prop · H20357 · 2015-02-03 00:00:00 — b)Insynen på marknaden för säkerställda obligationer och i vilken utsträckning denna underlättar investerares övergri pande interna analys av kreditrisken hos säkerställda obliga tioner och de säkerheter mot vilka de är säkrade och sepa rationen av tillgångarna vid emittentens insolvens; härvid ska beaktas de riskreducerande effekter som den underliggande strikta nationella rättsliga ramen i enlighet med artikel 129 i denna förordning och artikel 52.4 i direktiv /65/EG har på en säkerställd obligations övergripande kreditkvalitet samt dess inverkan på den grad av insyn som investerarna behö ver. c)I vilken utsträckning ett kreditinstituts emission av säker ställda obligationer inverkar på den kreditrisk som det emit terande institutets övriga fordringsägare är exponerade mot. 3.Kommissionen ska efter samråd med lägga fram en rapport för och rådet om huruvida lån mot säkerhet i luftfartyg (panträtt i luftfartyg) och bostadslån som är säkrade genom en lånegaranti, men inte är säkrade genom en registrerad inteckning, under vissa omständigheter bör betraktas som godtagbara tillgångar i enlighet med artikel 129. 4.Kommissionen ska se över om undantaget i artikel 496 är lämpligt och i förekommande fall om det är lämpligt att utvidga denna behandling till att omfatta alla andra former av säkerställda obligationer. Kommis sionen får mot bakgrund av denna översyn vid behov anta delegerade akter i enlighet med artikel 462 för att göra undan taget permanent eller lägga fram lagstiftningsförslag för att ut vidga det till att omfatta andra former av säkerställda obligatio ner. Kapitalinstrument som tecknas av offentliga myndigheter i nödsituationer Kommissionen ska senaste efter samråd med lämna en rapport till och rådet tillsammans med eventuella lämpliga förslag om huruvida den behandling som anges i artikel 31 behöver ändras eller avskaf fas. Översyn av långsiktig finansiering ska kommissionen lägga fram en rapport för och rådet, vid behov åtföljd av lämpliga förslag, om hur lämpliga kraven i denna förordning är med tanke på behovet av att säkerställa adekvata finansierings nivåer för alla former av långsiktig finansiering för ekonomin, inklusive kritiska infrastrukturprojekt inom unionen på trans port-, energi- och kommunikationsområdet. Kreditrisk – definitionen av fallissemang ska rapportera till kommis sionen om hur en ersättning av 90 överskjutande dagar med 180 överskjutande dagar i enlighet med artikel 178.1 b påver kar riskvägda exponeringsbelopp och hur lämpligt det är att fortsätta att tillämpa denna bestämmelse efter . Kommissionen får på grundval av den rapporten lägga fram ett lagstiftningsförslag för att ändra denna förordning. ska kommissionen göra en över syn och utarbeta en rapport om tillämpningen av artikel 400.1 j och 400.2, inklusive frågan om huruvida medlemsstaterna bör ha rätt att bevilja de undantag som anges i artikel 400.2, och lägga fram denna rapport för och rådet, om det är lämpligt tillsammans med ett lagstiftningsförslag. När det gäller det eventuella avskaffandet av den nationella bestämmanderätten enligt artikel 400.2 c och dess eventuella tillämpning på unionsnivå, ska man i samband med översynen i synnerhet beakta effektiviteten i gruppens riskhantering, sam tidigt som man säkerställer att det finns tillräckliga skydd för att säkra finansiell stabilitet i samtliga medlemsstater i vilka någon enhet i en grupp är etablerad. 1.Senast den 31 december 2014 ska kommissionen göra en översyn och utarbeta en rapport om tillämpningen av del ett avdelning II och artikel 113.6 och 113.7 och lägga fram denna rapport för och rådet, om det är lämpligt tillsammans med ett lagstiftningsförslag. 2.Senast den 31 december 2015 ska kommissionen rappor tera om huruvida det likviditetstäckningskrav som anges i del sex bör tillämpas på värdepappersföretag och efter samråd med överlämna denna rapport till och rådet, om det är lämpligt tillsammans med ett lagstiftningsförslag. Europeiska unionens officiella tidning L 176/287 ska kommissionen, efter samråd med och och mot bakgrund av diskussioner med de behöriga myndigheterna, rapportera till Europaparla mentet och rådet om en lämplig ordning för tillsyn av vär depappersföretag och företag som avses i artikel 4.1 led 2 b och c. Om det är lämpligt ska rapporten åtföljas av ett lagstift ningsförslag. ska övervaka och utvärdera de rapporter som lämnas ienlighet med artikel 403.1, för olika valutor och olika affärs modeller. ska efter att ha samrått med ESRB, icke-finansi ella slutanvändare, banksektorn, behöriga myndigheter och ESCB:s centralbanker och första gången rapportera till kommissionen om huruvida en specifikation av det allmänna likviditetstäckningsbehovet i del sex, baserad på de poster som ska rapporteras i enlighet med del sex avdelning II och bilaga III, antingen enskilt eller sammantaget, sannolikt skulle få en väsentligt negativ inverkan på verksamheten och riskprofilen för institut som är etablerade i unionen eller finansmarknadernas stabilitet och ett ordnat sätt att fungera eller ekonomin och en stabil tillgång till bankutlå ning, med särskild inriktning på utlåning till små och medels tora företag och handelsfinansiering, inbegripet utlåning inom ramen för offentliga exportkreditförsäkringssystem. Den rapport som avses i första stycket ska vederbörligen beakta marknaderna och den internationella utvecklingen av lagstift ningen samt interaktionen mellan likviditetstäckningskravet och andra tillsynskrav enligt denna förordning, såsom riskkapi talbasgraden enligt artikel 92 och bruttosoliditetsgraden. och rådet ska få tillfälle att framföra sina synpunkter på den rapport som avses i första stycket. I den rapport som avses i punkt 1 ska särskilt be döma lämpligheten av följande: a)Tillhandahållande av mekanismer för att begränsa värdet på likviditetsinflöden, särskilt för att fastställa ett maximalt lik viditetsinflöde och villkoren för dess tillämpning, med be aktande av olika affärsmodeller, inbegripet "pass through"- finansiering, factoring, leasing, säkerställda obligationer, panträtter, emittering av säkerställda obligationer, och i vil ken utsträckning som detta maximala likviditetsinflöde bör ändras eller avskaffas för att ta hänsyn till särdragen hos specialiserad finansiering. b)Kalibrering av inflöden och utflöden i enlighet med avdel ning II del sex, i synnerhet artikel 422.7 och 425.2. c)Tillhandahållande av mekanismer för att begränsa möjlighe ten att täcka likviditetsbehoven med vissa kategorier av lik vida tillgångar, i synnerhet bedöma den lämpliga minimi procentandelen för de likvida tillgångar som avses i arti kel 416.1 a, b och c i förhållande till de totala likvida till gångarna, pröva en tröskel på och beakta internatio nell utveckling av lagstiftningen. Fordringar som förfaller eller som är uppsägningsbara ska inte inräknas i denna gräns, såvida inte dessa tillgångar har anskaffats mot säkerhet som också är kvalificerad enligt artikel 416.1 a, b och c. d)Tillhandahållande av specifika lägre likviditetsutflödes- och/ eller högre likviditetsinflödesnivåer för koncerninterna flö den; rapporten ska specificera enligt vilka villkor det av tillsynsskäl skulle vara motiverat med sådana specifika in- och utflödesnivåer och översiktligt ange en metod som an vänder objektiva kriterier och parametrar för att fastställa specifika in- och utflödesnivåer mellan institutet och mot parten i de fall då de inte är etablerade i samma medlems stat. e)Kalibrering av den utnyttjandesgrad (draw-down rate) som är tillämplig på outnyttjade beviljade kredit- och likviditets faciliteter som omfattas av artikel 424.3 och 424.5. ska framför allt pröva en utnyttjandegrad på . f)Definition av inlåning från allmänheten enligt artikel 411.2, i synnerhet det lämpliga i att införa en tröskel för fysiska personers insättningar. g)Behovet av att införa en ny kategori för inlåning från all mänheten med ett lägre utflöde, mot bakgrund av de särd rag hos sådan inlåning som skulle kunna motivera en lägre utflödesgrad och med beaktande av den internationella ut vecklingen. h)Undantag från krav på sammansättningen av de likvida till gångar som instituten kommer att vara skyldiga att inneha, när institutens sammanlagda motiverade behov av likvida tillgångar i en viss valuta överskrider tillgängligheten till dessa likvida tillgångar samt de villkor som dessa undantag bör vara föremål för. i)Definition av finansiella produkter som överensstämmer med sharialagstiftning som ett alternativ till tillgångar som kvalificerar som likvida tillgångar i enlighet med artikel 416, för användning av banker som uppfyller kraven i sharialags tiftning. j)Definition av stressituationer, inklusive principer för an vändning av reserven av likvida tillgångar, och fastställa de nödvändiga tillsynsåtgärder enligt vilka instituten skulle kunna använda sina likvida tillgångar för att möta likvidi tetsutflöden samt ange hur bristande efterlevnad ska hante ras. k)Definition av ett etablerad operativ relation när det gäller icke-finansiella kunder enligt artikel 422.3 c. L 176/288 Europeiska unionens officiella tidning l)Kalibrering av den utflödesgrad som är tillämplig på mot svarande bank- eller prime brokerage-tjänster enligt arti kel 422.4 första stycket. m)Mekanismer för fortsatt tillämpning av äldre regler på av staten garanterade obligationer vilka som en del av de stat liga stödåtgärderna gavs ut till kreditinstitut med unions godkännande av statligt stöd, såsom obligationer utgivna av () i och av det spanska kapitalförvaltningsbolaget, i syfte att flytta problemtillgångar från kreditinstitutens balansräkning ar, som tillgångar av extremt hög likviditets- och kreditkva litet åtminstone fram . ska efter samråd med och rapportera till kommissionen om lämpliga enhetliga definitioner av hög och extremt hög likviditets- och kreditkvalitet i överlåtbara tillgångar i enlighet med artikel 416 och lämpliga värderingsavdrag för tillgångar som kan klassifice ras som likvida tillgångar i enlighet med artikel 416, med un dantag av tillgångar enligt artikel 416.1 a, b och c. och rådet ska få tillfälle att framföra sina synpunkter på rapporten. Den rapport som avses i första stycket ska också beakta a)andra kategorier tillgångar, i synnerhet värdepapper med privata hypotekslån som säkerhet (RMBS) av hög likviditets- och kreditkvalitet, b)andra kategorier av värdepapper och lån som är godtagbara för centralbanker, till exempel lokala statsobligationer och företagscertifikat, och c)andra tillgångar som inte är godtagbara för centralbanker men som är omsättningsbara, till exempel aktier som är noterade på en erkänd börs, guld, aktieinstrument kopplade till större index, garanterade obligationer, säkerställda obliga tioner, företagsobligationer och fonder baserade på dessa till gångar. I den rapport som avses i punkt 3 ska det beaktas om och iså fall i vilken omfattning standbykreditmöjligheter enligt ar tikel 416.1 e bör betraktas som likvid tillgång mot bakgrund av den internationella utvecklingen och med beaktande av europe iska särdrag, inklusive unionens monetära politik. ska i synnerhet undersöka om följande kriterier är ända målsenliga och vilka nivåer som är lämpliga för dessa definitio ner: a)Minsta handelsvolym för tillgångarna. b)Minsta utestående volym för tillgångarna. c)Krav på transparent prissättning och information efter han del. d)Kreditkvalitetsstegen som avses i del tre avdelning II kapi tel 2. e)Dokumenterad historisk prisstabilitet. f)Genomsnittlig handelsvolym och genomsnittlig storlek på affärerna. g)Största skillnad mellan köp- och säljkurs. h)Återstående löptid. i)Minsta omsättningskvot. ska dessutom rapportera om a)enhetliga definitioner av hög och mycket hög likviditet och kreditkvalitet, b)de möjliga oavsedda konsekvenserna av definitionen av lik vida tillgångar på den monetära politiken och i vilken om fattning, i)en förteckning över likvida tillgångar som är fristående från förteckningen över av godtagbara till gångar kan ge institut incitament att ta med tillgångar som inte omfattas av definitionen av likvida tillgångar vid refinansieringstransaktioner, ii)en reglering av likviditeten kan avskräcka institut från att låna ut eller låna på den osäkrade penningmarknaden och detta leda till ett ifrågasättande av inriktningen på Eonia i genomförandet av den monetära politiken, iii)införandet av likviditetstäckningskravet kan göra det svå rare för centralbankerna att säkerställa prisstabilitet ge nom att använda befintliga ramar och instrument för den monetära politiken, och c)de operativa kraven för innehav av likvida tillgångar i enlig het med artikel 417 b–f i enlighet med utvecklingen av internationell lagstiftning. Krav på stabil nettofinansiering ide poster som ska rapporteras i enlighet med del sex avdelning III rapportera till kommissionen om huruvida och på vilket sätt det vore lämpligt att se till att institut använder stabila finan sieringskällor, inbegripet en bedömning av inverkan på verk samheten inom och riskprofilen för institut som är etablerade iunionen eller på finansmarknader eller ekonomin och banker nas utlåning, särskilt i fråga om utlåning till små och medelstora företag och finansiering av handel, inbegripet utlåning inom ramen för offentliga exportkreditförsäkringssystem och "pass through"-finansieringsmodeller, inklusive kompletterande hypo tekslånefinansiering. ska framför allt analysera den inver kan som stabila finansieringskällor har på olika bankmodellers refinansieringsstrukturer i unionen. Europeiska unionens officiella tidning L 176/289 2.EBA ska med utgångspunkt ide poster som ska rapporteras i enlighet med del sex avdelning III och i det enhetliga rapporteringsformat som avses i arti kel 415.3 och efter att ha samrått med ESRB också rapportera till kommissionen om metoder för fastställande av det belopp för stabil finansiering som instituten har tillgång till och behö ver och om lämpliga enhetliga definitioner för beräkning av ett sådant krav på stabil nettofinansiering, med särskild inriktning på a)de kategorier och viktningar som tillämpas på källorna till stabil finansiering i artikel 427.1, b)de kategorier och viktningar som tillämpas vid fastställande av kravet på stabil finansiering i artikel 428.1, c)metoder som ska tillhandahålla positiva och negativa incita ment för att uppmuntra till stabilare långsiktigare finansie ring av instituts tillgångar, affärsverksamhet, investeringar och finansiering, d)behovet av att utarbeta olika metoder för olika typer av institut. Kommissionen ska med beaktande av de rapporter som avses i punkt 2 och 3 och med fullt beaktande av banksektorns mångfald i unionen om lämpligt lägga fram ett lagstiftningsförslag för Europaparlamen tet och rådet om hur det ska säkerställas att instituten använder stabila finansieringskällor. 1.Kommissionen ska på grundval av resultatet av den rapport som avses i punkt 3 överlämna en rapport om bruttosoliditetsgradens inverkan och effektivitet till och rådet. 2.Vid behov ska rapporten åtföljas av ett lagstiftningsförslag om införande av ett lämpligt antal nivåer för den bruttosolidi tetsgrad som institut med olika affärsmodeller ska åläggas att följa, med förslag till en lämplig anpassning av dessa nivåer och eventuella lämpliga justeringar av kapitalmåttet och det sam manlagda exponeringsmåttet enligt artikel 429, om så krävs tillsammans med därtill hörande flexibilitetsåtgärder, inbegripet lämpliga ändringar av artikel 458 för att införa bruttosoliditets graden inom ramen för de åtgärder som omfattas av den ar tikeln. Vid tillämpningen av punkt 1 ska senast den 31 ok tober 2016 överlämna en rapport till kommissionen om minst följande: a)Huruvida den ram för bruttosoliditetsgraden som införs ge nom denna förordning och artiklarna 87 och 98 i direktiv /36/EU är det lämpliga verktyget för att tillfredsstäl lande och i tillräckligt hög grad stävja risken för alltför låg bruttosoliditet hos instituten. b)Fastställande av affärsmodeller som återspeglar institutens totala riskprofiler och införande av differentierade nivåer för dessa affärsmodellers grad av bruttosoliditet. c)Huruvida de krav som fastställs i artiklarna 76 och 87 i direktiv /36/EU i enlighet med artiklarna 73 och 97 i direktiv /36/EU för att hantera risken för alltför låg bruttosoliditet är tillräckliga för en sund förvaltning av denna risk från institutens sida och, om inte, vilka ytterligare för bättringar som krävs för att nå dessa mål. d)Huruvida och i så fall vilka ändringar av den beräknings metod som anges i artikel 429 som krävs för att se till att bruttosoliditetsgraden kan användas som en lämplig indika tor på ett instituts risk för alltför låg bruttosoliditet. e)Huruvida det exponeringsvärde för kontrakten i bilaga II som fastställs enligt den ursprungliga åtagandemetoden skil jer sig väsentligt från det exponeringsvärde som fastställs genom marknadsvärderingsmetoden vid beräkning av det sammanlagda exponeringsmåttet för bruttosoliditetsgraden. f)Huruvida det vore lämpligare att använda kapitalbas eller kärnprimärkapital som kapitalmått för bruttosoliditetsgraden isyfte att spåra risken för alltför låg bruttosoliditet och i så fall vilken justering av bruttosoliditetsgraden som vore lämp lig. g)Huruvida den konverteringsfaktor som avses i artikel 429.10 aför outnyttjade kreditmöjligheter som kan återtas villkors löst när som helst utan föregående avisering är tillräckligt försiktig med hänsyn till de belägg som har samlats in . h)Huruvida frekvensen och formatet för de upplysningar som avses i artikel 451 är ändamålsenliga. i)Vilken nivå som skulle vara lämplig för bruttosoliditetsgra den för var och en av de affärsmodeller som fastställs i enlighet med led b. j)Huruvida ett omfång för varje nivå av bruttosoliditetsgrad bör fastställas. L 176/290 Europeiska unionens officiella tidning k)Huruvida införandet av bruttosoliditetsgrad som ett krav för instituten skulle kräva ändringar av den ram för bruttosoli ditetsgraden som införs genom denna förordning och i så fall vilka. l)Huruvida införandet av bruttosoliditetsgrad som ett krav för instituten effektivt skulle begränsa risken för alltför låg brut tosoliditet hos dessa institut och i så fall huruvida samma bruttosoliditetsgrad bör gälla för alla institut eller om den bör fastställas utifrån riskprofil och affärsmodell samt insti tutens storlek och i detta fall vilka ytterligare justeringar eller övergångsperioder som skulle krävas. Den rapport som avses i punkt 3 ska minst omfatta pe rioden till och med och minst beakta följande: a)Hur införandet av bruttosoliditetsgrad, fastställd i enlighet med artikel 429, som ett krav instituten måste uppfylla skulle påverka i)finansmarknader i allmänhet och marknader för repor, derivat och säkerställda obligationer i synnerhet, ii)institutens stabilitet, iii)institutens affärsmodeller och balansräkningsstrukturer, särskilt vad gäller affärsområden med låg risk, såsom säljfrämjande kredit från banker för offentlig utveckling, kommunala lån, finansiering av bostadsfastigheter och andra områden med låg risk som regleras enligt natio nell lagstiftning, iv)flyttning av exponeringar till enheter som inte omfattas av tillsyn, v)finansiella innovationer, särskild utveckling av instru ment med inbäddad belåning, vi)institutens riskbeteende, vii)clearing-, avvecklings- och förvaringsverksamhet och driften av en central motpart, viii)cyklikalitet hos kapitalmåttet och det sammanlagda ex poneringsmåttet för bruttosoliditetsgraden, ix)bankernas utlåning, särskilt i fråga om utlåning till små och medelstora företag, lokala myndigheter, regionala myndigheter och enheter inom den offentliga sektorn och finansiering av handel, inbegripet utlåning inom ramen för offentliga exportkreditförsäkringssystem. b)Bruttosoliditetsgradens samverkan med de riskbaserade ka pitalbaskrav och likviditetskrav som fastställs i denna förord ning. c)Den inverkan som skillnader mellan de redovisningsstandar der som ska tillämpas enligt förordning (EG) nr 1606/2002, de redovisningsstandarder som ska tillämpas enligt direktiv /635/EEG och andra tillämpliga redovisningsramar och andra relevanta redovisningsramar har på möjligheten att jämföra bruttosoliditetsgraden. Exponering för överförd kreditrisk Kommissionen ska rapportera till och rådet om tillämpningen och effektivite ten av bestämmelserna i del fem mot bakgrund av utvecklingen på den internationella marknaden. ska kommissionen, efter att ha samrått med ESRB och , se över huruvida makrotillsyns reglerna i denna förordning och i direktiv /36/EU är till räcklig för att reducera systemrisker i sektorer, regioner och medlemsstater i Europeiska unionen och bland annat bedöma a)huruvida de nuvarande verktygen för makrotillsyn i denna förordning eller i direktiv /36/EU är verksamma, effek tiva och genomblickbara, b)huruvida täckningen och de tänkbara graderna av överlapp ning mellan de olika verktygen för makrotillsyn mot lik nande risker i denna förordning och i direktiv /36/EU är adekvata och vid behov föreslå nya makrotillsynsregler. c)hur internationellt överenskomna standarder för systemvik tiga institut samspelar med bestämmelserna i denna förord ning och i direktiv /36/EU, och vid behov föreslå nya regler, med beaktande av dessa internationellt överenskomna standarder. Kommissionen ska på grundval av samråd med ESRB och rapportera till parlamentet och rådet om den bedömning som avses i punkt 1 och vid behov överlämna ett lagstiftningsförslag till Europapar lamentet och rådet. Motpartskreditrisk och ursprunglig åtagandemetod Kommissionen ska göra en över syn av och utarbeta en rapport om tillämpningen av artikel 275 och lägga fram denna rapport för och rådet, vid behov åtföljd av ett lagstiftningsförslag. maxfEBRMi – IMi – DFi; · RW · captial ratio Europeiska unionens officiella tidning L 176/291 1.EBA ska tillsammans med lägga fram en rapport om hur denna förordning fungerar tillsammans med tillhörande skyldigheter enligt förordning (EU) nr 648/2012, i synnerhet vad gäller institut som driver en cen tral motpart, i syfte att undvika dubbla krav för derivattrans aktioner och därigenom undvika ökad regleringsrisk och ökade kostnader för behöriga myndigheters övervakning. 2.EBA ska övervaka och utvärdera tillämpningen av bestäm melserna om kapitalbaskraven för exponeringar mot en central motpart i enlighet med del tre avdelning II kapitel 6 avsnitt 9. ska rapportera till kommissio nen om dessa bestämmelsers inverkan och effektivitet. 3.Kommissionen ska se över och lämna en rapport om hur förenlig denna förordning är med bestämmelserna inom samma område i förordning (EU) nr 648/2012, kapitalbaskravet i del tre avdelning II kapitel 6 avsnitt 9 och överlämna denna rapport till och rådet, vid behov åtföljd av ett lagstiftningsförslag. Kommissionen ska rapportera om denna förordnings inverkan när det gäller att stimulera långsiktiga investeringar i tillväxtfrämjande infrastruktur. Definition av godtagbart kapital Kommissionen ska granska och rap portera om huruvida den definition av godtagbart kapital som tillämpas i del två avdelning III och del fyra är ändamålsenlig och överlämna sin rapport till och rådet, vid behov åtföljd av ett lagstiftningsförslag. Översyn av kapitalinstrument som får skrivas ned eller konverteras då ett institut är livskraftigt ska kommissionen se över och rapportera om hurvida denna förordning bör innehålla ett krav om nedskrivning av primärkapital- och supplementärkapitaltill skott i de fall då det fastslagits att ett institut är livskraftigt. Kommissionen ska överlämna rapporten till parlamentet och rådet, om lämpligt tillsammans med ett lags tiftningsförslag. Avdrag av förmånsbestämda pensionsplaner från kärnprimärkapitalposter ska utarbeta en rapport om huruvida den reviderade IAS 19, tillsammans med avdraget av nettopensionstillgångar enligt artikel 36.1 e och förändringar i nettopensionsskulderna leder till otillbörlig volatilitet i institu tens kapitalbas.