prop · H20390 · 2015-03-17 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2014/15:90 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redogör regeringen för samarbetet mellan de nordiska ländernas regeringar, med huvudsaklig inriktning på verksamheten i . Betydelsefulla resultat i övrigt inom respektive sakområde i Det nordiska utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet ................ Nordiskt samarbete inom försvar och samhällets De självstyrande områdena .............................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... Regeringssamarbetet inom har bidragit till att föra våra länder närmare varandra. är en stark region i en föränderlig omvärld där globaliseringen skapar nya drivkrafter för att utveckla det nordiska samarbetet vidare. Den geografiska och kulturella närheten mellan våra länder innebär betydande möjligheter till att möta gemensamma utmaningar och möjligheter på regional och global nivå. Det finns därför ett starkt intresse för ett ytterligare fördjupat samarbete i våra länder. Genom detta samarbete kan vi dra nytta av vår sammanlagda styrka. En avgörande framtidsfråga för samarbetet är att säkerställa en hållbar utveckling. Den gröna omställningen motiverar samarbete när det gäller exempelvis innovation, teknikupphandling och utveckling av nya regelverk. kan i dessa sammanhang fungera som en modell för övriga länder i världen. För genomförandet av detta arbete behöver bli ett ännu mer effektivt organ för de nordiska regeringarna. Mot denna bakgrund var det välkommet att , under det svenska ordförandeskapet 2013, beslutade att ge generalsekretaren i uppdrag att ta fram reformförslag för . Detta moderniseringsprojekt är i färd med att genomföras. var ordförande för regeringssamarbetet och huvudteman för ordförandeskapet var grön ekonomi och de nordiska välfärdssamhällena. var ordförande i och den ordinarie höstsessionen ägde således rum i . I anslutning till session genomfördes en rad ministermöten: nordiskt- och nordiskt-baltiskt statsministermöte, nordiskt samarbetsministermöte, nordiskt utrikesministermöte, nordiskt EU-ministermöte, nordiskt handelsministermöte, nordiskt biståndsministermöte och ett antal nordiska fackministermöten. I olika konstellationer anordnades också ministerdeltagande inom ramen för session. De nordiska samarbetsministrarna antog en gemensam vision för det nordiska samarbetet – Tillsammans är vi starkare – med ambition att nå ett gränslöst, innovativt, synligt och utåtriktat . Mot denna bakgrund gav samarbetsministrarna ministerrådets generalsekreterare i uppdrag att utarbeta en strategi för internationell profilering och positionering av och det nordiska samarbetet. Profileringsstrategin antogs under sessionsveckan och ska nu genomföras. är en gemensam marknad för varor, tjänster och kapital men regelverken är fortfarande utformade med utgångspunkt att medborgare och företag rör sig inom ett och samma nordiska land. Undanröjandet av befintliga gränshinder och det förebyggande arbetet för att hindra att nya hinder uppstår är därför ett högt prioriterat mål i det nordiska samarbetet. 2014/15:90 beslutade de nordiska statsministrarna att undanröja gränshinder i genom att bland annat upprätta ett Gränshinderråd med uppdrag att främja den fria rörligheten inom för såväl enskilda som företag. startade sin verksamhet . Den goda dialogen och samverkan med svenska delegation har varit betydelsefull för det nordiska samarbetet. är fortsatt drivande i att reformera i syfte att göra det till ett mer effektivt organ för de nordiska regeringarna. Rapporten ”Nytt ” som har tagits fram inom ramen för moderniseringsprojektet innehåller 39 enskilda förslag. Dessa förslag, som är i färd att genomföras, är centrerade kring följande teman: Bättre styrning av de nordiska institutionerna Lednings- och ansvarsförhållanden för Nordiska ministerrådets cirka 20 nordiska institutioner ska förtydligas. Generalsekreteraren får det yttersta ansvaret för personal och ekonomi så att de av regeringarna tillsatta styrelserna helt kan ägna sig åt verksamheten. Möjligheter till administrativt samarbete mellan institutionerna ses över, inklusive möjligheten till samlokalisering. Mer politik och strategi Genom systematiska genomlysningar ska i ökad grad fokusera sina resurser på bredare satsningar som ger det nordiska samarbetet ökad slagkraftighet och synlighet (ett exempel är ”Könbergrapporten” om samarbete på hälsoområdet.) ska också i ökad grad kunna användas för samordning i internationella frågor samt för gemensamma nordiska projekt i utlandet (såsom Nordic Cool). Ett nytt budgetsystem ska införas som är mer lättöverskådligt och med tydlig mål- och resultatstyrning. Nordiska ministerrådets sekretariat i ska utnyttjas mer effektivt. Generalsekreterarens ansvar för att sekretariatet förstärks, bland annat i personalfrågor, som organisationen förändras genom att man undviker stuprör och arbetar mer effektivt horisontellt. Generalsekreterarens roll som initiativtagare och drivande aktör i det nordiska samarbetet förtydligas. Större nytta av projekt och programverksamhet Samarbetet ska centraliseras och fokuseras på färre men större initiativ och program med tydlig politisk förankring och ökad synlighet. Som ett led i att realisera tidigare överenskommelse om besparingar på Nordiska ministerrådets budget –2016 beslutade samarbetsministrarna under sessionsveckan om en budgetneddragning (totala besparingar för är 2014, 2015 och 2016). har framhållit att det pågående moderniseringsarbetet måste få genomslag och att konsekvenserna av detta analyseras innan ytterligare eventuella Gränshinderarbetet har varit en viktig del av den nordiska agendan . nordiska samarbetsminister deltog under Nordiska ministerrådets session i och talade bland annat om gränshinderfrågornas betydelse för handel och samarbete som leder till att det skapas fler jobb i . består av åtta nationella medlemmar, en representant för samt generalsekreteraren för . Ordförandeskapet i följer ordförandeskapet i ministerrådet. har följande prioriterade insatsområden: bekämpa existerande gränshinder mellan de nordiska länderna, förebygga att nya gränshinder uppstår, samt att öka och effektivisera informationsinsatserna till privatpersoner och företag. hade särskilt ansvar för fyra prioriterade gränshinder : anmälan till fel A-kassa som kan medföra förlorad rätt till ersättning, samordningsnummer till utländska fritidshusägare i , rätt till tjänstledighet för politiskt uppdrag från arbete i annat nordiskt land, samt erläggande av mervärdesskatt vid överförande av arbetsmaskin från till . Målet är att gränshinderrådets insatser ska bidra till att eliminera 5–10 nordiska gränshinder . Av 29 prioriterade gränshinder har 3 klarats av , medan 4 är på god väg att lösas . olika nätverk på regional, nationell och nordisk nivå har dessutom bidragit till att ytterligare 17 gränshinder blivit lösta i som gått. Det informella ”problemlösningsnätverket” Solvit har ett center i varje EU/EES-land. Solvit hanterar ärenden där personer eller företag har upplevt begränsningar av en nationell myndighet i sin rätt att utöva den fria rörligheten för varor, tjänster, personer och kapital på den inre marknaden. har Solvits center i hanterat ett antal ärenden som rör hinder mellan de nordiska länderna. Merparten av dessa hänför sig till den fria rörligheten för personer, t.ex. problem med långa handläggningstider i ärenden som rör uppehållsrätt. för arbetsliv (MR-A) har fortsatt arbetet med att följa upp de kartlagda gränshinder som beskrevs i en rapport om arbetsmarknaden, sociala frågor och social trygghet (Nord 2012:011). Möjligheten till arbetspraktik i ett annat nordiskt land är ett av hindren i gränshindersrapporten som följdes upp . En konsekvensanalys har genomförts för att få bättre kunskap kring vilka eventuella problem som kan vara förknippade med detta. Problemen som identifierades i konsekvensanalysen hade bland annat koppling till ländernas lagstiftning, försäkringar, möjligheten till tillsyn av arbetsplatser, arbetsmiljöregler, konkurrenssnedvridning och vilket praktiksystem som ska gälla. Det bedömdes dessutom inte vara troligt att de nordiska länderna skulle kunna göra en särskild överenskommelse om detta utan att det strider mot EU-lagstiftning. Frågan om arbetspraktik behandlades av MR-A . Då togs ett gemensamt beslut om att mot bakgrund av slutsatserna i konsekvensanalysen inte arbeta vidare med att se över möjligheterna att anordna arbetspraktik i annat nordiskt land. Konventionen om social trygghet Den nya reviderade nordiska konventionen om social trygghet antogs av . Konventionen trädde i kraft i relation till övriga nordiska länder men har ännu inte trätt i kraft gentemot , och . En av utgångspunkterna vid ändringarna i konventionen var ambitionen att lösa vissa gränshinder. Med konventionen som stöd har slutit bilaterala avtal med våra nordiska grannländer för att möjliggöra arbetstagares rehabilitering i bosättningslandet. för social- och hälsofrågor (ÄK-S) beslutade om att genomföra en översyn av den nordiska konventionen om socialt bistånd och sociala tjänster. På grundval av det beslutet har ett analysarbete pågått avseende hur konventionen förhåller sig till bl.a. , nationell lagstiftning i de nordiska länderna samt till vissa av de gränshinderfrågor som arbetsgruppen har arbetat med. Resultatet av analysen kommer att presenteras för ÄK-S . Förtroendevaldas rätt till tjänstledighet I de nordiska länderna har förtroendevalda rätt att få tjänstledigt från arbete för att kunna utföra politiska uppdrag som de har valts till. Rätten gäller endast om personen arbetar och utför politiska uppdrag i samma land. En gränsarbetare som blir förtroendevald i sitt bosättningsland har således inte motsvarande rätt till tjänstledighet i sitt arbetsland för att utföra sitt politiska uppdrag i bosättningslandet. nordiska kommunministermötet i skrev deltagarna . 2014/15:90 under en deklaration om att man vill verka för att underlätta för förtroendevaldas ledighet i . Mervärdesskatteregler för överföring av arbetsmaskiner Mervärdesskattereglerna för överföring av arbetsmaskiner över den svensk-norska gränsen har försvårat för entreprenörer att verka på den andra sidan av gränsen. gäller nya regler för hanteringen av mervärdesskatt vid import. Dessa regler förenklar överföringen av arbetsmaskiner till i de fall importören är registrerad för mervärdesskatt i . Mobil- eller internetabonnemang för utländska fritidshusägare Utländska fritidshusägare i har i många fall svårt att skaffa mobil- eller internetabonnemang. Ofta kräver företagen person- eller samordningsnummer. Regeringen gav därför i uppdrag att se över möjligheten för utländska fritidshusägare att få samordningsnummer. lämnade ett förslag om detta till regeringen. Förslaget har skickats ut på remiss för synpunkter. De nordiska länderna tillhör den inre marknaden genom EU/EES där principerna om den fria rörligheten för varor, tjänster, personer och kapital gäller. Arbetet med handelshinder är en viktig del i främjandet och utvecklandet av den inre marknaden. E-handel är ett område där det finns en stor potential på den nordiska marknaden. Ett uppmärksammat gränshinder som upplevts särskilt begränsande inom e-handel är kravet på lokal etablering, dvs. krav på bosättning eller fysisk lokal. Därför inledde 2013 ett samarbete med övriga nordiska länder och självstyrande områden om e-handel, med ambitionen att skulle vara föregångsregion för en digital inre marknad fri från etableringskrav. Det kan konstateras att det i flera fall inte finns några etableringskrav, att dessa är färre än väntat, eller att arbete pågår med att ta bort dem. infördes och började tillämpas . De nordiska myndigheterna har i samband med införandet och tillämpningen av regelverket haft utbyte om flera kapitaltäckningsfrågor, bland annat om den kontracykliska kapitalbufferten och om riskvikter för bolån. Depository Regulation (CSDR), som bl.a. rör kontoföring av finansiella instrument, trädde i kraft . De nordiska tillsynsmyndigheterna har i den Europeiska värdepappers- och marknadsmyndighetens arbetsgrupp för att ta fram tekniska standarder under CSDR-samarbetet verkat för att säkerställa att den modell för kontoföring som förekommer i skyddas. De stora framgångarna med , som hölls i , ledde till ett större intresse för de nordiska ländernas gemensamma profilering i omvärlden. ministerrådet fram en nordisk strategi för internationell profilering och Denna baserades delvis på erfarenheterna från Nordic Cool, bland annat vad gäller vikten av att använda sig av starka lokala Profileringsstrategin som ska genomföras syftar till att stärka de nordiska ländernas konkurrenskraft och internationella Miljösektorn har varit särskilt aktiv på klimatområdet med fokus på att förbereda de globala klimatförhandlingarna. samordnat nordiskt agerande fram till det viktiga klimattoppmötet i 2015 beslutades om en nordisk strategi. Strategin innebär bland annat att de nordiska länderna arbetar utifrån ett gemensamt underlagsmaterial och att man ömsesidigt utbyter information, samt att man tillsammans arrangerar utåtriktade aktiviteter gentemot andra ländergrupper. nordiska miljöministrarna har också genom en skrivelse till EU:s medlemsstater och till kommissionen m.fl. försökt förmå EU att arbeta vidare med en förstärkning av sin politik på luftområdet. avskaffande av fossilbränslesubventioner lyftes också fram. planeras frågor om klimat samt miljöpåverkan av textilier att särskilt uppmärksammas. har också havsfrågorna och som fokus under sitt ordförandeskap 2015. Nordiska ministerrådets styrdokument för Svanen har reviderats. förstudie om Svanenmärkning av aktiefonder, som tagit initiativ till, har slutrapporterats och beslut har fattats om att gå vidare med Svanens 25-årsjubileum har uppmärksammats under året, bland annat i samband med session i . Arbetet med att utarbeta nya välfärdsmått fortsatte tillsammans med de nordiska statistikkontoren och finanssektorn. Nordiska miljöfinansieringsbolaget (NEFCO) utarbetades en ny strategi för det arbetet. Händelserna i har påverkat bolaget och ansträngningar görs med svenskt stöd för få igång fler projekt för Vid den andra internationella konferensen om nutrition (ICN2) i i november, lyftes vid ett sidoarrangemang under ledningen av Nordiska ministerrådet på temat Fighting Overweight and Obesity, det nordiska samarbetet kring nutritionsfrågan upp. nordiska näringsrekommendationer, nordisk handlingsplan och Inför konferensen togs det fram och introducerades en ny nordisk portal, Nutrition the nordic way med samlad information kring har ett nära samarbete med länder och organisationer i närområde. Samarbete sker bland annat med , , , nordvästra , Nordliga Dimensionens olika partnerskap, Östersjöstaternas råd, Skr. 2014/15:90 och . Ett särskilt samarbete sker mellan Nordiska ministerrådet och de baltiska länderna och nordvästra . Vad gäller informationskontoret i pågår en dialog med ryska myndigheter om kontorets juridiska status. samarbetar dessutom med Nordliga dimensionens partnerskap för folkhälsa och socialt välbefinnande (NDPHS) samt . Östersjöstaternas råd har för arbetet med sin nyinrättade projektstödsfacilitet tillsatt en koordinator, som sitter i Nordiska ministerrådets kontor i . har också, tillsammans med Östersjöstaternas råd, tilldelats olika koordinerande funktioner för genomförandet av för . Sekretariatet i Nordliga dimensionens partnerskap för kultur (NDPC) återfinns på Nordiska ministerrådets kontor i . ledde flaggskeppsprojektet under EU:s Östersjöstrategis prioritetsområde för kultur och regional identitet. Culturability lyfte kulturens roll som en drivkraft för hållbar utveckling med hjälp av goda exempel. Särskilt fokus låg på stadsutveckling, kulturella och kreativa näringar samt social innovation. hölls tre workshops inom projektets ramar, vilka summerades vid en slutkonferens i . Hållbarhet är ett av fem fokusområden i strategin för det nordiska kultursamarbetet 2013– 2020 och det betonas att det nordiska kulturlivet ska gagna en hållbar utveckling i de nordiska samhällena genom att vara mer tillgängligt och engagerande. för utbildning och forskningssamarbete med närområdet består till stor del av programmet Nordplus. Nordplus är Nordiska ministerrådets utbildningsprogram och omfattar och . Nordplus består av fem delprogram som riktar sig till olika målgrupper från skola till högre utbildning. Över 10 000 människor får utbyte av programmet . 3Betydelsefulla resultat i övrigt inom respektive sakområde i Hållbar tillväxt och ökad konkurrenskraft i regioner Det övergripande målet med det regionalpolitiska samarbetet är att bidra till hållbar tillväxt och ökad konkurrenskraft i samtliga nordiska regioner och få till ett effektivt samarbete kring gemensamma regionala frågor. fortsatte genomförandet av samarbetsprogrammet inom regionalsektorn med hjälp av fyra arbetsgrupper utifrån följande huvudteman: Demografi och välfärd – med syfte att öka kunskaperna om de regionala demografiska utmaningarna, men framför allt bidra till utvecklingen av 2014/15:90 strategier och innovativa lösningar till dessa utmaningar avseende t.ex. service och arbetskraftsförsörjning. Grön tillväxt – innovation och entreprenörskap – som bl. a. genom goda exempel ska bidra till policyutveckling på nationell, regional och lokal nivå samt identifiera faktorer som hindrar grön tillväxt. Grön tillväxt – hållbara stadsregioner – som ska studera hur rumslig och fysisk planering kan bidra till grön tillväxt i stadsregioner samt utveckla verktyg och strategier för hållbar stadsutveckling. Hållbar regional utveckling i – som utifrån befintliga analyser ska ta fram scenarion för utveckling, med syfte att höja kunskapsläget och att vidga den politiska debatten. På förslag från har också startat och finansierat ett nordiskt program som syftar till att utveckla regionala och lokala strategier och insatser för att hantera utmaningar och möjligheter förknippade med demografiska förändringar. Projektet startades och kommer under ordförandeskap drivas som ett flaggskeppsprojekt. Projektet ska leda till utveckling och marknadsföring av innovativa koncept för attraktiva, smarta och hållbara stadsområden i . Nordregio forum är en återkommande mötesplats för kunskaps- och erfarenhetsutbyte mellan tjänstemän, politiker och forskare i de nordiska länderna i frågor som rör hållbar regional tillväxt och utveckling. forum i Keflavik på , som hade temat nordisk bioekonomi och innovation samlade ca 100 deltagare från hela . Det nordiska samarbetet inom jämställdhetsområdet för jämställdhet (MR-JÄM) har genomfört en jubileumskonferens för att fira det nordiska jämställdhetssamarbetet som pågått . Vid konferensen diskuterades vilken betydelse det nordiska samarbetet har haft för de nordiska länderna och vilka som är de nya jämställdhetspolitiska utmaningarna. Andra prioriterade frågor för MR-JÄM har varit jämställdhet på arbetsmarknaden, män och jämställdhet, könsrelaterat våld och samarbetet i jämställdhetsfrågor med de västnordiska länderna. Resultatet av arbetet har kunnat spridas genom rapporter som tagits fram och konferenser som har genomförts på dessa teman. Vid ministermötet genomfördes en temadiskussion om män och jämställdhet. Ministrarna tog upp vilka åtgärder de nordiska länderna har tagit och ska ta för att få kvinnor och män, och flickor och pojkar att känna sig delaktiga i jämställdhetspolitiken. Det nordiska samarbetet inom arbetslivsområdet för arbetsliv (MR-A) var det stort fokus på att det hade gått överenskommelsen om en gemensam nordisk arbetsmarknad undertecknades 1954. därför en stor jubileumskonferens i med deltagande politiker, tjänstemän, myndigheter och arbetsmarknadens parter från hela . I samband med jubileumskonferensen lanserades och diskuterades även en omfattande rapport som fokuserade på vilka framtida utmaningar den nordiska modellen står inför. Rapporten model – challenged but capable of reform (TemaNord 2014:531) har finansierats genom den så kallade prioriteringspuljen och diskuterades även under ett seminarium som anordnades av de nordiska OECD-delegationerna i . Den var även uppe till diskussion under MR-A-mötet . Fokuseringen på ungdomars ställning på arbetsmarknaden har fortsatt . följde under sitt ordförandeskap upp det stora arbetsmarknadsmötet om unga som anordnades i genom att anordna en konferens på temat arbetsplatsförlagt lärande. En nordisk rapport, Insatser för utsatta unga – goda exempel från den nordiska arbetsmarknaden, gavs ut i en populärversion på alla nordiska språk. Detta för att skapa ökad synlighet och medvetande om företagens betydelse för att reducera ungdomsarbetslösheten och skapa inspiration för andra företag och aktörer till nya former av åtgärder och samarbeten. Programmet Nordjobb uppnådde målnivån att förmedla 760 feriejobb till ungdomar i . Positivt var att antalet deltagande ungdomar från och , som har varit underrepresenterade, ökade. Det nordiska samarbetet inom ramen för ekonomi och finans På ministerrådets för ekonomi- och finanspolitik (MR-Finans) möte diskuterades bland annat det ekonomiska läget och aktuell ekonomisk politik i de nordiska länderna. Ministrarna tog emot slutredogörelsen för det nordiska projektet om informationsutbyte med så kallade finansiella off shore-center, och hade en diskussion om effektivisering i offentlig sektor. Vidare har ett arbete gällande gröna investeringar pågått. startade ett projekt med syfte att de nordiska länderna tillsammans skulle förhandla fram informationsutbytesavtal på skatteområdet med så kallade finansiella off shore-center. Projektet avslutades och har varit mycket framgångsrikt. har genom projektet byggt upp ett nät av informationsutbytesavtal som omfattar 44 finansiella off shore-center, vilket innebär att tillsammans med de övriga nordiska länderna har bland de största näten av sådana avtal i världen. Det kan konstateras att det har funnits ett tydligt mervärde för de nordiska länderna att agera samfällt i förhandlingarna om informationsutbytesavtal. När G20 drev igenom en global standard för informationsutbyte blev det viktigt för länder och jurisdiktioner som inte levde upp till denna standard att snabbt skaffa sig ett antal informationsutbytesavtal. Den nordiska gruppen kunde då erbjuda sju avtal i en och samma förhandling, vilket gjorde till ett 2014/15:90 attraktivt alternativ för dessa länder för att de snabbt skulle kunna bygga upp ett avtalsnät. Effekten av dessa avtal har för svensk del varit påtaglig. anger att avtalen –2014 har medfört i ökade skatteintäkter. Av dessa intäkter härrör nästan 2 miljarder från att nära 8 000 personer har valt att frivilligt redovisa sina tidigare dolda tillgångar. Den siffran kommer att öka och visar tydligt att det inte längre finns några säkra hamnar för skatteflykt. Det nordiska energisamarbetet bedrivs inom ramen för det nya handlingsprogrammet för perioden –2017, som togs fram under det svenska ordförandeskapet 2013. Handlingsprogrammet pekar ut viktiga samarbetsområden för : den nordiska elmarknaden, energieffektivisering, förnybar energi och energiforskning. Dessa frågor är kärnan i det nordiska energisamarbetet och ligger väl i linje med de energi- och klimatpolitiska målsättningar som finns på både nationell och internationell nivå. har man på arbetsgruppsnivå arbetat med att genomföra en rad projekt inom dessa samarbetsområden. Inom förnybar energigruppen har man upphandlat en konsultstudie om hur förändrade EU-villkor påverkar de nordiska stödsystemen för förnybar energi. Arbetsgruppen för energieffektivisering har framförallt fokuserat på energieffektivisering i bebyggelsen. Vid en nordisk workshop, med värdskap av Passivhuscentrum i , utbyttes erfarenheter från ländernas arbete med nära-nollenergibyggnader och nationella renoveringsstrategier.