prop · H20366 · 2015-03-17 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2014/15:66 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redogör regeringen för verksamheten inom m.m. och . 1 Utvecklingen i och 2 Val av ny generalsekreterare............................................................. 3 agerande i samband med konflikten i ............ Reformen av konventionssystemet ................................................... 5 EU:s anslutning till för de mänskliga 6 Samarbetet med parlamentariska församlingen och 7 Övergripande frågor ............................................... och ministerkommitténs övervakning ............. Rättigheter för homosexuella, bisexuella och transpersoner (hbt-personer)..................... Rasism och intolerans...................................... Företagens ansvar för mänskliga Rättigheter för personer med Yttrande- och mediefrihet................................ Ett utökat samarbete om demokrati- och 8 Relationer till andra länder och utvecklingen i vissa Konflikten mellan och ....................... Relationer till internationella organisationer................................... Organisationen för säkerhet och samarbete () ........ Förteckning över medlems- och kandidatländer samt Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .......... Den politiska diskussionen i ministerkommittén, i den parlamentariska församlingen och i viss utsträckning även i kongressen för lokala och regionala organ har till betydande del behandlat den ryska aggressionen mot inklusive olagliga annektering av och Sevastopol. Vid utrikesministermötet i fick konflikten och det ryska agerandet en mycket framträdande roll. Den olagliga annekteringen av och rysk militär närvaro i andra delar av har tydligt fördömts i ministerkommittén av en bred majoritet medlemsstater och genom allt skarpare språkbruk. Konflikten har även behandlats av den parlamentariska församlingen som för att markera mot agerande i har dragit in rösträtten för de ryska delegaterna. Indragningen fick till följd att den ryska delegationen valde att inte delta i den parlamentariska församlingens möten. kommissarie för de mänskliga rättigheterna har regelbundet besökt och uttalat sig om utvecklingen i konflikområdena i . Även konflikten mellan och stod –2014 fortfarande högt på dagordning. Generalsekreterarens senaste uppdatering om läget för de mänskliga rättigheterna i de så kallade utbrytarregionerna bekräftade behovet för ministerkommittén att fortsatt aktivt arbeta med konflikten. utgjorde det försämrade MR-läget i en betydande besvikelse, i synnerhet som utvecklingen försämrades med en serie frihetsberövanden och ingrepp mot civilsamhället parallellt med det azeriska ordförandeskapet i . Generalsekreteraren gjorde genom aktiva diplomatiska insatser upprepade försök att vända utvecklingen, dessvärre utan att en kursförändring kom till stånd. Den reformering av som initierades 2009 av generalsekreterare fortsätter. Jagland återvaldes med brett stöd som generalsekreterare för en ny femårsperiod 2014–2019. Betydande förändringar har skett i sekretariatets uppbyggnad och en lång rad effektiviseringar och neddragningar har gjorts under hans första som generalsekreterare. Förstärkt fokus har riktats mot kärnuppgifter: främjande av de mänskliga rättigheterna, rättsstatens principer och det demokratiska samhällsskicket. Uppemot 200 tjänster i sekretariatet har kunnat sparas in i reformarbetet. har omkring 2 200 anställda. I den europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna () görs betydande framsteg i arbetet med att reducera antalet pågående mål. Men mycket arbete återstår för att förstärka organisationens fokus, konsolidera verksamheten, stärka infrastrukturen samt bygga ut arbetet med stöd för utveckling av rättstaten och demokratin i de östliga medlemsländerna. Generalsekreteraren har lagt fast sju huvudprioriteringar för . 1.Fortsätta arbeta för att stärka och respekten för dess avgöranden i medlemsstaterna 2.Aktivt arbeta med medlemsstaterna för att säkerställa att de i sina rättssystem lever upp till krav 3.Öka insatserna för att stödja demokratisk utveckling 4.Fortsätta stödja utvecklingen i grannländer, eftersom utvecklingen på centrala områden där har direkta följder för 5.Stärka ställningen för sociala stadga och lyfta fram de sociala rättigheternas betydelse 6.Intensifiera samarbete och koordinering mellan olika organ 7.Fortsätta arbeta för att reformera organisation i syfte att uppnå bättre operationell förmåga och resursutnyttjande Liksom den tidigare budgeten lär den kommande budgeten – 2017, som ska förhandlas , bygga på nominell nolltillväxt. Detta kommer att tvinga fram ytterligare prioriteringar med följd att vissa program och aktiviteter kan behöva fasas ut. Flera medlemsstater, särskilt från Syd- och , ser gärna att man håller fast vid den bredare dagordningen, uttryckt bland annat i Warszawadeklarationen . Medlemsstaterna från Nord- och har gett ett tydligare stöd för generalsekreterarens ambition att fokusera verksamheten på de tre kärnområdena. utgör på många sätt organisationens kärna. väntade ca 160 000 mål på behandling i domstolen. var antalet nere i omkring 70 000. Den främsta förklaringen till minskningen är möjligheten för en ensam domare att avgöra enklare mål som infördes genom ändringsprotokoll nummer 14 till . Även andra effektiviseringsåtgärder inom domstolen har bidragit, som införandet av en ny filtreringssektion och att man införde strängare formella krav för klagomål till domstolen (regel 47 i domstolens procedurregler). En annan betydande orsak till trendbrottet är Brightondeklarationen med tydligare målsättningar för målhantering vilket har gett bättre effektivitetsmått för domstolen att förhålla sig till. Brightonkriterierna innebär att klagomål ska avvisas eller kommuniceras till berörd part efter registrering. De mål som kommuniceras ska därefter vara klara för avgörande. Omkring två tredjedelar av de ej avgjorda målen uppfyller inte Brightonkriterierna, det vill säga de har inte handlagts inom tidsramarna. Förhoppningen inom domstolen är att snart kunna minska antalet mål som väntar på behandling till cirka 30 000. Denna minskning ska alltså ske som domstolen behandlar de mellan 60 000 och 70 000 klagomål som inkommer . Målsättningen för domstolen är också att ha avgjort alla mål som kan prövas av en ensam domare och mer fokusera på de så kallade repetitiva målen (dvs. de mål som avser en liknande fråga som redan prövats av domstolen), som uppgår till cirka 35 000. 2014/15:66 Kommissionen för demokrati genom lag () har befäst sin ställning som en central rättslig rådgivare och tas regelmässigt i anspråk för granskning av konstitutionella lagstiftningsprojekt i medlemsstaterna. Särskilt i medlemsländer med stort reformbehov, som , fullgör en central uppgift för att stärka respekten för kärnvärden. kommissarie för mänskliga rättigheter har genomfört omfattande granskningsmissioner och aktivt bidragit till konkreta förbättringar av MR-läget på flera håll. utgör MR- kommissarien med sina ställningstaganden och kommentarer en kraftfull röst i pågående debatter. Debatten om övervakningsmekanismer fortsätter. Generalsekreteraren har, i samråd med ordförandena i centrala övervakningskommittéer, tagit steg för att förenkla och förtydliga arbetet. Syftet är att skapa en bättre översikt och säkerställa att övervakningskommittéernas arbete resulterar i mer fokuserade ställningstaganden. Vid en högtidlig ceremoni på delade generalsekreteraren ut till den romska aktivisten och dokumentärfilmaren från . Priset som initierats av den och det ungerska parlamentet kommer att utdelas till en person, grupp av personer eller organisation för extraordinära humanitära insatser. Arus tilldelades priset för sina bidrag till att öka medvetenheten om romers situation i och för arbetet med att lyfta fram frågan om diskriminering av romer i den politiska debatten. konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet trädde i kraft . Den så kallade Istanbulkonventionen, som öppnades för undertecknande i , kräver att de regeringar som har ratificerat den vidtar konkreta åtgärder för att bekämpa alla former av våld mot kvinnor så som förföljelse, sexuella trakasserier, våld i hemmet, tvångsäktenskap och kvinnlig könsstympning. Inom ramen för Istanbulkonventionen har även en oberoende expertgrupp skapats med uppgift att rapportera om hur regeringarna tillämpar konventionen. Genom ett omfattande ramverk syftar konventionen till att bidra till ett ökat förebyggande och skydd, som den förväntas leda till fler utredningar, åtal och domar mot våldsverkare. En internationell konferens hölls i . är bundet av konventionen efter ratificering . 2 Val av ny generalsekreterare Mandatet för generalsekreteraren löpte ut . Processen att välja en ny generalsekreterare inleddes under det österrikiska ordförandeskapet i ministerkommittén . Det är regeringarna i 47 medlemsländer som nominerar kandidater Den parlamentariska församlingen utser Skr. 2014/15:66 generalsekreteraren genom val. Vid möte i den 19–antogs en resolution där två kandidater nominerades till den parlamentariska församlingen i enlighet med de kriterier som tagits fram i den rapport som utarbetat på uppdrag av toppmötet i 2005. I rapporten föreslog han att generalsekreteraren borde vara en välkänd europé med tidigare erfarenhet som stats- eller regeringschef och med ett starkt mandat från medlemsländerna. På så vis skulle ställning i förhållande till EU stärkas. Nomineringskriterierna gav upphov till en diskussion mellan ministerkommittén och den parlamentariska församlingen. Under det österrikiska ordförandeskapet i ministerkommittén kunde en konstruktiv dialog hållas mellan institutioner. Valet av generalsekreterare förrättades vid den parlamentariska församlingens sommarsession. återvaldes , tidigare stats- och utrikesminister i , till generalsekreterare med 156 av 249 röster (i konkurrens med den tyska kandidaten ). Den nya femåriga mandatperioden inleddes . 3Europarådets agerande i samband med konflikten i Den olagliga ryska annekteringen av och Sevastopol samt rysk inblandning i stridigheterna i östra har utgjort en ny utmaning för . har med en övervägande majoritet antagit sex beslut enligt vilka bland annat uppmanats att uppfylla sina internationella åtaganden samt respektera och tillämpa den så kallade Minsköverenskommelsen om en fredlig lösning av konflikten. har spelat en viktig roll i rådets dialog med . fattade församlingen beslut om att suspendera den ryska delegationens rösträtt i den parlamentariska församlingen med motiveringen att brutit mot stadgar och mot de konkreta åtaganden som gjorde vid sitt inträde i . kommissarie för mänskliga rättigheter besöker regelbundet och besöktes även det av olagligen annekterade , varvid bland annat bristande förutsättningar för människorättsorganisationers verksamhet diskuterades. verksamhet i har en betydande roll för landets långsiktiga reformarbete. Till detta bidrog som största givare med för perioden –2014. De sex beslut som fattats av ministerkommittén om situationen i har utgjort politiska markeringar i form av skarpa uttalanden 2014/15:66 vilka fördömt folkomröstningen på och olagliga annektering. Samtliga beslut har tagits med en klar majoritet där i de flesta fall varit helt isolerat. Utöver det har uttalandena även innehållit konkreta åtgärder, såsom till exempel uppdraget till den rådgivande kommittén för nationella minoriteter att utreda minoriteters situation i . Utöver dessa sex beslut tillsattes på generalsekreterarens initiativ en för att utreda händelserna på Majdan. Mandatet har sedan utökats till att även omfatta de tragiska händelserna i , där 40 människor dog i en brand som uppstod under sammandrabbningar mellan proryska separatister och proukrainska grupper. har anmält tre mellanstatliga mål mot till , varav ett avser omfattande kränkningar mot mänskliga rättigheter på och i . President har deklarerat undantag från skyldigheter enligt både i Donetsk- och i då inte kunde säkerställa upprätthållandet av konventionen i dessa delar av landet. 4 Reformen av konventionssystemet Sedan antagandet 1950 har den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna () fått en allt större betydelse för skyddet av mänskliga rättigheter i . Ett stort problem som hotat att allvarligt försvaga detta skydd har varit domstolens svårigheter att hantera tillströmningen av klagomål. En viktig milstolpe i reformarbetet för att åtgärda problemet nåddes då ändringsprotokoll nummer 14 till trädde i kraft. Genom dess ikraftträdande har domstolens effektivitet ökat väsentligt, framför allt genom att en domare i stället för som tidigare tre, har fått rätt att avvisa och avskriva klagomål i enklare fall. skedde en minskning av målbalansen och den nedåtgående trenden har fortsatt därefter (/2014 hade 99 900 mål i balans som /2015 hade minskat till 69 900 mål i balans). Tre högnivåkonferenser, i Interlaken , i och i , har gett ytterligare kraft åt det fortsatta reformarbetet. Den sistnämnda konferensen utmynnade i den så kallade Brightondeklarationen som bland annat innehåller följande förslag till åtgärder: bättre implementering av på nationell nivå, införande av en hänvisning till subsidiaritetsprincipen i konventionens inledning, förkortad tidsfrist för anförande av klagomål till domstolen, förbättrad hantering av den stora målbalansen, ändrad åldersgräns för domare i domstolen, åtgärder för att förbättra verkställigheten av domstolens domar i medlemsstaterna och genomförandet av en översyn av hur konventionssystemet bör utformas på lång sikt. Ett av de första och viktigaste resultaten av den efterföljande uppföljningen av Brightondeklarationen blev utarbetandet av ändringsprotokoll nummer 15 till konventionen som antogs vid ministermötet och öppnades för undertecknande . Protokollet innehåller följande: ändring av den tid som den enskilde har på sig att klaga till domstolen (från den tidpunkt då det nationella beslutet eller den nationella domen får laga kraft), ändring av regeln att en domares mandattid upphör senast till att en domarkandidat inte får vara för när den parlamentariska församlingen begär att en stat ska skicka in en kandidatlista, hänvisning till subsidiaritetsprincipen, staternas bedömningsmarginal i konventionens inledning och upphävande av parternas vetorätt när en kammare vill hänskjuta ett mål till prövning av i stor sammansättning. ska avvisa ett klagomål om den anser att den klagande inte har lidit avsevärt men. Det finns dock två undantag. För det första får avvisning inte ske om respekten för de mänskliga rättigheterna kräver en prövning i sak. För det andra krävs för avvisning att den enskilde har fått en vederbörlig prövning av nationell domstol. Genom ändringarna tas det andra undantaget bort. Ett tjugotal stater har undertecknat protokollet, däribland . Protokollet kräver ratifikation i samtliga medlemsstater innan det kan träda i kraft. Arbetet med att implementera protokoll nummer 15 i pågår i . Som resultat av Brightondeklarationen har även tilläggsprotokoll nummer 16 till konventionen tagits fram som gör det möjligt för medlemsstaternas högsta domstolar att vända sig till med en begäran om rådgivande yttranden i principfrågor som rör tolkningen och tillämpningen av konventionen. Detta protokoll antogs vid ministermötet och öppnades för undertecknande . Sexton stater har undertecknat protokollet. Protokollet kräver ratifikation i tio medlemsstater innan det kan träda i kraft. har ännu inte undertecknat protokollet. I Brightondeklarationen uppmärksammas även att EU:s anslutning till kommer att främja en enhetlig tillämpning av de mänskliga rättigheterna inom . Medlemsstaterna uppmanas att snabbt slutföra förhandlingarna om anslutningen. Brightondeklarationen innehåller även åtgärder som syftar till att bland annat förbättra nationellt genomförande av och medlemsstaternas verkställighet av domar. gav därför 2012 styrkommittén för mänskliga rättigheter ett omfattande uppdrag att ta fram förslag och rapporter utifrån Brightondeklarationen utöver de ändrings- och tilläggsprotokoll som nämnts ovan. för mänskliga rättigheter har därefter utarbetat en handbok, vilken antogs av ministerkommittén , med goda exempel på inhemska rättsmedel och en samling praktiska tips om hur offentliganställda kan informeras om staternas skyldigheter enligt konventionen. för mänskliga rättigheter har även antagit rapporter med förslag till åtgärder för att hantera upprepade klagomål, för att öka möjligheterna att utse extra 2014/15:66 domare vid behov samt för att påskynda staternas verkställande av domar. Slutligen ska styrkommittén för mänskliga rättigheter utarbeta en rapport med synpunkter och förslag rörande konventionssystemets framtid, inklusive framtida roll samt se över proceduren för övervakning och verkställighet av domstolens domar och ministerkommitténs roll i denna. Rapporten ska överlämnas till ministerkommittén . 5EU:s anslutning till för de mänskliga rättigheterna I och med Lissabonfördragets ikraftträdande finns en skyldighet för EU att ansluta sig till . Genom EU:s anslutning till konventionen kommer EU och dess institutioner att sättas under extern kontroll av vilken kan hålla EU:s institutioner ansvariga för kränkningar av konventionen. övergripande målsättning har varit att anslutningen till ska komma till stånd och att anslutningen ska bidra till att stärka både den enskildes och ställning. EU och har förhandlat fram en överenskommelse om ett avtalsutkast. Kommissionen har därefter begärt att ska yttra sig om avtalsutkastet är förenligt med och höll domstolen en muntlig förhandling. framförde då inställningen att avtalsutkastet är förenligt med . meddelade sitt yttrande. Domstolen kom fram till att avtalsutkastet inte fullt ut är förenligt med EU- fördragen. En analys av domstolens yttrande görs nu inom för att reda ut vilka åtgärder som krävs för att anslutningen ska komma till stånd . 6Samarbetet med parlamentariska församlingen och kongressen Samarbetet mellan och den parlamentariska församlingen (PACE) intensifierades –2014. PACE:s ordförande och dess rapportörer har bjudits in till dialog med ministerkommittén samt andra relevanta rapportörs- och arbetsgrupper. Ordföranden för rapportörs- och arbetsgrupper har även bjudits in till informationsutbyte med PACE:s olika kommittéer. Den ryska aggressionen mot har dominerat PACE:s verksamhet och agerande i östra har fördömts i flera resolutioner och rekommendationer. som har varit medlem i fråntogs efter omröstning sin rösträtt Skr. 2014/15:66 i PACE. Beslutet gällde fram –2015. på att anser att annektering av är olaglig och ett brott mot såväl ukrainsk lag som folkrätten. Beslutet ledde till att det ryska parlamentet tills vidare helt avbröt sina kontakter med PACE. Att genom sitt agerande i helt åsidosatt de åtaganden som landet påtagit sig som medlem av organisationen innebär i realiteten ett brott mot stadga. MR-situationen i har också varit i fokus för PACE:s arbete, särskilt vad gäller frihetsberövanden på oklara grunder. gick 2014 till den azeriske människorättsaktivisten . Vidare så har informationsutbytet med kongressen för lokala och regionala myndigheter intensifierats ytterligare. Kongressens arbete med att främja lokal och regional demokrati och att stärka det lokala och regionala självstyret påverkades i stor utsträckning av den ryska aggressionen mot . Kongressen har antagit ett antal deklarationer och uttalanden som följd. studerades lokala och regionala initiativ på demokratiområdet i , , och . De lokala valen i , och övervakades och eftervalsdialoger hölls med och . Kommuner och Landstings ordförande valdes till ordförande för den lokala kammaren under höstsessionen 2014. 7.1.1Europadomstolens dömande verksamhet och ministerkommitténs övervakning kom det in 56 250 mål till från de 47 medlemsstaterna vilket innebär en minskning jämfört med föregående år då 65 800 nya mål kom in. Antalet meddelade domar minskade från 916 till 891 . En dom kan avse flera klagomål. En liten minskning kan även noteras i antalet meddelade beslut från 89 740 till 83 675 . De stater med flest mål i domstolen var i ordning (16,), (14,), (13,), och . Bilden var något förändrad då (19,) låg i topp följt av (14,), (14,) och (13,). Flest fällande domar meddelades under båda åren mot i ordning , och . Totalt sett avsåg merparten av fällande domar rätten till en rättvis rättegång enligt artikel 6 i konventionen samt förbudet mot tortyr eller omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning i artikel 3 i konventionen. kom det in 346 nya mål mot till . 10 av dessa begärdes regeringens yttrande, varav cirka hälften avsåg utlänningars möjligheter att få stanna i . 272 svenska mål till domstolen och i 6 av dessa begärdes regeringens 4 av dessa mål var så kallade utlänningsmål. hade domstolen 93 svenska mål i balans. meddelades 16 domar i mål mot . I 12 av dessa fann att det inte skulle utgöra en kränkning av att verkställa beslut om utvisning av klaganden till (11 fall), respektive (1 fall). Ett mål om utvisning till avskrevs sedan utvisningsbeslutet preskriberats. kom fram till att hade kränkt konventionen. målet I mot ansågs att det skulle strida mot förbudet mot tortyr med mera (artikel 3) att verkställa beslut om utvisning av klagandena I målet Rousk mot bedömde domstolen att utmätningen och försäljningen på exekutiv auktion av klagandens bostad och den efterföljande avhysningen av honom och hans fru inneburit att brutit mot artiklarna i konventionen om egendomsskydd (artikel 1 i första tilläggsprotokollet) och skyddet för privat- och familjeliv (artikel 8). konstaterade i målet mot att brustit i sina positiva förpliktelser att skydda klaganden mot den kränkning av privatlivet som hon utsatts för genom hennes styvfars försök att smygfilma henne i duschen. meddelades 8 domar mot . I 5 av dessa kom domstolen fram till att det inte skulle strida mot konventionen att utvisa klagandena till , (2 fall), , respektive . utvisning till är föremål för prövning av i stor sammansättning och dom avvaktas. I målet mot fann domstolen att ett frihetsberövande av klaganden enligt utsökningsbalken, efter dennes vägran att avslöja var han gömt undan egendom som utmätts för en skatteskuld, var förenligt med artikel 5 i konventionen om rätt till frihet och säkerhet. Däremot konstaterades i målet m.fl. mot att det faktum att klagandena inte kunnat få frågan om lokalisering av sträckning prövad innebar en kränkning av deras rätt till en rättvis rättegång enligt artikel 6 i . Vidare fann domstolen i målet mot att det skett en kränkning av dubbelprövningsförbudet enligt artikel 4, i sjunde tilläggsprotokollet till konventionen i och med att en process om skattetillägg fått fortsätta efter det att en skattebrottsprocess rörande samma sak blivit slutligt avgjord. Av domstolens beslut i mål mot kan nämnas målen Ruminski och Marinkovic som båda avvisades av domstolen eftersom klaganden inte uttömt det generella rättsmedel som finns i genom möjligheten att begära skadestånd för konventionskränkning hos bland annat Justitiekanslern. och m.fl. mot avvisades som uppenbart ogrundade eftersom domstolen inte fann hinder enligt artikel 8 i konvention mot att klagandena måste återvända till respektive DR för att söka uppehålltillstånd på grund av familjeanknytning. Även målet mot , som gällde frågan om det faktum att klaganden inte fått ersättning för en framtida mineralutvinning innebar en kränkning av egendomsskyddet enligt konventionen, avvisades som uppenbart ogrundat. Slutligen kan nämnas målen Shibendra mot , mot och mot som alla gällde dubbelprövningsförbudet i förhållande till processer om skattetillägg och skattebrott (jämför den ovannämnda domen i målet mot ).