prop · H30348 · 2015-12-15 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2015/16:48 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . Regeringen har i dialog med näringslivet tagit fram en exportstrategi, vilken beslutades av regeringen . Med exportstrategin tar regeringen sig an de utmaningar som den svenska utrikeshandeln står inför. Exportstrategin ska bidra till regeringens övergripande mål om att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet . Målen i strategin är att –öka exporten, både i absoluta tal och som andel av BNP –öka attraktionskraft för investeringar, kompetens och turister –öka andelen exporterande företag –öka deltagandet av svenska företag i den globala ekonomin. Exportstrategin återges i denna skrivelse. Om regeringens exportstrategi .......................................................... Tillväxtmarknaderna och de globala Små och medelstora företag ............................................... Positionering i värdekedjan ................................................ Det globala handelssystemet .............................................. Ökad svensk närvaro på tillväxtmarknaderna .................. 4.3Regionala exportcentra – ”en dörr in” till Digital exportinformation – ”ett enda fönster”................. Stärk viljan att exportera .................................................. Finansiering och kreditgivning......................................... De största affärerna .......................................................... 4.8Övergång från bistånd till bredare ekonomiskt Ökat utbyte med internationella organisationer................ Det ska vara enkelt att importera och exportera ............... 4.11Förenkla gränsöverskridande e-handel och Främja personrörligheten till och från ................. Satsa på internationell standardisering ............................. 4.14Kartlägg export- och importproblem och Höjd ambition för hållbart företagande ............................ Utländska företag ska vilja investera i ................ Innovativa och tidigt internationaliserade företag ........... Stärk Sverigebilden i utlandet .......................................... Fler besökare till .................................................. Sök de globala evenemangen ........................................... Fler direktlinjer till och från ................................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1 Om regeringens exportstrategi Regeringen har i dialog med näringslivet tagit fram en exportstrategi där regeringen tar sig an de utmaningar som den svenska utrikeshandeln står inför. Strategin beslutades av regeringen . I denna skrivelse återges innehållet i regeringens exportstrategi. välstånd är beroende av vår export. motsvarade den samlade varu- och tjänsteexporten av BNP. Den svenska exporten står fortfarande stark, men förlorar exportandelar i relation till omvärlden. Efter nedgången som följde av finanskrisen –2009 har exportens återhämtning varit svag och det är den inhemska konsumtionen som varit dragloket i svensk ekonomi . av export går till EU:s inre marknad. Den svaga tillväxten i är en viktig förklaring till att den svenska exporten utvecklas långsamt. Detta har inte heller kunnat kompenseras med ökad export till tillväxtmarknaderna i framförallt . Det är en av förklaringarna till att har haft svårt att behålla sina marknadsandelar i världshandeln. Om svensk export inte lyckas ställa om och i högre utsträckning nå ut till tillväxtmarknaderna står vi inför betydande utmaningar, eftersom den starkaste tillväxten fram förväntas ske på dessa marknader. Till detta ska läggas den lägre ökningstakten i svensk produktivitet som bland annat OECD1 uppmärksammat. Det är mot denna bakgrund som regeringen har beslutat att utarbeta en exportstrategi med insatser för att stärka svenska företags export- och internationaliseringsmöjligheter på viktiga marknader och öka antalet exporterande företag. Särskilt fokus har lagts på att stärka de små och medelstora2 företagens export- och internationaliseringsmöjligheter. Det är här framtidens storföretag finns, och det är i främst dessa företag som nya arbetstillfällen skapas i . är det viktigt att våra traditionella exportföretag fortsatt ökar sin export med som hemmabas. Exportstrategin har tagits fram i dialog med näringslivet, både enskilda företag och branschorganisationer. Med exportstrategin adresserar regeringen de utmaningar som den svenska utrikeshandeln står inför: –svensk export måste i högre utsträckning nå tillväxtmarknaderna –fler små och medelstora företag måste våga och vilja exportera –svenska varor, tjänster och system måste nå ännu högre upp i förädlingskedjan –attraktionskraft för investeringar, kompetens och turister måste öka –den globala handeln måste hållas öppen Regeringens ambition är att ska ha världens mest ambitiösa miljö- och klimatpolitik. Omställningen till en grön ekonomi genom resurseffektivisering och cirkulär ekonomi, hållbar konsumtion och produktion, miljöteknik och innovationer innebär möjligheter för affärsutveckling som klimat- och övrig miljöpåverkan minskar. 12015 Economic Surveys . 2Enligt EU:s definition av små- och medelstora företag: mindre än 250 anställda och en omsättning eller balansomslutning på mindre än 50 miljoner respektive . Exportstrategin ska bidra till regeringens övergripande mål om att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet . Målen i strategin är att: –öka exporten, både i absoluta tal och som andel av BNP –öka attraktionskraft för investeringar, kompetens och turister –öka andelen exporterande företag –öka deltagandet av svenska företag i den globala ekonomin I det fortsatta arbetet kommer dessa mål att brytas ner i delmål som bör vara både mätbara och tidsbegränsade. Handeln drivs av näringslivet, men staten kan stötta dess verksamhet och vara marknadskompletterande. Statens resurser är dock inte oändliga och därför måste prioriteringar göras så att stödet sätts in där det gör störst nytta. Det statliga främjandet av näringslivets export och internationalisering ska, inom ramen för , avhjälpa de marknadsmisslyckanden som omger internationell handel genom att stödja särskilt små och medelstora företag med: –information om export och internationalisering –information om enskilda exportmarknader –information om främjande i form av garanti och finansieringslösningar –kontakter med inköpare, upphandlare och beslutsfattare –samlad presentation av svenska lösningar och erfarenheter –hjälp med byråkratiska handelshinder Statens främjandeinsatser bör särskilt fokusera på länder som uppvisar hög BNP, hög förväntad tillväxt eller höga trösklar för företagen att ta sig över för att få in en fot på marknaden. Exportstrategin är inte regeringens enda svar på de utmaningar som påverkar exporten. Arbetet för att stärka internationella konkurrenskraft sker löpande inom flera politikområden som inte redovisas i detta dokument. Regeringsdeklarationen pekar ut de reformer som regeringen prioriterar och genomförandet står att utläsa i de årliga budgetpropositionerna samt i särpropositioner. Det svenska näringslivets konkurrenskraft påverkas exempelvis av att det görs långsiktiga och hållbara investeringar i infrastruktur, forskning, utbildning, goda villkor för entreprenörskap och innovation, bostäder, energiförsörjning, miljö- och klimatanpassning etc. Inom ramen för exportstrategin kommer regeringen arbeta vidare med vissa sektorer där det bedöms finnas en outnyttjad potential för ökad export och internationalisering samt där det finns ett intresse utomlands för svenska erfarenheter och lösningar för att möta olika samhällsutmaningar. Regeringen tar fram särskilda nationella strategier och åtgärdsplaner för exempelvis livsmedelssektorn, skogen, de maritima näringarna och life science. Även i dessa kan det ingå förslag som syftar till att öka exporten och internationaliseringen av svenska företag. Regeringen arbetar också med en nyindustrialiseringsstrategi som syftar till att stärka förutsättningarna för svensk industri att vara världsledande inom modern industriell produktion. 2015/16:48 Exportstrategin omfattar allt exportfrämjande av civila produkter, tjänster och system. Försvarsmateriel omfattas bara delvis eftersom den styrs av ett särskilt regelverk med egna tillståndsförfaranden. De åtgärder av generell karaktär som beskrivs gäller dock även för dessa affärer när de nödvändiga tillstånden finns. Genomförandet av exportstrategin är ett löpande arbete som kommer pågå under resten av mandatperioden. Handlingsplaner för respektive åtgärd kommer att utarbetas. 3.1Tillväxtmarknaderna och de globala samhällsutmaningarna är vår hemmamarknad och ett första viktigt steg för många företag som vill växa internationellt. Utvecklandet av EU:s inre marknad för varor och tjänster har varit avgörande för svenska företags tillväxt. Det är dock i tillväxtländerna som den största delen av världens tillväxt förväntas ske . Fram förväntas av den ekonomiska tillväxten ske i . Även i ser vi hur tillväxten stiger i många länder, om än från låga nivåer. Den ökande internationella konkurrensen, större finansieringsströmmar mot utvecklings- och medelinkomstländer och den snabbt växande medelklassen i och , gör att nya långväga marknader blir viktigare för den svenska exportens framtid. Det talar för att svensk export, både på kort och på lång sikt, måste öka till länderna utanför . Regeringen har därför tidigare presenterat en lista med 26 prioriterade marknader3. Den stora majoriteten av dessa är tillväxtländer. En viktig faktor i urvalet av dessa länder, förutom tillväxtpotential, inkomstnivå etc., har varit grad av ekonomisk frihet. Där det finns en låg grad av ekonomisk frihet, möter svenska företag också fler hinder vilket innebär att det statliga främjandet relativt sett kan göra större nytta. På flera tillväxtmarknader råder inte bara ekonomisk ofrihet utan man har också andra politiska, sociala och miljömässiga problem. Kontakter och handel mellan människor och länder är bra och gynnar värden som demokrati, jämställdhet, mänskliga rättigheter och en bättre miljö. De länder som vi har handel med kan vi också föra dialog med. Svenska företag är i många fall världsledande på hållbart företagande, avseende både sociala och miljömässiga värden, och det finns många exempel på hur de i sin dagliga verksamhet bidrar positivt till ett samhälles utveckling. Många svenska företag arbetar aktivt och framgångsrikt med hållbarhetsarbete och hållbarhet ska vara ett verktyg även i det statliga 3 Dessa är: , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , Men regeringen har anledning att vara tydlig med vad den förväntar sig av företagen, särskilt när de är verksamma i länder med Därför stärks arbetet med hållbart företagande, exempelvis genom den nationella handlingsplanen för företagande och mänskliga rättigheter som presenterades . Regeringen kommer också utveckla politiken för hållbart företagande som en del av arbetet med politiken för global utveckling (PGU). har en lång tradition av utvecklingssamarbete med enskilda Genom långsiktigt engagemang har kontakter byggts upp och en god bild av och svenska lösningar skapats. I land efter land (, etc.) kan biståndet fasas ut som ett resultat av positiv Många av dessa länder har en stark önskan om att finna en övergång och gå mot bredare bilaterala relationer, inklusive ekonomiskt samarbete och handelsutbyte. Flera av dessa länder är också viktiga tillväxtmarknader med en stark ekonomisk utveckling. förbättra samordningen mellan främjande och bistånd kan regeringen verka för att hållbar handel och investeringar i utvecklingsländer leder till fortsatta varaktiga handelsrelationer som gynnar svensk export. är en stor givare till FN-systemet och internationella finansiella institutioner (IFI) som och andra utvecklingsbanker. har svenska företag en anmärkningsvärt låg försäljning till FN och svenska företag hävdar sig relativt dåligt även i upphandlingar kopplade till utvecklingsbankernas finansiering. som svenska företag, inte minst små och medelstora, besitter så vill regeringen försöka stötta svenska företag att vinna fler FN-kontrakt än vad som sker . Detsamma gäller upphandlingar där IFI:s och EU spelar en nyckelroll. Globala samhällsutmaningar såsom urbanisering, digitalisering, avfallshantering, elektrifiering, livsstilssjukdomar, åldrande befolkningar, epidemier, klimatförändringar och kriser och katastrofer kommer medföra stora investeringar i modernisering och utbyggnad av infrastruktur och system. Behoven av lösningar är bland annat påtagliga i stora städer i tillväxtländerna. samhällsutmaningar ökar den globala efterfrågan på smarta systemlösningar, där och svenskt näringsliv, utbildning, forskning och innovation ligger långt framme. Det är därför värdefullt att skapa mötesplatser där företagen och andra svenska aktörer kan få ökad förståelse för kundernas problem och presentera sina befintliga lösningar, eller vara delaktiga i att ta fram nya. Det kan till exempel röra svenskt kunnande och förmåga inom vattenrening, utbyggnad av vägtullar, livsmedelsproduktion, e-förvaltning etc. Genom att matcha svenska erbjudanden med behov och efterfrågan i omvärlden kan svensk Det finns ett behov av att paketera olika företags erbjudande till större system som kan möta de samhällsutmaningar dessa marknader Internationellt och bilateralt policyarbete inom exempelvis miljö, klimat, hälsa, jord- och skogsbruk och andra områden kan också skapa möjligheter för affärer för svenska företag. Det samlade statliga främjandestödet ska anpassas efter företagens Små och medelstora företag som vill börja eller utöka sin exportmarknad vill främst ha hjälp i , och , 2015/16:48 medan större och exportvana företag särskilt efterfrågar stöd på tillväxtmarknaderna långt från . 3.2Små och medelstora företag Det är inom små och medelstora företag som flera av framtidens exportsuccéer kommer att finnas, och det är främst där som majoriteten av framtidens nya svenska arbetstillfällen kommer skapas. Att dessa företag växer och internationaliseras är därför avgörande för den svenska välfärden. Internationaliseringsgraden bland små och medelstora företag i ligger väl till jämfört med EU-genomsnittet, men vi presterar sämre än länder i vårt närområde som och . Detta är problematiskt eftersom många nya jobb skapas i små och medelstora företag. Små och medelstora företag inom till exempel tjänstesektorn har delvis andra behov av offentligt stöd vid internationalisering och export än de traditionella industriföretagen. Det är därför av stor vikt att det statliga exportfrämjandet klarar av att hjälpa även dessa företag och att det är tillgängligt oberoende var i landet företag bedriver sin verksamhet. Det finns i en växande skara innovativa mikroföretag och entreprenörer med potential att bidra till hållbara lösningar på samhällsutmaningar. Dessa saknar inte sällan hemmamarknad och går direkt på export och behöver därför stöd i ett tidigt skede av utvecklings- och affärsutvecklingsprocessen för att bli exportörer på lång sikt. En första affär kan vara nödvändig för att säkra referenser och produktion. finns det helt nya möjligheter för mindre företag att exportera och ta del av den globala ekonomin. Digitaliseringen i form av bland annat e- handel, elektroniska betalningar och e-förvaltningslösningar gör att även ett litet företag med rätt produkt kan sälja på en global marknad. Det finns många framgångsrika exempel på svenska företag som varit internationella från starten, men dessa så kallade born globals skulle kunna bli ännu fler. Att ge sig ut på den internationella marknaden kan innebära kostnader och risker för det enskilda företaget. Merparten av de små och medelstora företagen som befinner sig i tillväxtfaser har dessutom en låg betalningsförmåga att köpa konsulttjänster. Här kan det offentliga främjandet spela en viktig roll genom att bidra med kompetens och resurser för att sänka de trösklar som mindre företag möter. Större svenska internationella och globala företag har ofta stor kunskap om marknader, kunder och finansiering. Denna kunskap behöver komma fler små och medelstora svenska företag i alla delar av landet till godo. står för av världens samlade investeringar i forskning och utveckling. blir världen mer integrerad och produkter och tjänster tas i ökande omfattning fram i globala värde- kedjor, där kunskapsinnehållet och arbetsmomenten i produktionen och i företagens tjänster, delas upp internationellt. För ett mindre men Skr. 2015/16:48 exportberoende land som är det viktigt att få företag att förlägga verksamheter med ett högt förädlingsvärde i vårt land, vilket bidrar till ökad konkurrenskraft och sysselsättning. Svenska storföretag är ofta väl positionerade i dessa globala värdekedjor, med en stor andel i de värdeskapande stegen som forskning och utveckling, design, logistik och marknadsföring. Men konkurrensen är hård och det har skett en mycket stark utveckling i kunskapsintensiv förmåga runt om i världen, inte minst i tillväxtländerna. Länder som inriktar sig strategiskt på att kliva upp i värdekedjan. Svensk innovationskraft bygger i hög grad på ett väl fungerande system för utbildning, forskning och nyttiggörande där universitet och högskolor, forskningsinstitut, forskningsfinansiärer och främjandeorganisationer är fundamentala delar, förutom näringslivet. Det är viktigt att svenska aktörer involveras i tidiga faser i skapandet av framtidens varor och tjänster. rankas högt i innovationsmätningar och ses som ett intressant land att samarbeta med, trots sin storlek. bör i ökad utsträckning dra nytta av detta genom att stärka internationella utbildnings-, forsknings- och innovationssamarbeten mellan akademi, forskningsinstitut och näringsliv i och i andra länder. kan därigenom öka förmågan att ta del av de av den forskning och utveckling som sker utanför landets gränser, samutveckla innovativa lösningar med aktörer i andra länder, skapa långsiktiga relationer och bidra till ökat marknadstillträde för svenska företag. Om ska kunna behålla sin position eller till och med klättra i värdekedjan krävs en kombination av åtgärder där långsiktiga satsningar på utbildning, forskning, innovation, regelsystem som stimulerar nya innovativa företag, insatser för att attrahera talanger och investeringar samt riktade satsningar på tillväxtmarknaderna, är viktiga beståndsdelar. Svenska företags konkurrenskraft har till stor del att göra med företagsklimatet i och med den ökade globaliseringen. Enskilda företags konkurrenskraft är beroende av hur väl de lyckas ingå i globala värdekedjor. Varor och tjänster produceras allt oftare i flera länder och regioner, där varje land, region och företag bidrar med delar i värdekedjan, och där specialisering innebär att företag kan öka sin produktivitet och konkurrenskraft. Den svenska handelns struktur återspeglar dessa globala värdekedjor. De största svenska exportnäringarna, såsom verkstadsindustrin, är också de som har den största importen. För regeringen är det därför av stor vikt att det ska vara enkelt för företag att exportera och importera varor och tjänster, och att investera både i och utomlands. I första hand handlar det om att måste ha en öppen handels- och investeringspolitik gentemot omvärlden. Det uppnår vi genom: –politik för öppenhet, såsom t.ex. att underlätta för utländska investeringar i , att underlätta för svenska företag att anlita utländsk expertis eller att försäkra oss om att de administrativa reglerna i för import och export är enkla och tydliga –att fortsätta arbeta för en fördjupad och väl fungerande inre marknad inom EU, och att undanröja kvarvarande hinder, särskilt för tjänsteföretag och företag inom den digitala ekonomin –att EU har en öppen handels- och investeringspolitik gentemot omvärlden. måste därför fortsätta verka för att EU liberaliserar sin handelspolitik, sänker sina tullar, avvecklar andra handelshinder, samt underlättar för tjänstehandel och dataflöden –att , via EU, även ska påverka omvärlden att föra en öppen handels- och investeringspolitik, och undvika protektionistiska strömningar –att främja en fri och rättvis världshandel. Regeringen arbetar för progressiva internationella handelsavtal och att riva handelshinder som vi står upp för miljön, löntagarnas intressen och människors hälsa –att i Doharundan och andra förhandlingar i WTO liksom i standardsättande organisationer värna ett öppet och regelbaserat handelssystem –att bidra till slutförandet av de pågående förhandlingarna om bilaterala frihandelsavtal mellan EU och tredjeländer, särskilt de för svensk del viktiga frihandelsförhandlingarna med (det så kallade ) och . För att möta de utmaningar som beskrivs ovan avser regeringen vidta ett antal åtgärder för att stärka statens främjande av näringslivets export och internationalisering, och göra det mer ändamålsenligt och effektivt. Dessa åtgärder utgår från behov och önskemål från stora företag såväl som små och medelstora företag. För att åtgärderna ska börja genomföras har regeringen i vårändringsbudgeten anslagit till en exportoffensiv. Därtill har regeringen aviserat ytterligare medel för exportoffensiven –2019, vilket möjliggör rejäla satsningar på export- och investeringsfrämjandets område framöver. Många svenska företag anser att samordningen av statens stöd vad gäller export- och internationaliseringsfrågor behöver förbättras. att det finns många offentliga aktörer med i vissa fall oklart mandat. Företagen behöver veta vilken aktör som kan hjälpa dem med vilket Olika offentliga organisationer och myndigheter erbjuder liknande stöd, men med delvis olika villkor. Flera av åtgärderna nedan Skr. 2015/16:48 bidrar på olika sätt till att förbättra samordning och tydliggöra informa- tion och ansvarsfördelning. En grundförutsättning är att regeringen tar ett tydligt samordnande grepp om vad som görs. Därför skapas ett nytt gemensamt paraply för allt statligt arbete för att stödja näringslivets export och internationalisering – Team . –En funktionell och samlad struktur – Team – skapas. I denna ska ingå representanter för relevanta departement, centrala statliga myndigheter, organisationer och statliga bolag med uppdrag att stödja näringslivets export och internationalisering. –Team arbete leds av statssekreteraren med ansvar för handel och främjande. Näringsministern ska löpande hållas informerad om utvecklingen av Team arbetet. –Tydligare styrning, rollfördelning och incitament för samverkan och samordning mellan aktörerna utvecklas. –Team ska bjuda in näringslivet inklusive branschorganisationer till återkommande möten för att diskutera genomförande av exportstrategin och andra aktuella frågor. –Svenska ambassader ska skapa lokala ”Team ”-kretsar tillsammans med de svenska främjandeorganisationer och handelskamrar som finns representerade i landet. –De offentliga exportfrämjandeinsatserna ska utvärderas löpande så att de effektivaste metoderna alltid väljs. –Statskontoret genomför en kartläggning av överlappningar som kan finns mellan olika statligt stödda aktörer i exportfrämjandet. 4.2Ökad svensk närvaro på tillväxtmarknaderna Det svenska näringslivet gör allt fler affärer på de nya tillväxtmarknaderna. Men ännu mer behöver göras, inte minst för att underlätta för små och medelstora företag. På dessa marknader spelar stödet från svenska ambassader och statliga exportfrämjandeaktörer särskilt stor roll, eftersom trösklarna till marknaderna är högre än i EU och andra närliggande länder. Viktiga insatser omfattar t.ex. dörröppning till beslutsfattare och inköpare, kontaktskapande och förtroendebyggande åtgärder, Sverigeinformation, stöd med att hantera handelshinder samt konkret hjälp att hitta potentiella kunder, agenter och affärspartners. Det gäller särskilt i stora städer där mycket av den ekonomiska tillväxten äger rum. I flera tillväxtmarknader är regeringens sakdepartement och deras myndigheter involverade i bilaterala samarbeten och politiska processer.