prop · H20397 · 2015-04-16 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2014/15:97 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . har granskat vilka möjligheter som finns för att skapa en databas med information om vilka företag som fått del av näringspolitiska satsningar från staten. Rapporten innehåller slutsatser och rekommendationer som avser regeringen, Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) samt de statliga aktörer som verkar för att stärka utbudet av finansiering för små och medelstora företag. konstaterar att besluten om att lämna ut information till Tillväxtanalys eller inte skiljer sig mellan de olika finansieringsaktörerna. ser som en möjlighet att den information som behövs för uppföljningen och utvärderingen omfattas av officiella statistik, eftersom denna statistik även omfattas av uppgiftsskyldighet för såväl myndigheter och statliga bolag som av staten ensamt bildade stiftelser. Regeringen delar inte uppfattning. Regeringen avser i stället att uppdra åt Tillväxtanalys att upprätta en skriftlig överenskommelse mellan myndigheten och styrelserna i stiftelsen och stiftelsen om framtida dataleveranser. För aktiebolagen, , och , avser regeringen att i ägaranvisningar till bolagen ange att de uppgifter som behövs för att möjliggöra framtida uppföljningar och utvärderingar av verksamheterna ska lämnas till Tillväxtanalys på det sätt som efterfrågas. I och med denna skrivelse anser regeringen att granskningsrapporten är Ärendet och dess beredning .............................................................. Regeringens bedömning av iakttagelser ................. Regeringens åtgärder med anledning av Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... Ärendet och dess beredning har granskat vilka möjligheter och hinder som finns för att skapa en databas som innehåller uppgifter om samtliga företag som tagit del av näringspolitiska satsningar från staten. Granskningen har redovisats i rapporten – Brister i informationen om statliga satsningar (RiR 2014:26), se bilaga 1. överlämnade granskningsrapporten till regeringen . uppdrog regeringen åt Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) att upprätta en databas över samtliga företag som fått del av näringspolitiska satsningar. Vid avrapporteringen av detta uppdrag 2012 konstaterade att det fanns brister. skrevs uppdraget in i Tillväxtanalys instruktion, men inga åtgärder har vidtagits för att säkerställa att databasen innefattar samtliga företag. Detta har motiverat att genomföra en granskning. syfte med granskningen har varit att undersöka vilka förutsättningar och hinder som finns för att bygga upp en gemensam och heltäckande databas. Databasen ska omfatta samtliga företag och vara på en detaljnivå som möjliggör uppföljningar och utvärderingar av statliga näringspolitiska insatser riktade till enskilda företag. Utgångspunkten för granskningen var således att, om det fanns problem, ge rekommendationer som förbättrar förutsättningarna för granskning av effektiviteten inom i huvudsak utgiftsområde Näringsliv (utgiftsområde 24). Granskningen utgår från följande övergripande fråga: Vilka hinder finns för att upprätta en heltäckande databas över statliga finansieringsinsatser och andra stöd till näringslivet på en detaljnivå som möjliggör uppföljning och utvärdering? Granskningen har avgränsats till ett urval av större statliga aktörer vars uppgift är att stödja enskilda företag. De aktörer som omfattas av granskningen är: , Stiftelsen , Stiftelsen Industrifonden, och . Av dessa är Norrlandsfonden och Industrifonden av staten ensamt bildade stiftelser. Övriga aktörer är av staten helägda aktiebolag. De aktiviteter som avses är i huvudsak kapitalförsörjning till enskilda företag. Det gäller dock inte för Norrlandsfonden som i huvudsak ger lån. Utöver dessa bolag och stiftelser har granskningen omfattat Tillväxtanalys och () arbete för att samla in information om de näringspolitiska insatserna på en detaljnivå som medger uppföljning och utvärdering av insatserna. konstaterar att besluten om att lämna ut information till Tillväxtanalys eller inte skiljer sig mellan de olika finansierings- noterar att det finns aktörer som lämnar information till Tillväxtanalys och aktörer som säger sig inte kunna göra är dock av uppfattningen att även i de fall informa- tion lämnas, eller där det finns en vilja att lämna, bör frågan om vilken information om insatserna som lämnas och hur detta sker inte bygga på enskilda överenskommelser och tolkningar. är därför att det ska finnas, och att det är möjligt att skapa, ett system för vilken information som ska lämnas och hur. Detta system ska enligt vara utformat så att det möjliggör uppföljning och ut- värdering, som det tar hänsyn till den arbetsbörda som det ser som en möjlighet att den information som behövs för uppföljningen och utvärderingen omfattas av officiella statistik, eftersom denna statistik även omfattas av uppgiftsskyldighet för såväl myndigheter och statliga bolag som av staten ensamt bildade stiftelser. är medveten om att det kan finnas avtal mellan de statliga bolagen samt stiftelserna och deras samarbetspartner som kan förhindra utlämnande av viss information. För att få tillgång till historiska data är det enligt lämpligt att en skriftlig för- frågan om samtycke för utlämnande av information görs till företag som tidigare varit föremål för insatser. lämnar följande rekommendationer (se utdrag ur granskningsrapporten nedan). Rekommendation till regeringen: rekommenderar regeringen att tillsammans med Tillväxtanalys utreda möjligheterna att, exempelvis inom regelverket för den officiella statistiken, införa en lagreglerad uppgiftsskyldighet som möjliggör uppföljning och utvärdering av näringspolitiska insatser. Rekommendationer till Tillväxtanalys: Tillväxtanalys bör i samband med att ny information samlas in rikta denna förfrågan till samtliga stöd- och finansieringsaktörer i syfte att skapa en heltäckande databas. Tillväxtanalys bör i samråd med aktörerna även gå igenom den information som begärs i syfte att, som det möjliggör uppföljning och utvärdering, minimera arbetsbördan för uppgiftslämnandet. Rekommendation till de statliga bolagen och stiftelserna: Vad gäller historiska data rekommenderar de statliga bolagen och stiftelserna att inhämta ett skriftligt samtycke om att utlämnande av information för uppföljning och utvärdering kan ske. Denna rekommendation avser situationer där redan ingångna avtal eller liknande finns, eller kan tolkas, som att information inte får lämnas ut. Regeringen välkomnar granskning. Uppföljning och utvärdering är viktiga verktyg för att kunna mäta effektiviteten i statens näringspolitiska insatser. Det är också bakgrunden till att regeringen uppdragit åt Tillväxtanalys att inrätta en databas för insamlande av uppgifter. Värt att notera är att den enskilt största statliga finansieringsaktören, , lämnar information till Tillväxtanalys även om brister i informationen har identifierats. Tillväxtanalys har i dialog med () fastställt, med hänsyn tagen till arbetsbördan för uppgiftslämnarna, vilka uppgifter som krävs för att komplettera databasen på ett sätt som möjliggör uppföljning och utvärdering på ett tillfredsställande sätt. I det sammanhanget har det framkommit att de uppgifter som krävs i princip är sådana som de statliga aktörer som arbetar med ägarkapitalinvesteringar redovisar i årsredovisningen samt i tillämpliga fall i delårsrapporter. Det följer av 5 kap. 8 § årsredovisningslagen (1995:1554), förkortad ÅRL, att företag som äger eller innehar andelar i dotterföretag eller intresseföretag ska lämna uppgifter om: 1.det andra företagets namn, organisationsnummer, säte och eget kapital, 2.det andra företagets resultat för det senaste räkenskapsår för vilket årsredovisning eller årsbokslut har upprättats, 3.företagets kapitalandel i det andra företaget, och 4.antalet andelar som företaget äger och dessas värde enligt företagets balansräkning. Av transparensskäl väljer samtliga aktörer som arbetar med ägarkapitalinvesteringar, utom , att redovisa samtliga portföljbolag på det sätt som föreskrivs enligt ÅRL, dvs. även portföljbolag med en ägarandel på . ÅRL tillämpas för samtliga statliga finansieringsaktörer, såväl aktiebolag som stiftelser. Motsvarande redovisningsskyldighet finns dock inte för kreditgivningsverksamheten. föreslår att uppgifter om de statliga aktörernas finansiella åtaganden ska omfattas av officiella statistik. I och med det följer en särskild uppgiftsskyldighet för samtliga aktörer, såväl aktiebolag som stiftelser. Regeringen delar dock inte uppfattning. Den officiella statistiken används i regel på ett annat sätt och riktar sig i regel, på näringspolitikens område, till en bredare krets av företag och inte för att lösa brister i kommunikationen och informationsflödet mellan statliga myndigheter och statliga bolag eller av staten bildade stiftelser. är av uppfattningen att i de fall information lämnas eller där det finns en vilja att lämna, bör frågan om vilken och/eller hur information lämnas inte bygga på enskilda överenskommelser och tolkningar. Regeringen håller delvis med . Men mot bakgrund av att stiftelser inte går att styra genom ägaranvisning på samma sätt som 2014/15:97 aktiebolag, anser dock regeringen att enskilda överenskommelser med de berörda stiftelserna är fullt tillräckligt, särskilt eftersom detta handlar om dataleverans av uppgifter som i hög grad ändå redovisas i stiftelsernas externa rapportering. Däremot anser regeringen att det är viktigt att styrka en sådan överenskommelse i någon form. Regeringen anser dock att de aktörer som är organiserade i aktiebolag på ett tydligare sätt bör ges direktiv att regelbundet lämna sådana data som Tillväxtanalys begär för att kunna säkerställa kvaliteten i mikrodatabasen och för att möjliggöra för utvärdering av de enskilda aktörernas verksamheter. Regeringen är även av uppfattningen att en bidragande orsak till att aktörerna inte lämnat uppgifter till myndigheten sannolikt är okunskap hos aktörerna och bristande information från Tillväxtanalys kring det omfattande sekretessregelverk som reglerar myndighetens hantering av data. 4Regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser Regeringen anser att det är viktigt att statens insatser inom näringspolitikens område är uppföljnings- och utvärderingsbara, vilket också är grunden till Tillväxtanalys uppdrag i myndighetens instruktion om att förvalta och utveckla mikrodata kring statliga stöd till näringslivet. har i sin granskning pekat på att det brister i såväl lämnandet som inhämtandet av uppgifter, mellan de statliga finansieringsaktörerna å ena sidan och Tillväxtanalys å andra sidan. De huvudsakliga orsakerna är enligt regeringens uppfattning dels bristande information från Tillväxtanalys om på vilket sätt myndigheten garanterar sekretess för insamlade uppgifter, dels att myndigheten inte på ett tydligt sätt fokuserat på att minimera den administrativa börda hos finansieringsaktörerna, som ett uppgiftslämnande för med sig. I samband med den ursprungliga datainsamlingen som Tillväxtanalys genomförde 2010 ingick inte de två bolagen som då var i ett uppstartsskede. har därför i samband med granskningen ställt en hypotetisk fråga till och om de, ifall de blivit tillfrågade av Tillväxtanalys, skulle ha lämnat den efterfrågade informationen till myndigheten. Tillväxtanalys har inte på ett formellt sätt begärt data från dessa två aktörer, varken 2010 eller . Regeringen anser därför inte att det är relevant att ta ställning till den hypotetiska frågan om hur dessa skulle ha agerat kring uppgiftslämnandet om de hade blivit tillfrågade. Regeringen har efter granskning fört en dialog med de huvudsakligen berörda parterna för kritik: Tillväxtanalys, Industrifonden och Norrlandsfonden. Vid dessa samtal har det nåtts samförstånd kring frågan om framtida uppgiftslämnande, med utgångspunkt dels att Tillväxtanalys begränsar antalet uppgifter till några få kärnindikatorer dels att myndigheten lämnar information om det Skr. 2014/15:97 sekretesskydd som gäller för sådana uppgifter hos myndigheten. ringen avser att uppdra åt Tillväxtanalys att upprätta en skriftlig överenskommelse mellan myndigheten och de två stiftelsernas styrelse om framtida dataleveranser. För aktiebolagen, , och , avser regeringen att i ägaranvisningar till bolagen ange att de uppgifter som behövs för att möjliggöra framtida uppföljningar och utvärderingar av verksamheterna ska lämnas till Tillväxtanalys på det sätt som efterfrågas. I och med denna skrivelse anser regeringen att granskningsrapporten är slutbehandlad. – Brister i informationen är en myndighet under med uppgift att granska den verksamhet som bedrivs av staten. Vårt uppdrag är att genom oberoende revision skapa demokratisk insyn, medverka till god resursanvändning och eﬀektiv förvaltning i staten. bedriver både årlig revision och eﬀektivitetsrevision. Denna rapport har tagits fram inom eﬀektivitetsrevisionen, vars uppgift är att granska hur eﬀektiv den statliga verksamheten är. Eﬀektivitetsgranskningar rapporteras direkt till . isbn 978 91 7086 364 6 rir 2014:26 foto: lindh/tt form: curry tryck: interntryckeri, 2014 – Brister i informationen om statliga satsningar näringspolitikens effekter – brister i informationen om statliga satsningar Härmed överlämnas enligt 9 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m följande granskningsrapport över eﬀektivitetsrevision: – Brister i informationen om statliga satsningar har granskat vilka möjligheter och hinder det ﬁnns för att skapa en informationsdatabas över företag som får del av näringspolitiska satsningar från staten. Det huvudsakliga syftet med denna databas är att utgöra underlag för uppföljning och utvärdering av näringspolitiska satsningar. Resultatet av granskningen redovisas i denna granskningsrapport. Företrädare för , Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, Norrlandsfonden, Industrifonden, , och har fått tillfälle att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på utkast till slutrapport. Rapporten innehåller slutsatser och rekommendationer som avser regeringen, Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, Norrlandsfonden, Industrifonden, , och . Riksrevisor har beslutat i detta ärende. Revisionsdirektör har varit föredragande. I granskningsarbetet har även Revisionsledare och medverkat. Revisionsdirektör och har medverkat vid den slutliga handläggningen. Regeringen, , Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, Norrlandsfonden, Industrifonden, , , näringspolitikens effekter – brister i informationen om statliga satsningar Metod, genomförande och disposition Centrala termer och begrepp i rapporten Aktörerna och deras bedömning av informationsutlämnande Aktörerna med ansvar för informationsinhämtandet Aktörer som förväntas lämna information Möjligheter och hinder för utlämnande av information Den oﬃciella statistiken i Bilaga 1 – Heltäckande informationsdatabas och utvärderingsproblemet Bilaga 2 – Tillväxtanalys hantering av statistikmaterial näringspolitikens effekter – brister i informationen om statliga satsningar Bristen på information om företag som får del av statliga näringspolitiska insatser har funnits . 2010 gav regeringen för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) i uppdrag att upprätta en databas över samtliga företag som ﬁck del av sådana näringspolitiska satsningar. Vid avrapporteringen av detta uppdrag 2012 konstaterades det att det fanns brister. 2014 skrev uppdraget in i Tillväxtanalys instruktion, men inga åtgärder har vidtagits för att säkerhetsställa att databasen innefattar samtliga företag. Detta har motiverat att genomföra en granskning. Syftet med granskningen har varit att undersöka vilka möjligheter och vilka hinder som föreligger för att skapa en databas som innehåller information om samtliga företag som tagit del av näringspolitiska satsningar. Syftet med en sådan databas är i huvudsak uppföljning och utvärdering av de aktuella satsningarna. Enligt 9 kap 7 § regeringsformen (1974:152) får anslagen från inte användas på annat sätt än vad har bestämt. För att kunna följa upp hur medlen har använts och för att kunna bedöma att hanteringen inte står i strid med exempelvis EUs statsstödsregler måste det ﬁnnas viss typ av information. Vidare ställs i 1 kap 3 § budgetlagen krav på eﬀektiv resursanvändning av statens resurser och god hushållning. Av 10 kap 3 § budgetlagen framgår även att regeringen ska lämna en redovisning av de resultat som uppnåtts i förhållande till de uppsatta målen. har granskat vilka förutsättningar som ﬁnns för att följa upp och utvärdera statliga näringspolitiska insatser. Dessa förutsättningar är i denna granskning en operationalisering av budgetlagens krav på eﬀektiv resursanvändning. Problembilden som initierade granskningen var att uppgifter saknas från ﬂera aktörer och detta försvårar, i vissa fall förhindrar, uppföljning och utvärdering av insatserna. Den övergripande slutsatsen av granskningen är att informationen om dessa insatser är bristfällig. Därigenom är det svårt att säkerhetsställa att regeringsformens och budgetlagens bestämmelser efterlevs. har vid sina intervjuer konstaterat att samtliga aktörer, inklusive regeringen, anser att utvärdering och uppföljning av insatserna är viktiga. Att informationen är bristfällig har även tidigare påtalats av . I exempelvis granskning 2014:1 pekas på att det inte ens ﬁnns samlad information om vilka som är statliga aktörer inom kapitalförsörjning samt att det inte ﬁnns någon kunskap om eﬀekter av riskkapitalsatsningar. Detta är dock inget nytt problem. påpekades att bristen på information utgjorde ett hinder för uppföljning och näringspolitikens effekter – brister i informationen om statliga satsningar utvärdering av de näringspolitiska satsningarna. Regeringen gav därför Tillväxtanalys 2010 i uppgift att upprätta en heltäckande databas över vilka företag som fått del av insatserna. När detta uppdrag avrapporterades framkom att ett antal aktörer valt att inte lämna ut information. De argument som framfördes var dels aﬀärssekretess, men även arbetsbörda. har i granskningen inte fått någon information om att regeringen genomfört några ytterligare åtgärder vars syfte varit att underlätta uppgiftsinsamlandet till databasen varför de problem som fanns 2012 även ﬁnns . Problemet bedöms även kunna öka för de fall nya statliga ﬁnansieringsaktörer inrättas och informationsutlämnandet inte regleras redan initialt vid bildandet av exempelvis aktiebolag eller stiftelser. Det är betydande belopp som staten satsar på olika typer av stöd och insatser till enskilda företag Det totala beloppet uppgick till . Detta belopp inkluderar även skattelättnader och kontantbidrag.1 Av detta utgör medel som avsatts för statlig kapitalförsörjning till enskilda företag cirka 10 miljarder kronor.2 Bristen på information skapar problem att upptäcka eﬀektivitetsbrister Grundproblemet för granskningen är att de informationsbrister som ﬁnns gör det svårt för regeringen att på ett trovärdigt och heltäckande sätt kunna uttala sig om eﬀekter av näringspolitiska satsningar riktade till enskilda företag och därmed i förlängningen kunna göra det trovärdigt att de satsningar som görs lever upp till budgetlagens krav på eﬀektivt resursutnyttjande. Att information om företag som tagit del av insatser i form av lån eller kapitalförsörjningsinsatser saknas från ett antal aktörer har enligt lett till att regeringen har små eller inga möjligheter att följa upp eller utvärdera väsentliga delar av de näringspolitiska insatserna som är riktade till enskilda företag. Bristen på information gäller framför allt låneﬁnansiering och riskkapitalförsörjning till enskilda företag. Den enda möjlighet som ﬁnns är att frivilliga överenskommelser om utlämnande av information görs från gång till gång då utvärderingar och/eller uppföljningar ska genomföras. Möjligheterna till uppföljning och utvärdering begränsas på två sätt: dels ﬁnns av naturliga skäl ingen möjlighet att följa upp eller utvärdera verksamheten avseende de aktörer som inte lämnar information, dels begränsas möjligheterna att utvärdera de aktörer som lämnat information eftersom en eﬀektutvärdering kräver en kontrollgrupp av företag som inte fått ta del av samma eller snarlik statlig näringspolitisk åtgärd. Något som är en risk . Ovanstående förutsättningar för informationsutlämnande kan förändras. Om information om samtliga företag som får del av näringspolitiska insatser registreras skapas bättre förutsättningar för bedömning av om insatserna inom 1Tillväxtanalys, 2012:05. 2Riksrevisionen, 2014:1. 10 R IKS R EV I SI O N E N det näringspolitiska området används på ett eﬀektivt sätt. Dessutom förbättras förutsättningarna för ökad transparens inom området. Kunskap om eﬀekter av statligt ﬁnansierad verksamhet kan inte vara beroende av enskilda överenskommelser skiljer sig besluten om att lämna information mellan aktörerna. Det ﬁnns aktörer som lämnar information och det ﬁnns aktörer som säger sig vara villiga att lämna information. Det ﬁnns även aktörer som säger sig inte kunna lämna information. är dock av den uppfattningen att även i de fall information lämnas, eller där det ﬁnns en vilja att lämna, bör frågan om vilken och/eller hur information om insatserna som ska lämnas inte bygga på enskilda överenskommelser och tolkningar. uppfattning är därför att det ska ﬁnnas, och att det är möjligt, att skapa ett system för hur och vilken information som ska lämnas. Detta system ska vara utformat så att det möjliggör uppföljning och utvärdering, som det tar hänsyn till den arbetsbörda som det åsamkar En möjlighet är att den information som behövs för uppföljning och utvärdering omfattas av oﬃciella statistik. Denna statistik omfattas även av uppgiftsskyldighet. Myndigheter, statliga bolag och av staten ensamt bildade stiftelser bör ha en sådan uppgiftsskyldighet vad gäller information som möjliggör utvärdering och uppföljning av näringspolitiska insatser. I den mån enskilda ﬁrmor omfattas av denna information bedöms personuppgiftslagen (1998:2004) inte utgöra något hinder för uppgiftslämnande. är medveten om att det kan ﬁnnas avtal mellan de statliga bolagen samt stiftelserna och deras samarbetspartner och kunder som kan tolkas som att ingen information ska lämnas ut. För att få tillgång till historiska data är det lämpligt att en skriftlig förfrågan om samtycke för utlämnande av information görs till företag som varit föremål för insatser. rekommenderar regeringen att tillsammans med Tillväxtanalys utreda möjligheterna att, exempelvis inom regelverket för den oﬃciella statistiken, införa en lagreglerad uppgiftsskyldighet som möjliggör uppföljning och utvärdering av näringspolitiska insatser. Tillväxtanalys bör i samband med att ny information samlas in rikta denna förfrågan till samtliga stöd- och ﬁnansieringsaktörer i syfte att skapa en heltäckande databas. näringspolitikens effekter – brister i informationen om statliga satsningar Tillväxtanalys bör i samråd med aktörerna även gå igenom den information som begärs i syfte att, som det möjliggör uppföljning och utvärdering, minimera arbetsbördan för uppgiftsinlämnandet. Rekommendation till de statliga bolagen och stiftelserna Vad gäller historisk data rekommenderar de statliga bolagen och stiftelserna att inhämta ett skriftligt samtycke om att utlämnande av information för uppföljning och utvärdering kan ske. Denna rekommendation avser situationer där redan ingångna avtal eller liknande ﬁnns, eller kan tolkas, som att information inte får lämnas ut. För att kunna undersöka transparensen och eﬀektivitet i användningen av statliga medel är det av central betydelse att aktörerna på ett ändamålsenligt sätt redovisar användningen av dessa medel. Denna redovisning bör omfatta vilka som fått medel, hur mycket stöd och vad medlen använts till. Inom det näringspolitiska området är så inte fallet.