prop · H3031d2 · 2015-09-21 00:00:00 — 9.13.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Bedömningen av resultatet inom området mänskliga rättigheter i utgår från: –kunskapshöjande och kompetensutveck- lande insatser inom den offentliga förvaltningen och det civila samhället, –insatser för att stärka arbetet med grundläggande rättigheter inom EU, och –synpunkter och rekommendationer som mottagit från internationella granskningsorgan. Bedömningsunderlaget utgörs främst av rapporter från givna regeringsuppdrag inom området samt rapportering från internationella granskningsorgan och EU. Kunskapshöjande och kompetensutvecklande insatser inom den offentliga förvaltningen och det civila samhället beslutades en rad fleråriga insatser för att höja kunskapen och medvetenheten om de mänskliga rättigheterna för att bl.a. bidra till att konventionsåtaganden beaktas inom hela den offentliga sektorn och inom det civila samhället. Regeringens uppdrag till om att utarbeta och genomföra ett övergripande program för kompetensutvecklingsinsatser om de mänskliga rättigheterna för personal inom statsförvaltningen (dnr A2014/03095/DISK) har resulterat i ett förslag på ett sådant program baserat på tre underlagsrapporter. Förslaget innehåller bl.a. grundläggande utbild- ning om mänskliga rättigheter för statligt anställda inom ett urval av statliga myndigheter och webbaserad introduktion om mänskliga rättigheter i samarbete med Kommuner och Landsting (SKL). Genomförande av utbild- ningsinsatser kommer att påbörjas . Inom ramen för uppdraget har även en rad marknadsföringsåtgärder vidtagits för att infor- mera om uppdraget i syfte att möjliggöra för myndigheter att få in utbildningsinsatser om P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 mänskliga rättigheter i sina verksamhetsplaner. För uppdraget avsattes 2014 och har avsatts . Regeringens uppdrag till i att samordna och utveckla läns- styrelsernas arbete för mänskliga rättigheter (dnr A2014/01944/DISK) har huvudsakligen resulterat i att alla länsstyrelser samlats kring uppdragets innehåll och återupptagit läns- styrelsernas nätverk för mänskliga rättigheter. Nätverket har bl.a. påbörjat arbetet med att ta fram länsstyrelseanpassade referensramar för ett rättighetsbaserat arbetssätt genom att analysera nuvarande tillämpning och utmaningar med ett rättighetsbaserat arbetssätt inom verksamhets- områdena krisberedskap, samhällsplanering och integration. Det har även tillsatts en styrgrupp bestående av länsråd och andra personer i chefs- position samt en projektgrupp. För uppdraget avsattes 2014 och har avsatts . Den överenskommelse som regeringen slöt med SKL för att stärka arbetet med mänskliga rättigheter i kommuner och landsting (dnr A2014/02289/DISK och dnr A2011/04602/DISK) har resulterat i en övergripande handlingsplan för arbetet 2017. Handlingsplanen baseras på en kartläggning som genomförts för att få en övergripande nulägesbild samt för att identifiera kommuners och landstings behov av stöd och insatser vad gäller arbetet för mänskliga rättig- heter. SKL har identifierat fyra inriktnings- områden: kunskapsinhämtning och dialog, utbildning och kompetensutveckling, utveck- lingsarbete och spridning. En projektplan med konkreta åtgärder har därefter utarbetats vad gäller utvecklingsarbetet, vilken har stämts av med . Målgruppen för insatserna är framför allt ledande förtroendevalda och nyckelpersoner inom förvaltningen, t.ex. chefer för verksam- heter eller tjänstemän som har övergripande och tvärsektoriella arbetsuppgifter och ansvar. För uppdraget avsattes 2014 och har avsatts . Insatser för att stärka arbetet med grundläggande rättigheter inom EU Behovet av att stärka rättsstaten i EU ledde fram till att två nya instrument P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 presenterade kommissionen sitt meddelande om ett nytt ramverk i EU för att stärka rättsstaten. omfattar en strukturerad process i tre steg: kommissionens bedömning, rekommendation och uppföljning. kompletterar överträdelseförfarandet enligt artikel 258 EUF-fördraget och mekanis- merna i artikel 7 i . beslutade rådet för allmänna frågor att inrätta en årlig dialog i rådet med syfte att förbättra den gemensamma förståelsen för efterlevnaden av rättsstaten i EU. Dialogen ska baseras på objektivitet, icke-diskriminering och likabehandling av alla medlemsstater och utformas så att de drar nytta av andra EU- institutioners och internationella organisationers instrument och expertis. Den årliga dialogen kan kompletteras med tematiska diskussioner och erfarenheterna av dialogerna ska utvärderas . Kommissionen, som har ett särskilt ansvar som väktare av fördragen, ser rådets roll som komp- letterande i arbetet för att stärka rättsstaten i EU och välkomnade att rådet inrättar en egen dialog. Av Lissabonfördraget följer att EU ska ansluta sig till . nåddes en överenskommelse mellan medlemsstater på förhandlarnivå som innebar ett utkast till anslutningsavtal. EU- domstolen har emellertid i ett yttrande slagit fast att anslutningsavtalet inte fullt ut är förenligt med . Förhandlingarna har där- efter återupptagits inom EU. över- gripande målsättning är att anslutningen ska komma till stånd och att den ska bidra till att stärka såväl den enskildes ställning som och Europa- domstolen. Kommissionen lämnade sin femte rapport om tillämpningen 2014 av EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna. Rapporten innehåller en beskrivning av tillämpningen av stadgan inom EU och i medlemsstaterna och redogör för viktiga rättsfall från där domstolen hänvisat till stadgan samt statistik som visar att både och nationella domstolar oftare hänvisar till stadgan . I rapporten lyfts även vikten av att öka medvetenheten generellt om stadgan, som enligt undersökningar visar sig vara väldigt låg. Kommissionen kommer också att anordna en första årlig konferens om grund- läggande rättigheter på temat tolerans och respekt. Rådet har antagit rådsslutsatser om stadgan. Av rådsslutsatserna framgår bl.a. att rådet uppmärksammar stadgans ökade juridiska betydelse både på nationell och EU-nivå. för grundläggande rättigheter har en viktig roll när det gäller att sprida information om stadgan och dess räckvidd. Vidare framgår att rådet oroar sig över det ökade antalet incidenter på grund av rasism och främlingsfientlighet och att de välkomnar kommissionens planer på en första årlig konferens. Synpunkter och rekommendationer som mottagit från internationella granskningsorgan En viktig del av arbetet med att följa och främja de mänskliga rättigheterna är den svenska rapporteringen till internationella organ som övervakar hur staterna efterlever sina inter- nationella åtaganden på området samt de synpunkter och rekommendationer som tar emot från dessa organ. offentliggjorde kommittén mot tortyr sina synpunkter och rekommenda- tioner gällande efterlevnad av konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (CAT). Kommittéen rekommen- derade att införa ett särskilt tortyrbrott, vidta åtgärder för att tillförsäkra att frihets- berövade kan åtnjuta sina grundläggande rättig- heter och att upphöra med isolering av unga frihetsberövade. offentliggjorde för barnets rättigheter (barnrättskommittén) sina synpunkter och rekommendationer gällande efterlevnad av konventionen om barnets rättigheter (). Kommittén rekommenderade att bl.a. vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att den svenska rättsordningen står i överensstämmelse med och att säkerställa att principen om barnets bästa ligger till grund för och är vägledande i alla beslutprocesser som rör barn. genomfördes en granskning av inom ramen för (UPR). mottog 208 rekom- mendationer under granskningen. De flesta rekommendationer rörde: –Inrättandet av en oberoende nationell rättigheter i enlighet med Parisprinciperna. –Öka insatserna för att bekämpa diskriminering, inklusive insatser mot islamofobi, antisemitism och afrofobi samt diskriminering av romer. –Bekämpa hatbrott. –Stärka samernas inflytande och ställning. –Bekämpa löneklyftor mellan kvinnor och män. –Stärka barnets rättigheter (inkl. inkorporera , bekämpa barnsexturism och barn i häkte). –Stärka rättigheter för personer med funktionsnedsättning. –Ratificering av konventioner, bl.a. 169 och det tredje tilläggsprotokollet till barnkonventinen om enskild klagorätt. Av de 208 rekommendationerna accepterade 154. lämnade in sin sjunde rapport gällande den Internationella konven- tionen om medborgerliga och politiska rättig- heter (ICCPR) till kommittén för de mänskliga rättigheterna. I rapporten framgår att eftersträvar full respekt för de universella mänskliga rättigheterna och att arbetet med detta pågår ständigt. Vidare framgår att rege- ringen, , avsatt för att finansiera åtgärder för att främja och säkerställa respekten för de mänskliga rättigheterna på nationell nivå. besökte tortyr- kommitté . Besöket var det femte periodiska besöket som kommittén gjorde i och syftet var att undersöka hur frihets- berövade personer behandlas i samt att följa upp kommitténs rekommendationer från föregående besök . Kommitténs rapport rörande besöket överlämnas . meddelade 8 domar i mål mot . och hade FN:s olika kommittéer inte prövat något individuellt klagomål i sak mot . rapporter och de synpunkter och rekommendationer som får sprids både internt och externt. De publiceras även på regeringens webbplats för mänskliga rättigheter. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 9.13.3 Analys och slutsatser Utgångspunkten för de insatser som påbörjades var att säkerställa kunskapen och med- vetenheten om de mänskliga rättigheterna för att bl.a. bidra till att konventionsåtaganden beaktas inom hela den offentliga verksamheten, såväl inom staten som inom kommuner och landsting. De insatser som vidtagits har resulterat i att ett brett arbete påbörjats för att på olika sätt höja kunskapen och samordna arbetet för mänskliga rättigheter på nationell, regional och lokal nivå. saknas fortfarande en samlad strategi för ett systematiskt arbete för mänskliga rättigheter i och en oberoende gransk- ning av efterlevnaden av de mänskliga rättig- heterna i i enlighet med förslagen i de betänkanden som lämnats efter genomförandet av den andra handlingsplanen för mänskliga rättigheter i för åren 2006–2009 (SOU 2010:70 och SOU 2011:29). Det bekräftas även av de synpunkter som mottagit från internationella övervakningsorgan. Av de re- kommendationer som mottog inom ramen för UPR avsåg t.ex. ett flertal inrättandet av en oberoende nationell liga rättigheter. Den sammantagna bilden från inläggen under granskningen var att framhölls som ett ledande land i kampen för mänskliga rättigheter och demokrati som det påpekades att det fanns för- bättringsmöjligheter. De mänskliga rättigheterna gäller alla, överallt, utan undantag. Att alla människor är födda fria och lika i värde och rättigheter är en självklar princip som trots dess universalitet inte är verklighet . Därför är arbetet för mänskliga rättigheter högt prioriterat för regeringen. Regeringen har ett ansvar för att fullgör sina konventionsåtaganden, genom att följa och främja de mänskliga rättigheterna. Kränkningar av mänskliga rättigheter som drabbar enskilda individer kan hänga samman med samhälleliga strukturer. Därför står arbetet på två ben – dels att stärka individers åtnjutande av sina rättigheter, dels att bekämpa ojämlikhet P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 och normer som ligger till grund för att männis- kor behandlas olika. ska vara en röst i världen för allas rätt till sina mänskliga rättigheter. Arbetet för mänskliga rättigheter ska vara sammanhållet och systematiskt. De internationella konventionerna ska omsättas i konkreta åtgärder. En ny strategi för arbetet med mänskliga rättigheter i De internationella överenskommelser om mänskliga rättigheter som har anslutit sig till innebär att regeringen har förbundit sig att säkerställa att dessa folkrättsliga åtaganden följs och får genomslag i lagstiftning och andra offentliga åtaganden. Ansvaret för detta ligger på alla delar av det allmänna, såväl den nationella som den regionala och kommunala nivån. De insatser som har vidtagits för att höja kunskapen och samordna arbetet för mänskliga rättigheter på nationell, regional och lokal nivå behöver därför fortsätta. För att säkerställa full respekt för internationella åtaganden om mänskliga rättigheter måste dock arbetet framöver förstärkas och förtydligas. Regeringen avser därför att återkomma till med en ny strategi för arbetet med mänskliga rättigheter i . Strategin kom- mer att utarbetas mot bakgrund av bl.a. tidigare nämnda betänkanden (SOU 2010:70 och SOU 2011:29). Vidare kommer synpunkter och rekommendationer som mottagit från internationella granskningsorgan, liksom från det civila samhället och andra aktörer, att beaktas i arbetet. En viktig del av den kommande strategin är att föreslå inrättande av en oberoende nationell institution med uppgift att skydda och främja de mänskliga rättigheterna i enlighet med Paris- principerna (Principles relating to the Status of National Institutions for the Promotion and Protection of Human Rights [A/RES/48/134]). FN har sedan sin tillkomst verkat för att medlemsstaterna ska inrätta organ för skydd av de mänskliga rättigheterna på nationell nivå. Enligt Parisprinciperna bör en nationell institu- tion ha befogenhet att främja och skydda de mänskliga rättigheterna och ges ett brett mandat som är tydligt formulerat i grundlag eller annan lag, där också institutionens sammansättning och verksamhetsområde specificeras. behandlar principerna också en sådan nationell institutions uppgifter, sammansättning, garantier för institutionens oberoende och mångfald samt frågor om dess arbetsmetoder. Regeringens arbete kommer även fortsätt- ningsvis att innefatta att analysera de synpunkter och rekommendationer som mottar från internationella granskningsorgan. Vidare kom- mer återkommande samråd att hållas med stat- liga myndigheter, kommuner och landsting och organisationer inom det civila samhället. Arbetet inom EU, och FN Rapportering om genomförandet av konven- tionsbestämmelser på nationell nivå sker med regelbundna intervaller. De åttonde och nionde rapporterna gällande efterlevnaden av konven- tionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW), som över- lämnade till kommittén för avskaffande av diskriminering av kvinnor , kommer att behandlas av kommittén vid en dialog med /. ska lämna in en rapport till rådgivande kommitté som över- vakar efterlevnaden av ramkonventionen om skydd för de nationella minoriteterna. lämnade in sin sjunde rapport gällande den Internationella konven- tionen om medborgerliga och politiska rättig- heter (ICCPR) till kommittén för de mänskliga rättigheterna. Kommittén kommer att hålla en dialog med . Inom ramen för är bl.a. en aktiv förespråkare för att homosexuella, bisexuella och transpersoner ska åtnjuta de mänskliga rättigheterna. Andra frågor om mänskliga rättigheter som regeringen prioriterar i är romers åtnjutande av de mänskliga rättigheterna och frågor om barnets rättigheter (för övriga åtgärder avseende barnets rättigheter, se utg.omr. 9 avsnitt 8 Barnrätts- politik). Arbetet för att stärka rättsstaten i EU är en prioritet för regeringen. EU-institutionerna liksom medlemsstaterna måste ta sitt ansvar för att de grundläggande rättigheterna respekteras. Respekten för rättsstaten är en förutsättning för samarbetet inom EU, där det ömsesidiga för- troendet är grunden, och för att människor ska kunna hävda sina rättigheter. för att kommissionens ramverk och dialogerna i rådet ska tillämpas konstruktivt. Regeringen avser även att fortsätta verka för att EU ska anslutas till . för de mänskliga rättig- heterna har en central roll i det europeiska systemet för skydd av mänskliga rättigheter. Den enskilda klagorätten till utgör en hörnsten i systemet. Det är av största vikt att säkerställa att domstolen även fort- sättningsvis kan bedriva ett effektivt arbete och att den enskilda klagorätten värnas. För att konventionssystemet ska fungera krävs att medlemsstaterna genomför konventionen fullt ut på nationell nivå och vidtar åtgärder för verkställighet av domar. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Tabell 9.3 Härledning av anslagsnivån 2015–2019, för 6:1 Allmänna val och demokrati Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 9.15.1 6:1 Allmänna val och demokrati Tabell 9.2 Anslagsutveckling 6:1 Allmänna val och demokrati 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för val, upp- följning och utveckling av demokratipolitiken, åtgärder för att värna demokratin mot vålds- bejakande extremism samt åtgärder för främ- jande av de mänskliga rättigheterna på nationell nivå. Anslaget får användas för administrations- kostnader som är en förutsättning för genom- förandet av insatser inom området. Anslaget föreslås öka med 2016–2019 till följd av arbete med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Tabell 9.4 Anslagsutveckling 6:2 Justitiekanslern 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 40 507 tkr prisnivå. 3Motsvarar 40 510 tkr prisnivå. 4Motsvarar 40 510 tkr prisnivå. Tabell 9.6 Anslagsutveckling 6:3 Datainspektionen 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 48 690 tkr prisnivå. 3Motsvarar 48 694 tkr prisnivå. 4Motsvarar 48 693 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Justitiekanslerns för- valtningsutgifter. Tabell 9.5 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 6:2 Justitiekanslern Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 6:2 Justitiekanslern . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , för respektive . Anslaget får användas för Datainspektionens förvaltningsutgifter. Tabell 9.7 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 6:3 Datainspektionen Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. För att Datainspektionen ska kunna fullgöra sitt uppdrag utifrån de krav som finns på myndig- heten samt upprätthålla kvalitet och effektivitet i verksamheten ökas myndighetens anslag med . Anslaget 1:6 Kriminalvården under utgiftsområde 4 Rätts- väsendet, minskas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 6:3 Datainspektionen för , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , res- pektive . Tabell 9.8 Anslagsutveckling 6:4 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för den kostnadsfria tilldelningen av Svensk författnings- samling till kommuner, landstings- och kommunbibliotek. I författningssamlingsförordningen (1976:725) finns bestämmelser om den kostnadsfria till- delningen av . Tabell 9.9 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 6:4 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 6:4 . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till . Tabell 9.10 Anslagsutveckling 6:5 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 19 286 tkr prisnivå. 3Motsvarar 19 288 tkr prisnivå. 4Motsvarar 19 287 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för Val- myndighetens verksamhet. Tabell 9.11 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 6:5 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. , 2018 och 2019 beräknas anslaget P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 till , respektive . 9.15.6 6:6 Stöd till politiska partier Tabell 9.12 Anslagsutveckling 6:6 Stöd till politiska partier 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för stöd till politiska partier. Enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier lämnas stöd till politiskt parti som deltagit i val till dels som ett partistöd, dels som ett kanslistöd i taget räknat fr.o.m. . Parti- stödet lämnas som ett mandatbidrag. Tabell 9.13 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 6:6 Stöd till politiska partier Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 6:6 Stöd till politiska partier . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 6:6 Stöd till politiska partier besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017. Skälen för regeringens förslag: Enligt lagen (2006:999) om ekonomiadministrativa bestäm- melser för , ombudsmän och krävs bemyn- digande för beslut om bl.a. bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter under senare budgetår än det år budgeten avser, vilket gäller för stödet till politiska partier. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 6:6 Stöd till politiska partier besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Tabell 9.14 Beställningsbemyndigande för anslaget 6:6 Stöd till politiska partier Erhållet/föreslaget bemyndigande P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1 Området omfattar frågor om skydd och stöd för de nationella minoriteterna och de historiska minoritetsspråken som finansieras från anslag 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter respektive 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer. Verksamhet som rör de nationella minoriteterna bedrivs även inom t.ex. områdena utbildnings-, språk- och samepolitik. Utgifterna minskas inom området med 2016 jämfört med till följd av att tidigare tillfälliga satsningar för åtgärder för den nationella minoriteten romer upphör. –2019 ökas utgifterna med för att fortsätta arbetet med strategin för romsk inkludering. Tabell 10.1 Utgiftsutveckling inom område Nationella minoriteter 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. P R O P . 2 0 15 / 1 6: 1 U T G I F TS O M R Å D E 1