlands (med övernattning) Arbetsdagar i EU:s rådsarbetsgrupper Arbetsdagar i kommissionens kommittéer och Arbetsdagar i internationella organisationer andel kvinnor/män 1 Uppgifterna har anpassats till och avser ett genomsnitt . I tidigare budgetpropositione r har uppgifterna avsett antalet/andelen . , kommittéerna och utlands- myndigheterna hade i genomsnitt tillsammans 4 637 tjänstgörande (exklusive lokalanställda vid utlandsmyndigheterna). Av de tjänstgörande var anställda på politikeravtalet. Andelen kvinnor anställda på chefsavtalet har fortsatt att öka. Sjukfrånvaron är fortsatt låg i förhållande till staten totalt. Det gäller både bland kvinnor och bland män. har fortsatta effektivi- seringar av förvaltningsstödet genomförts. Ytterligare redovisning av arbete återfinns i 2014 och på . Utrikesrepresentationen bestod per av 103 utlandsmyndigheter, varav 89 ambassader, 7 konsulat samt 7 representa- tioner och delegationer. har diplomatiska förbindelser med i stort sett alla självständiga stater i världen. Vidare har i storleks- ordningen 400 honorärkonsulat. t.o.m. har regeringen beslutat att öppna 23 ambassader och 4 karriärkonsulat. har regeringen beslutat att stänga 21 ambassader och 7 karriärkonsulat. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Regeringen har en fortsatt ambition att öka antalet utlandsmyndigheter med inriktning på främjandeverksamhet. Tabell 7.5 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 4:1 m.m. Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. 3Här ingår förändringar av valutakurser om ca samt omräkning av lokalkostnader i utlandet om ca . Anslaget 4:1 m.m. föreslås öka till den nivå som föreslogs i budgetpropositionen . Detta innebär en anslagsökning om , exklusive pris- och löneomräkning. I samband med behandlingen av budget- propositionen avsattes medel för en fortsatt studie över företagsklimatet i . I propositionen Vårändringsbudget (prop. 2014/15:99 s. 77) konstaterades att studien som utförde på rege- ringens uppdrag var försenad och att regeringen därför inte kunde ta ställning till en eventuell fortsättning. Regeringen gör nu bedömningen att en fortsatt studie skulle ha en begränsad nytta. En utvärdering av företagsklimat kommer att vara mer angelägen då regeringens politik för att främja företagande har hunnit få genomslag. Rege- ringen avser därmed inte att ge något uppdrag till om fortsatt studie eller 2017 och de medel som avsatts för ändamålet kommer inte att användas. Regeringen föreslår att anslaget minskas med och . För att finansiera ny uppgift för Kammar- kollegiet att vid behov slutföra kvarvarande frågor efter det att en myndighet har avvecklats och upphört föreslås anslaget minska med . Medlen tillförs anslaget 1:2 Kammarkollegiet under utgifts- område 2 Samhällsekonomi och finans- förvaltning. Regeringen föreslår vidare att tillförs anslaget . Medlen avser inköp av utbildningsstatistik och förs från anslaget 4:4 Utvecklingsarbete inom områdena utbildning och forskning under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Vidare justeras anslaget med ca 2016 med anledning av tidigare aviserade anslagsförändringar. Regeringen föreslår att 7 anvisas under anslaget 4:1 m.m. . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till 7 , 7 respektive 7 . P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Området länsstyrelserna avser den samordnade länsförvaltningen med de 21 länsstyrelserna. Området omfattar anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. Anslaget finansierar cirka hälften av läns- styrelsernas verksamhetskostnader (se vidare avsnitt 8.4.2). De 21 länsstyrelserna verkar utifrån uppgiften att vara statens regionala företrädare. Läns- styrelserna ska verka för att nationella mål får genomslag i länen som hänsyn ska tas till regionala förhållanden och förutsättningar. Länsstyrelserna ska utifrån ett statligt helhets- perspektiv arbeta sektorsövergripande och inom myndigheternas ansvarsområden samordna olika samhällsintressen och statliga myndigheters in- satser. Länsstyrelserna har bl.a. uppgifter i fråga om livsmedelskontroll, djurskydd och allmänna veterinära frågor, regional tillväxt, infrastruktur- planering, hållbar samhällsplanering och boende, energi och klimat, kulturmiljö, skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar, natur- vård, miljö- och hälsoskydd, lantbruk och lands- bygd, fiske, regionaliserad rovdjursförvaltning, folkhälsa, jämställdhet och integration. Utöver dessa uppgifter har vissa länsstyrelser särskilda uppgifter, bl.a. förvaltning av vattendistrikt, fjäll- frågor, vissa rennäringsfrågor, tillsyn rörande penningtvätt och frågor om tillstånd att anordna kampsportsmatcher. För många av de offentliga åtaganden som utförs av kommuner eller andra aktörer har länsstyrelserna även uppgifter som rör samordning, tillsyn, uppföljning och utvärde- ring. Ansvarsfördelning för regionalt tillväxtarbete Ansvars- och uppgiftsfördelningen mellan stat och kommun regleras genom lagar och för- ordningar inom flera olika sektorer. För läns- styrelserna, landstingen, samverkansorganen respektive är det lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar i vissa län och lagen (2002:34) om samverkansorgan i länen som reglerar ansvarsfördelningen för det regionala tillväxtarbetet och transportinfrastruk- turen. I , , Väster- och har länsstyrelser- na det regionala utvecklingsansvaret. I Östergöt- lands, , , , , , , och är det landstingen som har detta ansvar och i är det kom- mun som är ansvarig. I sju län (, Söder- manlands, , , , Dalar- nas och ) har kommunala samverkansorgan motsvarande ansvar. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Tabell 8.1 Utgiftsutveckling inom område Länsstyrelserna 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Regeringens mål för området länsstyrelserna är att nationella mål ska få genomslag i länen sam- tidigt som hänsyn tas till regionala förhållanden och förutsättningar. Målet omfattar samtliga län oavsett ansvars- och uppgiftsfördelning mellan stat och kommun. Länsstyrelserna har uppgifter inom ramen för nationella mål, vilka är fördelade på ett stort antal utgiftsområden med flera riksdagsbundna mål. Målen återfinns under respektive utgifts- område. Detta innebär att beslut och insatser inom olika utgiftsområden ofta får konsekvenser för länsstyrelsernas verksamhet. De utgifts- områden, utöver utgiftsområde 1 , inom vilka länsstyrelserna bedriver verksamhet är: –utgiftsområde 5 Internationell samverkan, –utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap, –utgiftsområde 8 Migration, –utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, –utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyan- lända invandrares etablering, –utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och ar- betsliv, –utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossam- fund och fritid, –utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bo- stadsförsörjning och byggande samt kon- sumentpolitik, –utgiftsområde 19 Regional tillväxt, –utgiftsområde 20 Allmän miljö- och natur- vård, –utgiftsområde 21 Energi, –utgiftsområde 22 Kommunikationer, –utgiftsområde 23 Areella näringar, lands- bygd och livsmedel, samt –utgiftsområde 24 Näringsliv. Resultatredovisningen avser länsstyrelsernas verksamhet inom de ovan redogjorda utgifts- områdena. Redovisningen utgår i huvudsak från de uppgifter som ålagts länsstyrelserna i regle- ringsbrevet . Utöver den resultatredo- visning som görs i detta avsnitt hänvisas till respektive utgiftsområde i denna proposition. 8.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Följande sammanfattning av resultatindikato- rerna finns för att visa hur länsstyrelserna bidrar till att uppfylla målet för området läns- styrelserna: –andel av skyddad produktiv skogsmark av den totala arealen produktiv skogsmark, –antal vargrevir med föryngringar, –andel sanerade objekt i förorenade områden i förhållande till antal inventerade objekt, –installerad effekt i vindkraftverk och produ- cerad el som kommer från vindkraft, –andel sysselsatta och andel nystartade före- tag utanför tätort, –antal överprövade respektive upphävda detaljplaner, P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 –antal strandskyddsdispenser som läns- område samordna olika samhällsintressen och styrelsen har överprövat respektive upp- hävt, –andel kommuner som har tecknat överens- kommelser om flyktingmottagande, –antal platser per 10 000 invånare avseende nyanlända som har beviljats uppehållstill- stånd på skyddsgrunder eller av humanitära skäl, –antal platser per 10 000 invånare avseende asylsökande ensamkommande barn, och –andel nystartade företag av kvinnor respek- tive män. Länsstyrelserna har i årsredovisningarna redovisat värden för de indikatorer som beskrivs ovan. Tidsserien gäller 2012–2014 men för ett fåtal indikatorer saknas värden . Statistiken för dessa tillgängliggörs inte förrän efter lämnandet av denna proposition. I dessa fall redovisas tidsserien 2011–2013. Arbetet med indikatorerna är en del av läns- styrelsernas ordinarie verksamhet och förvaltas av i län. Regeringen har i regleringsbrevet gett länsstyrelserna i uppdrag att lämna förslag på utveckling av indikatorerna. Målsättningen är att tydligare knyta länsstyrelsernas insatser till resultat- indikatorerna, som ett verktyg för att följa upp måluppfyllelsen. I resultatredovisningen redogörs för ett antal av länsstyrelsernas verksamhetsområden som utgår från de uppgifter som länsstyrelserna har enligt förordningen (2007:825) med länsstyrelse- instruktion. Indikatorer redovisas för verksam- heter inom utgiftsområdena 13, 18, 20 och 23. Verksamhetsområdena har bl.a. valts utifrån deras storleksmässiga betydelse för länsstyrel- sernas verksamhet. Redovisningen omfattar såle- des inte all den verksamhet som länsstyrelserna bedriver. Samordnings- och sektorsövergripande arbete