prop · H3031d18 · 2015-09-21 00:00:00 — Diagram 2.5 Andel av unga kvinnor och män i åldern 18–som inte har gymnasieutbildning och som inte studerar, procent (2014) .............................. Diagram 2.6 Andel kvinnor och män i åldern 30–med minst två års eftergymnasial utbildning (2014), procent.......................................................... Diagram 2.7 Andel lågpresterande 15-åringar i läsning, procent (2012), procent ...... Diagram 2.8 Andel lågpresterande 15-åringar i matematik, procent (2012) ............... Diagram 2.9 Andel lågpresterande 15-åringar i naturvetenskap, procent (2012) ....... Diagram 2.10 Andel barn i förskoleåldern som deltar i förskola, procent (2012) ...... Diagram 2.11 Andel vuxna (15–) som deltagit i utbildning, procent (2014)...... Diagram 2.12 Sysselsättningsgraden bland 20–34-åringar efter avlagd examen på gymnasial eller eftergymnasial nivå, (2008–2014).......................................... Diagram 2.13 Andel av personalen i förskola och fritidshem med pedagogisk Diagram 2.14 Andel lärare i obligatoriska skolformer samt förskoleklass med pedagogisk högskoleexamen /08–2014/15.................................................. Diagram 2.15 Andel lärare (heltidstjänster) i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan med pedagogisk högskoleexamen, 2010/11-2014/15 ......................................... Diagram 2.16 Andel lärare (heltidstjänster) med pedagogisk högskoleexamen i komvux, särvux och sfi 2010/11-2014/15............................................................ Andel barn i förskolor i enskild regi......................................................... Andelen barn i åldern 3–inskrivna i förskola .................................... Andel 6-åringar inskrivna i förskoleklass ................................................. Diagram 3.4 Elevutveckling i 1996–2014 ................................................. Diagram 3.5 Andelen elever som nådde kravnivån i nationella prov i årskurs 3, 2009/10–2013/14................................................................................................... Diagram 3.6 Andelen elever som fått minst provbetyget godkänt resoektive E i nationella prov årskurs 9 2006/07–2013/14 ........................................................ Diagram 3.7 Andel elever som fått ett godkänt betyg i samtliga ämnen i årskurs 9 2008/09–2013/14................................................................................................... Diagram 3.8 Genomsnittligt meritvärde i årskurs 9 2007/08–2013/14 ....................... Diagram 3.9 Behörighet till något av gymnasieskolans nationella program 2005/06– 2013/14 .................................................................................................................. Diagram 3.10 Andel elever av samtliga elever i obligatoriska skolformer som var inskrivna i grundsärskolan 2007/08–2014/15...................................................... Diagram 3.11 Svenska elevers resultat i internationella kunskapsmätningar 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 2000–2012........................................................................................................................ Diagram 4.1 Elevutveckling i gymnasieskolan 1996/97–2014/15................................ Diagram 4.2 Elever i gymnasieskolan per huvudman, uppdelat på kön 2014/15 ....... Diagram 4.3 Andel elever som fått minst betyget E i nationella prov i engelska 5, matematik 1a–1c, svenska 1 och svenska som andraspråk 1 vt 2014, per kön.. Diagram 4.4 Genomsnittlig betygspoäng i gymnasieskolan 1998/99-2013/14 .......... Diagram 4.5 Andel elever som fått minst betyget E i engelska 5, matematik 1a-1c, svenska 1 respektive svenska som andraspråk 1 i sitt examensbevis eller studiebevis omfattande minst 2 500 poäng, vt 2014........................................... Diagram 4.6 Andel nybörjare i gymnasieskolan 2007–2011 som fått slutbetyg (2007– 2010) eller som avslutat med examensbevis eller studiebevis omfattande minst 2 500 poäng (2011) ........................................................................... Diagram 4.7 Andel nybörjare i gymnasieskolan 2007–2011 som uppnått Diagram 4.8 Andel nybörjare i gymnasieskolan 2011 som fått examensbevis eller studiebevis om minst 2 500 poäng , fördelade efter grundläggande behörighet eller inte och program....................................................................... Diagram 4.9 Etableringsstatus för ungdomar som fått slutbetyg med grundläggande Diagram 4.10 Etableringsstatus för ungdomar som fått slutbetyg utan grundläggande behörighet eller som gått i årskurs 3 utan att få slutbetyg................................. Diagram 4.11 Etableringsstatus för ungdomar som gått i gymnasieskolan men aldrig påbörjat årskurs 3 på ett program........................................................................ Diagram 4.12 Elever i gymnasiesärskolan fördelat på kön 2008/09–2014/15............. Diagram 4.13 Elever i gymnasiesärskolan per typ av program och kön 2014/15 ....... Diagram 5.1 Elever i komvux 1994–2014.................................................................... Diagram 5.2 Kursdeltagare i komvux 1994–2014 ....................................................... Diagram 5.3 Heltidsstuderande i komvux 2010–2014................................................ Diagram 5.4 Andel kursdeltagare som slutfört, avbrutit respektive fortsatt en kurs inom komvux 2010–2014................................................................................... Diagram 5.5 Andel kursdeltagare som slutfört en kurs i komvux på gymnasial nivå med lägst godkänt betyg, 2010–2014 ................................................................ Diagram 5.6 Elever i särvux, ht 2010–ht 2014............................................................. Diagram 5.7 Elever totalt, nybörjare respektive kursdeltagare i sfi, 2010–2014....... Diagram 5.8 Andel kursdeltagare som slutfört, avbrutit respektive fortsatt studier i sfi 2010–2014 ...................................................................................................... Diagram 5.9 Andel elever med lägst provbetyget E på nationella slutprov i sfi i kurs B, C och D 2014 ................................................................................................. Diagram 5.10 Elever som började i sfi 2012–2014, andel med lägst godkänt betyg, fördelat på fullföljd högsta kurs och tidigare utbildningslängd ...................... Diagram 6.1 Studerande i .................................................................. Diagram 6.2 Andel examinerade från 2013 som hade ett arbete året efter avslutad utbildning .................................................................................... Diagram 6.3 Andel examinerade från som året efter avslutad utbildning (2013 och 2014) angav hur arbetet överenstämde med Diagram 6.4 Studerande i kompletterande utbildningar som fullföljt utbildningen fördelat på utbildningskategori. Diagram 7.1 Lärosätenas intäkter 2006–2014 ............................................................. Diagram 7.2 Andel som har påbörjat en svensk högskoleutbildning senast vid 25 års ålder bland personer födda –1988 med svensk eller utländsk 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 7.3 Universitet och högskolors intäkter för forskning 2004–2014 ............ Diagram 7.4 Doktorandnybörjare 2004–2014............................................................. Diagram 7.5 Doktorsexamina 2004–2014.................................................................... Diagram 8.1 Antal vetenskapliga artiklar, som ett mått på vetenskaplig produktivitet i och vissa mindre och medelstora länder 1996–2014 ............................ Diagram 8.2 Antal vetenskapliga artiklar i , och vissa större europeiska länder 1996–2014 ............................................................................. Diagram 8.3 Genomsnittligt antal fältnormaliserade citeringar per artikel för de mest citerade länderna inkl. 1999–2014. Diagram 8.4 Genomsnittligt antal fältnormaliserade citeringar per artikel för de mest citerade länderna inkl. 1996–2014. Diagram 8.5 Genomsnittligt antal fältnormaliserade citeringar för olika vetenskapsområden i –2014. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.godkänner att tidigare ställningstagande om att resurser för utbildning på grundnivå och avancerad nivå ska fördelas även på grundval av kvalitetsutvärderingar av utbildningars resultat inte längre ska gälla (avsnitt 9.5.3), 2.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2017–2023 (se avsnitt 10.1.5), 3.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:6 Särskilda insatser inom skolområdet ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 (se avsnitt 10.1.6), 4.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 (se avsnitt 10.1.7), 5.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2020 (se avsnitt 10.1.10), 6.bemyndigar regeringen att att för anslaget 1:13 Statligt stöd till vuxen- utbildning ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018 (avsnitt 10.1.13), 7.bemyndigar regeringen att att för anslaget 1:14 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 4 2017–2021 (avsnitt 10.1.14), 8.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:16 Fler anställda i lågstadiet ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2017 (se avsnitt 10.1.16), 9.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:17 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018 (se avsnitt 10.1.17), 10.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:19 Bidrag till lärarlöner ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2017 (se avsnitt 10.1.18), 11.bemyndigar regeringen att besluta om delägarskap i och att 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 –2019 besluta om ett årligt kapitaltillskott på högst . (avsnitt 10.2.16), 12.bemyndigar regeringen att för anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2021 (avsnitt 10.2.64), 13.bemyndigar regeringen att för anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 17 2017–2025 (avsnitt 10.3.1), 14.bemyndigar regeringen att –2018 besluta om svenskt medlemskap i () enligt rådets förordning (EG) nr 723/2009 av om gemenskapens rättsliga ram för ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur och att besluta om en medlemsavgift på högst (avsnitt 10.3.1), 15.bemyndigar regeringen att på bolagsstämma i rösta för att bolagets köpeskillings- fordran på European Spallation Source utdelas till aktieägarna, den svenska och den danska staten, och att i anslutning till stämman besluta att den svenska delen av fordran lämnas som bidrag till European Spallation Source (avsnitt 10.3.1), 16.bemyndigar regeringen att besluta om bidrag på högst till European Spallation Source (avsnitt 10.3.1), 17.bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar för statliga garantier, som uppgår till högst 600 000 000 kronor och gäller som längst , för överbryggningslån till European Spallation Source för konstruktionen av den Europeiska spallationskällan (ESS) (avsnitt 10.3.1), 18.bemyndigar regeringen att för anslaget 3:2 : Avgifter till internationella organisationer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2017–2021 (avsnitt 10.3.2), 19.bemyndigar regeringen att för anslaget 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2017–2034 (avsnitt 10.3.4), 20.bemyndigar regeringen att för anslaget 3:6 Rymdstyrelsen: Avgifter till internationella organisationer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2017–2021 (avsnitt 10.3.6), besluta om kapitaltillskott på högst till holdingbolag knutna till universitet (avsnitt 10.3.13), 22.bemyndigar regeringen att för anslaget 4:1 Internationella program besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017–2019 (avsnitt 10.4.1), 23.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning enligt följande uppställning: 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Särskilda insatser inom skolområdet Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. Bidrag till svensk undervisning i utlandet Fortbildning av lärare och förskolepersonal Bidrag till vissa studier Statligt stöd till vuxenutbildning Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning Fler anställda i lågstadiet : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå Tekniska högskolan: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Tekniska högskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå Linnéuniversitetet: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Linnéuniversitetet: Forskning och utbildning på forskarnivå 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå konstnärliga högskola: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå konstnärliga högskola: Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå Gymnastik- och : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Gymnastik- och : Forskning och forskarutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå i : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå i : Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå Försvarshögskolan: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Försvarshögskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet Särskilda utgifter inom universitet och högskolor Särskilda medel till universitet och högskolor Ersättningar för klinisk utbildning och forskning : Forskning och forskningsinformation : Avgifter till internationella organisationer 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Rymdstyrelsen: Avgifter till internationella organisationer Särskilda utgifter för forskningsändamål Utvecklingsarbete inom områdena utbildning och forskning 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 2 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utgiftsområdet Utbildning och universitets- forskning omfattar följande områden. –Förskola och grundskola förskola annan pedagogisk verksamhet förskoleklass grundskola grundsärskola specialskola sameskola fritidshem –Gymnasieutbildning gymnasieskola gymnasiesärskola –Kommunernas vuxenutbildning vuxenutbildning (komvux) särskild utbildning för vuxna (särvux) utbildning i svenska för invandrare (sfi) –Eftergymnasial yrkesutbildning utbildning inom vissa andra utbildningar med enskilda huvudmän –Universitet och högskolor högskoleutbildning på grundnivå, avance- rad nivå och forskarnivå samt forskning vid universitet och högskolor med staten som huvudman och enskilda utbildnings- anordnare inom högskoleområdet, dock ej som ingår i utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel och delar av utbildning och forskning vid Försvarshögskolan som ingår i utgifts- område 6 Försvar och samhällets krisbered- skap. statlig finansiering av forskning och forsk- ningsmyndigheter. I utgiftsområdet ingår även myndigheter inom skol-, vuxenutbildnings- och högskoleområdet och vissa myndigheter inom forskningsområdet samt medlemsavgifter till och verksam- heten vid Svenska . Dessutom ingår finansieringen av internationella kunskaps- mätningar. Både kommuner och enskilda kan vara huvudmän för förskola, fritidshem, annan pedagogisk verksamhet, förskoleklass, grund- skola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasie- särskola och medan enbart kommuner kan vara huvudmän för komvux, särvux och sfi. Landsting får under vissa förutsättningar vara huvudmän för vissa utbildningar. Staten är huvudman för speci- alskolan och sameskolan. Staten är också hu- vudman för universitet och högskolor, men det finns också ett antal enskilda utbildnings- anordnare inom högskoleområdet. Den, sett till antalet individer som omfattas, största verksamheten inom utgiftsområdet är (se tabell 2.1) där nästan en miljon elever går. Antalet elever har stigit något . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 serna tyder på att elevantalet kommer att fort- sätta att stiga fram till mitten av 2030-talet1. Ökningen förutspås bli . 1 SCB:s befolkningsprognos. Tabell 2.1 Antalet barn/elever/studerande 2009–2014, tusental1 Förskola, grundskola och gymnasieskola2 Svenska utlandsskolor2,4 Kvalificerad yrkesutbildning (KY) och yrkes- högskoleutbildningar (YH)6, 7 Utbildning på grundnivå och avancerad nivå6,10,11 1Uppgifterna avser läsår och är avseende antalet barn/elever/studerande hämtade från officiella statistik (, och NU-databas) om inget annat anges. Eventuella summeringsfel beror på avrundning. 2Avser antalet inskrivna barn och elever . 4Antal elever i reguljär utbildning. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 7Avser studerande på alla utbildningsomgångar som pågått under ett kalenderår (startade, avslutade och under hela kalenderåret pågående omgångar), inklusive de studerande som tillkommit under utbildningens gång. En person räknas som studerande så länge han eller hon finns med på minst en rekvisition av stats- bidrag. De som är registrerande på flera utbildningsomgångar under ett kalen- derår räknas en gång för varje omgång. Även de som är registrerade på flera omgångar inom en utbildning räknas en gång för varje omgång. Detta är dock en marginell andel (av de studerande 2011 och 2012). Tidsserien är uppdaterad utifrån den ovan beskrivna förändrade definitionen som infördes . inkluderades alla registre- rade studerande även de som hoppat av studierna året innan. 8Avser antal deltagare i långa kurser. 9Kompletterande utbildningar ska tillgodose olika utbildningsbehov utanför utbildningssystemet. Utbildningarna bedrivs av enskilda huvudmän, framför allt inom konsthantverk, friskvård m.m. Avser antalet elever , nettoräknat så att en elev bara räknas en gång. 10Avser helårsstudenter på grundnivå och avancerad nivå exklusive uppdrags- utbildning. 11Totaluppgifterna är hämtade från NU-databas. 12Avser antalet doktorander med minst en aktivitet motsvarande en procent av heltid. Uppgifterna är kompletterade med efterrapporteringar. Den näst största verksamheten, räknat i antalet individer, är förskolan som även den ökat något i omfattning . I likhet med förväntas den fortsätta att öka i omfattning. Antalet barn i förskoleåldern kommer enligt SCB:s prognoser att öka . Den verksamhet inom utgiftsområdet som haft den snabbaste volymmässiga tillväxten un- der är fritidshemmen. Såväl an- talet barn i åldern 6–som andelen av dessa som var inskrivna på fritidshem har ökat. Den snabba volymtillväxten förutses av demografiska skäl fortsätta under . Andra verksamheter som ökat i omfattning är förskoleklass och svenska för in- vandrare (sfi). Exempel på verksamheter som är relativt små och som minskat sett till deltagandet är pedagogisk omsorg, grundsärskolan och gymnasiesärskolan. till antalet anställda är förskolan den största verksamheten inom utgiftsområdet. Där arbetar cirka 99 000 personer (se tabell 2.2). Av dessa är cirka 95 000 kvinnor och cirka 4 000 män. Näst flest anställda finns inom där cirka 78 000 personer arbetar, varav cirka 60 000 är kvinnor och cirka 18 000 är män. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 2.2 Antalet lärare och personal 2009–2014, tusental1 Personal verksamma i flera skol-/verksamhetsformer Vuxenutbildning (totalt) 1Uppgifterna avser läsår och antalet elever/studerande/heltidstjänster om inget annat anges. 2Avser antalet anställda, exklusive arbetsledare, som arbetar med barn. 3Avser antalet årsarbetare. 5Avser antalet tjänstgörande lärare. 6Avser antalet årsarbetare. ingår inte längre personal verksam vid externa utbildningsanordnare i måttet över antal årsarbetare i komvux, antalet underskattats därför. 7Undervisande och forskande personal exklusive forskarstuderande. De totala kostnaderna för utbildningsväsendet uppgår till (se tabell 2.3). Det motsvarar av BNP. Den enskilt mest kostnadskrävande verksamheten är 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 följt av universitet och högskolor samt förskolan. Den underliggande demografiska utveck- lingen har lett till att kostnadsökningarna har varit stora inom förskolans och verksamhetsområden medan de krympt något inom bl.a. gymnasieskolans område. Kostna- derna för förväntas av demografiska skäl fortsätta att öka under . Enligt SCB:s befolknings- prognos förutses vidare antalet personer i ålders- kategorin 16–återigen att börja öka . Även kostnaden för gymnasieskolan kan då komma att öka. Tabell 2.3 Kostnader budgetåren 2009–2014, mdkr1 Andel av BNP i 1Redovisningen omfattar inte polisprogrammet, försvarsmaktens utbildningar, arbetsmarknads- och personalutbildning samt övrig utbildning hos privata utbildningsanordnare. Uppgifterna redovisas i löpande priser. 2Preliminära uppgifter , dock ej vad gäller KY, universitet och högskolor och studiestöd. 3Nettokostnad exklusive avgifter. 4Inklusive skolskjuts, reseersättning och inackordering. 5Omräknade kostnader baserat på antalet elever i reguljär utbildning. 6Inkluderar komvux, särvux och sfi.