prop · H3034 · 2015-10-20 00:00:00 — I 7 § finns bestämmelser om s.k. bristtäckningsansvar som blir tillämp- liga om mottagaren inte förmår infria sin återbäringsskyldighet. 7 § Om det uppkommer någon brist vid återbäring enligt 6 §, är de personer som har medverkat till föreningens beslut om återbetalning ansvariga för denna. Detsamma gäller de som har medverkat till verk- ställandet av beslutet eller till upprättandet eller fastställandet av en oriktig balansräkning som har legat till grund för beslutet om återbetal- ning. För ansvar enligt första stycket förutsätts, i fråga om styrelsele- damöter, verkställande direktör, revisor och särskild granskare, uppsåt eller oaktsamhet och, i fråga om medlemmar och andra, uppsåt eller grov oaktsamhet. Vid tillämpningen av första och andra styckena gäller 13 kap. 4 §. Paragrafen är ny. Den innehåller bestämmelser om s.k. bristtäcknings- ansvar vid olagliga återbetalningar. Paragrafen överensstämmer nära med gällande regler, se hittillsvarande 10 kap. 7 § andra stycket. Den motsvarar också i huvudsak bestämmelserna om bristtäckningsansvar vid olaglig värdeöverföring enligt den nya 9 kap. 7 §. För ytterligare kom- mentarer hänvisas till kommentaren till den paragrafen. Övervägandena finns i avsnitt 13.5. 1 § En ekonomisk förening kan i stadgarna föreskriva att, utöver det som följer av 2 kap. 2 § första stycket 4, kapital får tillskjutas genom särskilda insatser (förlagsinsatser) och att sådana insatser får tillskjutas även av Prop. 2015/16:4 andra än medlemmar. Paragrafen innehåller en grundläggande bestämmelse om förlagsinsatser. Ändringen av paragrafen innebär att det hittillsvarande andra stycket, som innehåller en beloppsmässig begränsning av möjligheten att låta andra än medlemmar tillskjuta förlagsinsatser, upphävs. En ekonomisk förening har därmed numera möjlighet att utan beloppsbegränsning ta in kapital i form av förlagsinsatser även från andra än medlemmar. Övervägandena finns i avsnitt 9.1. 6 § Styrelsen ska föra en förteckning över samtliga förlagsinsatser. För- teckningen ska ha till ändamål att ge föreningen, medlemmarna och andra upplysningar om vilka förlagsinsatser som finns i föreningen. Förteckningen över förlagsinsatser ska innehålla uppgift om 1.storleken på varje insats, 2.tidpunkten för varje insats, och 3.den rätt till utdelning som insatsen medför. I fråga om förteckningen över förlagsinsatser gäller i övrigt följande bestämmelser i 3 kap.: –6 § tredje stycket om förteckningens form, –6 § fjärde stycket om förteckningens offentlighet, –8 § om arkivering av förteckningen, och –9 § om personuppgiftsansvar m.m. Paragrafen innehåller bestämmelser om förteckning över förlagsinsatser. Övervägandena finns i avsnitt 9.2. I första stycket är bestämmelsen om ändamålet med förteckningen över förlagsinsatserna ny. För en kommentar till den nya bestämmelsen, se kommentaren till den snarlika bestämmelsen i 3 kap. 6 § första stycket. Andra stycket motsvarar paragrafens hittillsvarande tredje mening. Hänvisningen i tredje stycket till 3 kap. 6 § tredje och fjärde styckena om förteckningens form och offentlighet motsvarar i sak paragrafens hit- tillsvarande andra och fjärde meningar. I stycket görs därutöver vissa andra bestämmelser om medlemsförteckningen tillämpliga på förteck- ningen över förlagsinsatser. Det gäller bestämmelserna i 3 kap. om arki- vering av förteckningen (8 §) och om personuppgiftsansvaret (9 §), se vidare kommentaren till de bestämmelserna. 9 § Belopp som en innehavare av förlagsandelar inte får ut vid inlösen av en förlagsinsats ska avsättas till reservfonden. Paragrafen är ny. Den innehåller en bestämmelse om vad föreningen ska göra med ett sådant belopp som en innehavare av förlagsandelar inte får ut vid inlösen av en förlagsinsats enligt 5 kap. 8 §. Paragrafen motsvarar hittillsvarande 10 kap. 6 § andra stycket punkten 2. Att bestämmelsen numera finns i 5 kap. hänger samman med att skyldigheten att avsätta en del av vinsten till reservfonden tas bort. Övervägandena finns i avsnitt 13.4. 10 § Bestämmelserna om återbäringsskyldighet och bristtäckningsan- svar i 4 kap. 6 och 7 §§ tillämpas också vid inlösen av förlagsinsatser, om inlösen har skett i strid med bestämmelserna i detta kapitel. Paragrafen är ny. Den innehåller en bestämmelse om återbäringsskyldig- het och bristtäckningsansvar vid inlösen av förlagsinsatser enligt 5 kap. Paragrafen stämmer i sak nära överens med 10 kap. 7 § i lagens hittills- varande lydelse. Återbäringsskyldigheten och bristtäckningsansvaret kommenteras i anslutning till 9 kap. 6 och 7 §§, se även 4 kap. 6 och 7 §§. Övervägandena finns i avsnitt 13.5. 6 kap. Föreningens ledning 1 § En ekonomisk förening ska ha en styrelse med minst tre ledamöter. Styrelsen väljs av föreningsstämman, om det inte har bestämts i stad- garna att en eller flera styrelseledamöter ska utses på annat sätt. Styrelsen eller en styrelseledamot får inte ges rätt att utse styrelseledamöter. En styrelseledamots uppdrag gäller för den tid som anges i stadgarna. Uppdragstiden får inte omfatta mer än fyra räkenskapsår och ska be- stämmas så att uppdraget upphör vid slutet av den ordinarie förenings- stämma där styrelseval förrättas. Det som sägs i denna lag om styrelseledamöter ska i tillämpliga delar gälla även suppleanter. Bestämmelser om arbetstagarrepresentanter finns i lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda och i lagen (2008:9) om arbetstagares medverkan vid gränsöverskridande fusioner. Paragrafen innehåller bestämmelser om styrelsens storlek och hur sty- relsen ska utses. Övervägandena finns i avsnitt 10.2. I andra stycket tas det in ett förbud mot att styrelsen eller en styrelse- ledamot ges rätt att utse styrelseledamöter. Ett motsvarande förbud finns i 8 kap. 8 § första stycket aktiebolagslagen (2005:551). Förbudet får sär- skild betydelse om det i stadgarna finns en bestämmelse om att den verk- ställande direktören ska sitta i styrelsen. I den situationen finns det i och för sig inte något hinder mot att styrelsen – i enlighet med 6 kap. 3 § – utser en verkställande direktör. Stadgebestämmelsen om att den verk- ställande direktören ska sitta i styrelsen kan emellertid i så fall inte tillämpas annat än om den valde också utses till styrelseledamot av stäm- man eller annat organ som enligt stadgarna har rätt att utse styrelseleda- möter. Till skillnad från vad som anses vara fallet enligt hittillsvarande regler blir alltså den person som utses till verkställande direktör aldrig automatiskt styrelseledamot. 3 § Styrelsen får utse en verkställande direktör att fullgöra de uppgifter som anges i 6 a §. Det som sägs i denna lag om verkställande direktör ska i tillämpliga delar gälla även en suppleant för honom eller henne (vice verkställande direktör). Paragrafen innehåller bestämmelser om verkställande direktör. Över- vägandena finns i avsnitt 10.4. Enligt första stycket får en ekonomisk förening utse en verkställande direktör. Den hittillsvarande skyldigheten för stora föreningar att utse en verkställande direktör upphör. Varje förening får framöver själv bestäm- ma om den ska ha en verkställande direktör eller inte. Frågan kan regle- ras i stadgarna. Har det i stadgarna bestämts att det ska finnas en verk- ställande direktör, måste styrelsen givetvis utse en sådan. emellertid utse en verkställande direktör även om stadgarna saknar bestämmelser om detta. I första stycket finns vidare en hänvisning till bestämmelserna i 6 a § om den verkställande direktörens uppgifter. När skyldigheten att utse en verkställande direktör slopas tas också möjligheten att ge dispens från skyldigheten bort (se det hittillsvarande tredje stycket, som upphävs). 4 § Den verkställande direktören och minst hälften av styrelseleda- möterna ska vara bosatta inom Europeiska ekonomiska samarbetsom- rådet. Om det finns särskilda skäl, får i ett enskilt fall be- sluta om undantag från bosättningskravet. Den som är underårig eller i konkurs eller har förvaltare enligt 11 kap. 7 § får inte vara styrelseledamot eller verkställande direktör. Att detsamma gäller den som har näringsförbud följer av 11 § lagen (2014:836) om näringsförbud. Styrelseledamöterna ska vara medlemmar i föreningen, om inte stad- garna tillåter något annat. Den som enligt lag är ställföreträdare för en medlem eller, om en juridisk person är medlem, den som är ledamot av styrelsen för den juridiska personen eller delägare i denna får dock vara styrelseledamot utan att vara medlem i föreningen, även om stadgarna saknar en bestämmelse om det. Andra stycket gäller inte arbetstagarrepresentanter som har utsetts enligt lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda eller lagen (2008:9) om arbetstagares medverkan vid gränsöverskridande fusioner. En juridisk person får inte vara styrelseledamot. Paragrafen innehåller kvalifikationskrav för styrelseledamöter och verk- ställande direktör. Övervägandena finns i avsnitt 10.3. I andra stycket finns en bestämmelse om att styrelseledamöterna också ska vara medlemmar i föreningen, om inte annat har bestämts i stad- garna. Det hittillsvarande kravet på att en sådan stadgebestämmelse ska avse ”särskilt angivna fall” utgår. Genom den nya lydelsen ges utrymme för att i stadgarna ta in också mera allmänt hållna bestämmelser om att även den som inte är medlem i föreningen får utses till styrelseledamot. 6 § Styrelsen svarar för föreningens organisation och förvaltningen av föreningens angelägenheter. Styrelsen ska fortlöpande bedöma föreningens och, om föreningen är moderförening i en koncern, koncernens ekonomiska situation. Styrelsen ska se till att föreningens organisation är utformad så att bokföringen, medelsförvaltningen och föreningens ekonomiska förhåll- anden i övrigt kontrolleras på ett betryggande sätt. Om vissa uppgifter delegeras till en eller flera av styrelsens ledamöter eller till andra, ska styrelsen handla med omsorg och fortlöpande kon- trollera om delegationen kan upprätthållas. Paragrafen innehåller bestämmelser om styrelsens uppgifter. Övervägan- dena finns i avsnitt 10.1. I paragrafen tillkommer två nya stycken. Paragrafens hittillsvarande bestämmelser om den verkställande direktörens uppgifter flyttas till en ny 6 a §. Andra stycket är nytt. Där föreskrivs att styrelsen fortlöpande ska be- döma föreningens ekonomiska situation och, i förekommande fall, kon- cernens ekonomiska situation. En motsvarande bestämmelse finns i 8 kap. 4 § andra stycket aktiebolagslagen (2005:551). Skyldigheten enligt andra stycket åvilar styrelsen som kollektiv. Styrel- sen kan visserligen i en arbetsordning eller på annat sätt överlämna till en eller flera styrelseledamöter eller till någon annan att göra de återkom- mande kontroller som bestämmelsen förutsätter. För den slutliga bedöm- ningen ansvarar dock alltid styrelsen som helhet. Tredje stycket motsvarar delvis det hittillsvarande andra stycket första meningen. Bestämmelsen formuleras på samma sätt som motsvarande bestämmelse i 8 kap. 4 § tredje stycket aktiebolagslagen och får därige- nom en något vidare innebörd än enligt hittillsvarande ordning. Styrelsen har ansvar för att föreningens ekonomiska förhållanden kon- trolleras på ett tillfredsställande sätt. Omfattningen av den kontroll som måste göras är beroende av föreningens storlek och övriga förhållanden. I bestämmelsen ligger inte något absolut krav på en särskild internrevision. Såsom påpekas i förarbetena till den motsvarande bestämmelsen i aktie- bolagslagen måste det emellertid finnas en lämplig kvalitetssäkringsfunk- tion, och i synnerhet i större föreningar kan det därför vara nödvändigt att inrätta särskilda funktioner för internrevision. Om internrevision saknas, måste styrelsen se till att en motsvarande kvalitetssäkring sker, i sista hand genom att styrelsens ledamöter själva gör löpande kontroller (se prop. 2004/05:85 s. 311). Fjärde stycket är nytt. Enligt detta stycke kan styrelsen i viss utsträck- ning delegera sina uppgifter till en enskild styrelseledamot eller till någon person utanför styrelsen. I förarbetena till aktiebolagslagens mot- svarande bestämmelser uttalas att frågan om i vilken utsträckning en uppgift kan delegeras måste avgöras utifrån uppgiftens karaktär och be- tydelse. Enbart det förhållandet att lagen föreskriver att styrelsen ska ansvara för och utföra en uppgift behöver därför inte innebära att de- legationen inte kan ske. Exempelvis kan styrelsen fullgöra sitt ansvar för medlemsförteckningen genom att delegera handhavandet av förteck- ningen till en särskild befattningshavare och sedan återkommande kon- trollera dennes arbete (jfr prop. 2004/05:85 s. 311 och 617 f.). Vissa upp- gifter som åligger styrelsen anses dock över huvud taget inte kunna dele- geras. Det gäller t.ex. val av verkställande direktör och firmatecknare. I den utsträckning styrelsen använder sig av sin delegationsrätt, måste den alltid handla med omsorg. Det innebär att styrelsen måste förvissa sig om att den till vilken delegation sker är lämplig för uppgiften samt att den personen har resurser och organisatoriska förutsättningar att fullgöra den delegerade uppgiften. När delegation har skett, är styrelsen dessutom skyldig att fortlöpande kontrollera att delegationen kan upprätthållas, dvs. att den till vilken delegationen har skett fullgör uppgiften på ett tillfredsställande sätt. I så måtto behåller styrelsen ett ansvar för sådant som har delegerats till någon annan att sköta. 6 a § Den verkställande direktören ska sköta den löpande förvaltningen enligt styrelsens riktlinjer och anvisningar. Den verkställande direktören får dessutom utan styrelsens bemyndig- ande vidta åtgärder som med hänsyn till omfattningen och arten av före- ningens verksamhet är av ovanligt slag eller av stor betydelse, om styrel- sens beslut inte kan avvaktas utan väsentlig olägenhet för föreningens I sådana fall ska styrelsen underrättas Prop. 2015/16:4 om åtgärden. Den verkställande direktören ska vidta de åtgärder som är nödvändiga för att föreningens bokföring ska fullgöras i överensstämmelse med lag och för att medelsförvaltningen ska skötas på ett betryggande sätt. Paragrafen är ny. Den innehåller bestämmelser om den verkställande direktörens uppgifter. Paragrafen motsvarar bestämmelserna om den verkställande direk- törens uppgifter i hittillsvarande 6 kap. 6 § men utformas efter förebild av 8 kap. 29 § aktiebolagslagen (2005:551). Någon ändring i sak är inte avsedd. 10 § En styrelseledamot får inte handlägga en fråga om 1.avtal mellan honom eller henne och föreningen, 2.avtal mellan föreningen och tredje man, om styrelseledamoten har ett väsentligt intresse i frågan som kan strida mot föreningens, eller 3.avtal mellan föreningen och en juridisk person som styrelseleda- moten ensam eller tillsammans med någon annan får företräda. Första stycket 3 gäller inte om föreningens motpart är ett företag i samma koncern eller företagsgrupp av motsvarande slag. Med avtal som avses i första stycket jämställs rättegång eller annan talan. Det som sägs i första stycket om en styrelseledamot gäller också den verkställande direktören. Paragrafen innehåller bestämmelser om jäv för styrelseledamöter och den Övervägandena finns i avsnitt 10.5. är utformad i enlighet med Lagrådets förslag. Bestämmelsen i första stycket punkten 3 om s.k. ställföreträdarjäv är En motsvarande reglering finns i 8 kap. 23 § första stycket punkten 3 och 34 § första stycket punkten 3 aktiebolagslagen (2005:551). melsen innebär att styrelseledamoten eller den verkställande direktören inte får delta i handläggningen av ett avtal med en annan juridisk person där han eller hon själv är styrelseledamot, verkställande direktör eller Den är också avsedd att vara tillämplig när styrelseledamoten har rätt att företräda föreningens motpart på grund av Även bestämmelsen om undantag från ställföreträdarjävet i andra styc- ket är ny. Bestämmelsen överensstämmer med motsvarande bestämmelse i aktiebolagslagen (se 8 kap. 23 § andra stycket aktiebolagslagen och 1997/98:99 s. 217 f.). Inledningsvis undantas det fall då före- ningens motpart ingår i samma koncern som föreningen. motiveras, liksom i aktiebolagslagen, av praktiska skäl. företags styrelse finns det ofta styrelseledamöter som också tillhör ett annat koncernföretags styrelse. Om dessa ledamöter inte får delta i hand- läggningen av avtal med andra koncernföretag, riskerar följden att bli att styrelsen på grund av bristande beslutsförhet inte kan fatta något beslut. Härutöver undantas det fall då föreningens motpart är ett företag i en koncernliknande företagsgrupp, dvs. en sådan grupp av företag som avses i 1 kap. 4 § men där något annat rättssubjekt än en ekonomisk före- ning utövar det bestämmande inflytandet över de andra företagen. detta fall kan de olika företagens styrelser till viss del bestå av samma Ett exempel på en sådan företagsgrupp är en koncern enligt 1 kap. 11 § aktiebolagslagen, där den ekonomiska föreningen är dotter- företag till ett aktiebolag. 12 § Den verkställande direktören får alltid företräda föreningen och teckna dess firma när det gäller uppgifter som han eller hon ska sköta enligt 6 a §. Paragrafen innehåller en bestämmelse om den verkställande direktörens behörighet att företräda föreningen. Paragrafhänvisningen ändras med hänsyn till att bestämmelserna om den verkställande direktörens upp- gifter nu finns i 6 a §. Paragrafen utformas efter mönster av 8 kap. 36 § aktiebolagslagen (2005:551). 13 § Styrelsen eller någon annan ställföreträdare för föreningen får inte företa en rättshandling eller någon annan åtgärd som är ägnad att ge en otillbörlig fördel åt en medlem eller någon annan till nackdel för före- ningen eller någon annan medlem. En ställföreträdare för föreningen får inte heller följa en anvisning av föreningsstämman eller något annat föreningsorgan, om anvisningen inte gäller därför att den strider mot denna lag, tillämplig lag om årsredovis- ning eller stadgarna. Paragrafen innehåller generella inskränkningar i ställföreträdarnas kom- petens. I andra stycket görs en ändring av rättelsekaraktär. Av bestäm- melsen framgår nu att föreningens ställföreträdare inte får följa en an- visning från föreningsstämman eller något annat föreningsorgan om an- visningen strider mot tillämplig lag om årsredovisning. Detta överens- stämmer med hur motsvarande bestämmelse i aktiebolagslagen (2005:551) är utformad och med hur bestämmelserna i föreningslagen var utformade innan bestämmelserna om redovisning flyttades till den särskilda lagstiftningen om årsredovisning. 14 § Om styrelsen eller en särskild firmatecknare har företagit en rätts- handling för föreningen och då har handlat i strid med bestämmelserna i denna lag om föreningsorganens behörighet, gäller rättshandlingen inte mot föreningen. Detsamma är fallet om en verkställande direktör när en rättshandling företogs överskred sin behörighet enligt 6 a § och före- ningen visar att motparten insåg eller borde ha insett behörighetsöver- skridandet. En rättshandling gäller inte heller mot föreningen om styrelsen, den verkställande direktören eller en särskild firmatecknare har överskridit sin befogenhet och föreningen visar att motparten insåg eller borde ha insett befogenhetsöverskridandet. Detta gäller dock inte när styrelsen eller den verkställande direktören har överträtt en bestämmelse om föremålet för föreningens verksamhet eller andra bestämmelser som har meddelats i stadgarna eller av ett annat föreningsorgan. Paragrafen innehåller bestämmelser om föreningsorganens överskridande av sin behörighet och befogenhet. Ändringarna av paragrafen innebär att reglerna anpassas till motsvarande regler om kompetensöverskridande i aktiebolagslagen (2005:551), se 8 kap. 42 § i den lagen. Övervägandena finns i avsnitt 10.6. Med behörighet avses den beslutskompetens eller rätt att företräda föreningen som lagen ger ett föreningsorgan, dvs. vad organet kan göra med bindande verkan för föreningen. Med befogenhet avses vad organet får göra, sedan hänsyn tagits till såväl de uppdrag och inskränkande föreskrifter som överordnade föreningsorgan har lämnat som till de s.k. legala befogenhetsinskränkningarna som lagen innehåller (t.ex. general- klausulen i 7 kap. 37 §). I första stycket första meningen behandlas det fallet att styrelsen eller en särskild firmatecknare har företagit en rättshandling och därvid har gått utanför den behörighet som lagen ger styrelsen respektive firma- tecknaren. I ett sådant fall gäller rättshandlingen inte mot föreningen. Detta torde överensstämma med gällande rätt men har inte kom- mit till klart uttryck i föreningslagen. I andra meningen behandlas det fal- let att den verkställande direktören har överskridit sin behörighet enligt 6 kap. 6 a §. Om så har skett, blir föreningen bunden av rättshandlingen såvida föreningen inte förmår visa att motparten insåg eller borde ha in- sett behörighetsöverskridandet. Detta överensstämmer med gällande rätt. I andra stycket regleras befogenhetsöverskridanden. Vid befogenhets- överskridanden är huvudregeln att rättshandlingen inte gäller mot före- ningen, om föreningen visar att motparten insåg eller borde ha insett att det var fråga om ett befogenhetsöverskridande. Huvudregeln, som är tillämplig när ställföreträdaren har överträtt legala befogenhetsinskränk- ningar såsom lagens jävsbestämmelser och generalklausulen i 7 kap. 37 §, överensstämmer med gällande rätt. Andra meningen innehåller två praktiskt betydelsefulla undantag från huvudregeln. Undantagen är nya men stämmer nära överens med vad som gäller för aktiebolag (se 8 kap. 42 § aktiebolagslagen samt prop. 1993/94:196 s. 170 f. och prop. 2004/05:85 s. 631). Det första undantaget är när styrelsen eller den verkställande direktören har överträtt en be- stämmelse i stadgarna. Det andra är när styrelsen eller den verkställande direktören har överträtt en bestämmelse som har meddelats av ett annat föreningsorgan. I båda fallen gäller rättshandlingen mot föreningen även om föreningen lyckas visa att motparten var i ond tro om befogenhets- överskridandet. Undantagsreglerna är tillämpliga exempelvis om styrelsen har sålt en fastighet trots att den enligt stadgarna inte får sälja fast egendom utan stämmans medgivande eller trots att stämman har gett styrelsen anvis- ning om att fastigheten inte får säljas. Föreningen kan då inte på associa- tionsrättslig grund göra gällande att försäljningen inte gäller mot före- ningen. En annan sak är att föreningen eventuellt kan angripa försälj- ningen med stöd av ogiltighetsreglerna i lagen (1915:218) om avtal och andra rättshandlingar på förmögenhetsrättens område. Utövande av medlemmarnas beslutanderätt i föreningen 1 § Föreningsmedlemmarna utövar sin rätt att besluta i föreningens an- gelägenheter vid föreningsstämman. I föreningens stadgar får det bestämmas att medlemmarnas beslutan- derätt i alla eller vissa angelägenheter ska utövas av särskilt utsedda representanter (fullmäktige). Bestämmelser om fullmäktige finns i 40– 42 §§. Det hittillsvarande 7 kap. upphävs och ersätts med ett nytt kapitel. Det nya kapitlet innebär en redaktionell och språklig modernisering av be- stämmelserna om föreningsstämma. Därutöver innehåller det nya kapitlet ett antal materiella ändringar som kommenteras närmare i det följande. I förevarande paragraf finns bl.a. den grundläggande bestämmelsen om att föreningsmedlemmarna utövar sin rätt att besluta i föreningens ange- lägenheter vid föreningsstämman. Paragrafen överensstämmer i sak med 1 § första och tredje styckena i det hittillsvarande 7 kap. (jfr prop. 1986/87:7 s. 116 f.). Frågan om medlemmarnas beslutanderätt behandlas i avsnitt 11.2. Av första stycket följer att föreningsstämman består av de vid stämman närvarande medlemmarna i föreningen. Bestämmelsen motsvarar 7 kap. 1 § aktiebolagslagen (2005:551). I uttrycket ”vid föreningsstämman” ligger inte något krav på att med- lemmarna är fysiskt närvarande i stämmolokalen.