prop · H20357 · 2015-02-03 00:00:00 — c)Om ett institut har fått den behöriga myndighetens tillstånd att använda egna LGD-skattningar för företagsexponeringar i enlighet med artikel 143 och det kan bryta ned sina EL- skattningar för förvärvade företagsfordringar till PD- och LGD-värden på ett sätt som bedöms som tillförlitligt av den behöriga myndigheten, får institutet använda den PD- skattning som detta tillvägagångssätt resulterar i. 3.PD för fallerade motparter ska vara . 4.Instituten får ta hänsyn till obetalt kreditriskskydd i PD enligt bestämmelserna i kapitel 4. Vid utspädningsrisk godtas, utöver de utfärdare av kreditriskskydd som avses i artikel , även säljaren av de förvärvade fordringarna, om följande vill kor är uppfyllda: a)Företaget har en kreditvärdering, tilldelat av ett kreditvär deringsinstitut, som enligt de behöriga myndigheterna mot svarar steg 3 eller högre på kreditkvalitetsskalan enligt de regler för riskvägning av exponeringar mot företag som anges i kapitel 2. b)Företaget har inte tilldelats en kreditvärdering av ett erkänt externt ratinginstitut, i fråga om institut som beräknar risk vägda exponeringsbelopp och förväntade förlustbelopp enligt internmetoden, men är internt klassificerad med ett PD-värde som motsvarar den kreditklassificering av externa kreditvär deringsinstitut som de behöriga myndigheterna har beslutat att tilldela steg 3 eller högre på kreditkvalitetsskalan enligt de regler för riskvägning av exponeringar mot företag som anges i kapitel 2. 5.Institut som använder egna LGD-skattningar får ta hänsyn till obetalt kreditriskskydd genom att anpassa PD-värden i en lighet med artikel 161.3. 6.För utspädningsrisk för förvärvade företagsfordringar ska PD anges till samma värde som institutets EL-skattning för utspädningsrisk. Om ett institut har fått den behöriga myndig hetens tillstånd att använda egna LGD-skattningar för företags exponeringar i enlighet med artikel 143 och institutet kan bryta ned sina EL-skattningar av utspädningsrisken för förvärvade fö retagsfordringar till PD- och LGD-värden på ett sätt som be döms som tillförlitligt av den behöriga myndigheten, får insti tutet använda den PD-skattning som detta tillvägagångssätt re sulterar i. Instituten får ta hänsyn till obetalt kreditriskskydd i PD enligt bestämmelserna i kapitel 4. Vid utspädningsrisk god tas, utöver de som tillhandahåller kreditriskskydd som anges i artikel , även säljaren av de förvärvade fordringarna, under förutsättning att villkoren i punkt 4 är uppfyllda. 7.Med avvikelse från artikel godtas de företagsenhe ter som uppfyller villkoren i punkt 4. Ett institut som har fått den behöriga myndighetens tillstånd att använda egna LGD-skattningar av utspädningsrisken för förvär vade företagsfordringar i enlighet med artikel 143 får godta obetalt kreditriskskydd genom att anpassa PD-värdena i enlighet med artikel 161.3. Förlust vid fallissemang (LGD) 1.Institut ska använda följande LGD-värden: a)Icke efterställda exponeringar utan godtagbar säkerhet: ; b)Efterställda exponeringar utan godtagbar säkerhet: ; c)Institut får ta hänsyn till betalt och obetalt kreditriskskydd vid beräkningen av LGD i enlighet med kapitel 4. d)Säkerställda obligationer som är berättigade till behandlingen iartikel 129.4 eller 129.5 får ges ett LGD-värde på . e)Exponeringar i icke efterställda förvärvade företagsfordringar ide fall där ett institut inte kan göra PD-skattningar eller för vilka institutets PD-skattningar inte uppfyller kraven i avsnitt 6: ; f)Exponeringar i efterställda förvärvade företagsfordringar i de fall där institutet inte kan göra PD-skattningar eller för vilka institutets PD-skattningar inte uppfyller kraven i avsnitt 6: ; g)Utspädningsrisk för förvärvade företagsfordringar: . 2.Om ett institut har fått den behöriga myndighetens till stånd att använda egna LGD-skattningar för företagsexpone ringar i enlighet med artikel 143 och institutet kan bryta ned sina EL-skattningar för förvärvade företagsfordringar till PD- och LGD-värden på ett sätt som bedöms som tillförlitligt av den behöriga myndigheten, får risk för fallissemang använda LGD-skattningen för förvärvade företagsfordringar. 3.Om ett institut har fått den behöriga myndighetens till stånd att använda egna LGD-skattningar för exponeringar mot företag, institut, nationella regeringar och centralbanker i enlig het med artikel 143, får obetalt kreditriskskydd godtas genom anpassning av PD eller LGD, under förutsättning att kraven i avsnitt 6 är uppfyllda och att de behöriga myndigheterna har gett sitt tillstånd till detta. Ett institut ska inte justera PD- eller LGD-värdet på garanterade exponeringar på så sätt att den ju sterade riskvikten blir lägre än vad motsvarande riskvikt för en jämförbar direkt exponering mot garantigivaren skulle vara. L 176/104 Europeiska unionens officiella tidning När det gäller de företag som avses i artikel 153.3, ska LGD-värdet för en jämförbar direkt exponering mot utfärdaren av kreditriskskyddet motsvara LGD-värdet för antingen en osäk rad facilitet i förhållande till garantigivaren eller en osäkrad facilitet i förhållande till gäldenären, beroende på om tillgängliga uppgifter och garantins struktur tyder på att det belopp som kan återvinnas i händelse av att både garantigivaren och gälde nären fallerar för den säkrade transaktionen är beroende av den finansiella situationen för garantigivaren eller gäldenären. Institut som inte har fått tillstånd att använda egna LGD- värden och konverteringsfaktorer för exponeringar mot företag, institut eller nationella regeringar och centralbanker ska ange en löptid (M) på för exponeringar till följd av repor eller värdepappers- eller råvarulån och en löptid (M) på för alla andra exponeringar. Alternativt ska de behöriga myndigheterna inom ramen för det tillstånd som avses i artikel 143 besluta om institutet ska till lämpa en löptid (M) enligt punkt 2 för alla exponeringar. Institut som har fått den behöriga myndighetens tillstånd att använda egna LGD-värden och konverteringsfaktorer för exponeringar mot företag, institut eller nationella regeringar och centralbanker i enlighet med artikel 143 ska beräkna M för varje sådan exponering enligt vad som anges i leden a–e i denna punkt med förbehåll för punkterna 3–5 i den här arti keln. Värdet på M får inte vara högre än , utom i de fall som anges i artikel 384.1 när M, såsom där anges, ska använ das. a)För ett instrument med ett fastställt betalningsflödesschema ska M beräknas enligt följande formel: ( (Xt · CFt )) M ¼ max 1,min där CFt betecknar kassaflöden (kapitalbelopp, räntebetal ningar och avgifter) som enligt kontraktet ska betalas av gäldenären t. b)För derivat som omfattas av ett ramavtal om nettning ska värdet på M anges till exponeringens vägda genomsnittliga återstående löptid, där M dock ska vara . Det teoretiska beloppet för varje exponering ska användas för att väga löptiden. c)För exponeringar vid transaktioner med derivatinstrument som tas upp i bilaga II med fullständiga eller nära fullstän diga säkerheter och marginallånetransaktioner med fullstän diga eller nära fullständiga säkerheter som omfattas av ett ramavtal om nettning ska värdet på M anges till transaktio nens vägda genomsnittliga återstående löptid, där M dock ska vara minst . d)För repor eller värdepappers- eller råvarulån som omfattas av ett ramavtal om nettning ska värdet på M anges till trans aktionens vägda genomsnittliga återstående löptid, där M dock ska vara minst . Det teoretiska beloppet för varje transaktion ska användas för att väga löptiden. e)Om ett institut har fått den behöriga myndighetens tillstånd att använda egna PD-skattningar för förvärvade företagsford ringar i enlighet med artikel 143 ska M för belopp som tagits i anspråk motsvara de förvärvade fordringarnas vägda genomsnittliga löptid, där M dock ska vara minst . Samma värde på M ska även användas för outnyttjade be lopp inom ramen för ett bindande köpåtagande, förutsatt att faciliteten innehåller effektiva sidovillkor, mekanismer som utlöser förtida amortering eller andra inslag som skyddar det köpande institutet från en betydande försämring av de framtida fordringar som det måste förvärva under facilitetens löptid. Om sådant skydd saknas, ska M för outnyttjade be lopp beräknas som summan av den mest långfristiga poten tiella fordringen enligt köpavtalet och den återstående löp tiden för köpfaciliteten, där M dock ska vara minst . f)För andra instrument än dem som nämns i denna punkt eller om ett institut inte kan beräkna M enligt led a, ska M sättas till den maximala återstående tid () som gäldenären får ta i anspråk för att uppfylla kontraktsförplik telserna fullt ut, där M dock ska vara . g)Institut som använder den metod baserad på interna model ler som redovisas i avsnitt 6 i kapitel 6 för beräkningen av exponeringsvärden ska för de exponeringar på vilka de till lämpar metoden, om löptiden för det mest långfristiga kont raktet i nettningsmängden är längre än , beräkna M enligt följande formel: tk · df tk · stk þ · tk · df tk · ð1 – stk Þ Xtk · df tk Europeiska unionens officiella tidning L 176/105 > 1år och lika med 1 om tk =förväntad exponering under den framtida pe rioden tk, =effektiv förväntad exponering tk, =den riskfria diskonteringsfaktorn för den framtida tidsperioden tk, och För kvalificerade kortfristiga exponeringar som inte är en del av institutens löpande finansiering av gäldenären, ska M vara minst . Kvalificerade kortfristiga exponeringar omfattar följande: a)Exponeringar mot institut till följd av avräkning av skulder i utländsk valuta. b)Självavvecklande finansiella transaktioner vid kortfristig han del, med anknytning till utbyte av varor eller tjänster och med upp till återstående löptid i enlighet med arti kel 4.1 led 80. c)Exponeringar till följd av avveckling av köp och försäljning av värdepapper inom ramen för ordinarie leveransperiod eller . tk ¼ tk – tk–1; h)Ett institut som använder en intern modell för att beräkna en ensidig kreditvärdighetsjustering får, om de behöriga myn digheterna godkänner detta, som M använda den effektiva kreditdurationen enligt skattningen med den egna modellen. Om inte annat följer av punkt 2, ska formeln i led a till lämpas för nettningsmängder där samtliga kontrakt har en ursprunglig löptid som understiger . i)Ett institut som beräknar exponeringsvärdena med hjälp av den metod baserad på interna modeller som redovisas i avsnitt 6 i kapitel 6 och som har tillstånd att använda en intern modell för den specifika risk som finns i innehav av omsatta skuldinstrument i enlighet med del 3 avdelning IV kapitel 5, ska ange M som 1 i den formel som anges i artikel 153.1, under förutsättning att institutet kan visa de behöriga myndigheterna att effekterna av riskklassmigration innefattas i dess interna modell för beräkning av specifik risk i innehav av omsatta skuldinstrument enligt artikel 383. d)Exponeringar till följd av kontantbetalning via elektronisk överföring och betalningar via elektroniska betalningstrans aktioner och förbetalda kostnader, inklusive övertrasseringar på grund av misslyckade transaktioner som inte överskrider ett litet antal överenskomna bankdagar. Vad gäller exponeringar mot företag som har sitt säte inom unionen och som har en konsoliderad omsättning och M i enlighet med punkt 1 i stället för att tillämpa punkt 2. Instituten får ersätta beloppet för de totala tillgångarna med 1 för företag som i första hand äger och hyr ut i icke-kommersiella bostadsfastigheter. 5.Löptidsobalanser ska behandlas i enlighet med kapitel 4. U n d e r a v s n i t t 2 j)Vid tillämpning av artikel 153.3 ska M vara lika med kredit riskskyddets effektiva löptid, dock . Om dokumentationen ställer krav på omprövning av mar ginalsäkerhet och förnyad värdering och den innehål ler bestämmelser som tillåter snabb avveckling eller avräkning av säkerheter i händelse av fallissemang eller oförmåga att för nya marginalsäkerhet, ska M vara minst för a)derivatinstrument som tas upp i bilaga II med fullständiga eller nära fullständiga säkerheter, H u s h å l l s e x p o n e r i n g a r Sannolikhet för fallissemang (PD) 1.En exponerings PD-värde ska vara . 2.PD-värdet för gäldenärer som har fallerat och – om en exponeringsansats används – för exponeringar där fallissemang föreligger ska vara . b)marginallånetransaktioner med fullständiga eller nära full ständiga säkerheter, och c)transaktioner med repor eller värdepappers- eller råvarulån. När det gäller utspädningsrisk för förvärvade fordringar, ska PD-värdet anges till samma värde som skattningen av EL för utspädningsrisk. Om ett institut kan bryta ned sina EL-skatt ningar för utspädningsrisk för förvärvade fordringar till PD- och LGD-värden på ett sätt som de behöriga myndigheterna bedömer som tillförlitligt får PD-skattningen användas. L 176/106 Europeiska unionens officiella tidning Obetalt kreditriskskydd får beaktas genom justering av PD-värden, om inte annat följer av artikel 164.2. Utöver de som tillhandahåller kreditriskskydd enligt artikel godtas vid utspädningsrisk även säljaren av de förvärvade fordringarna, om villkoren i artikel 160.4 är uppfyllda. Förlust vid fallissemang (LGD) 1.Instituten ska ta fram egna skattningar av LGD-värden med iakttagande av kraven i avsnitt 6 och under förutsättning att det beviljas av de behöriga myndigheterna i enlighet med artikel 143. För utspädningsrisk för förvärvade fordringar ska ett LGD-värde på användas. Om ett institut kan bryta ned sina skattningar av EL för utspädningsrisk för förvärvade ford ringar till PD- och LGD-värden på ett tillförlitligt sätt, får insti tutet använda sin egen LGD-skattning. 2.Obetalt kreditriskskydd får erkännas som godtagbart för en enskild exponering eller grupp av exponeringar genom ju stering av PD- och LGD-skattningarna, under förutsättning att kraven i artikel 183.1–183.3 är uppfyllda och de behöriga myndigheterna har gett sitt tillstånd. Ett institut ska inte justera PD- eller LGD-värdet på garanterade exponeringar på så sätt att den justerade riskvikten blir lägre än vad motsvarande riskvikt för en jämförbar direkt exponering mot garantigivaren skulle vara. 3.Vid tillämpning av artikel 154.2 ska LGD-värdet för en jämförbar direkt exponering mot den utfärdare av kreditrisk skyddet som avses i artikel 153.3 vara LGD-värdet för antingen en osäkrad facilitet i förhållande till garantigivaren eller en osäk rad facilitet i förhållande till gäldenären, beroende på om till gängliga uppgifter och garantins struktur tyder på att det belopp som kan återvinnas, i händelse av att både garantigivaren och gäldenären fallerar för den säkrade transaktionen, är beroende av den finansiella situationen för garantigivaren eller gäldenären. 4.Det genomsnittliga exponeringsvägda LGD-värdet för alla hushållsexponeringar mot säkerhet i bostadsfastigheter utan statliga garantier får inte understiga . Det genomsnittliga exponeringsvägda LGD-värdet för alla hus hållsexponeringar mot säkerhet i kommersiella fastigheter utan statliga garantier får inte understiga . På grundval av de uppgifter som samlas in i enlighet med artikel 101 och med beaktande av den framtida utvecklingen på fastighetsmarknaden och andra relevanta indikatorer, ska de behöriga myndigheterna regelbundet, dock minst en gång , göra en bedömning av huruvida LGD-minimivärdena i punkt 4 i den här artikeln är lämpliga för exponeringar mot säkerhet i bostadsfastigheter eller kommersiella fastigheter belägna inom deras territorium. De behöriga myndigheterna får i lämpliga fall på grundval av bedömningar av den finansiella stabiliteten fastställa högre minimivärden för det genomsnittliga expone ringsvägda LGD-värdet för exponeringar som är säkrade genom fastigheter belägna inom deras territorium. De behöriga myndigheterna ska underrätta om alla änd ringar av LGD-minimivärdena som de gör i enlighet med det första stycket och ska offentliggöra dessa LGD-värden. ska utarbeta förslag till tekniska standarder för tillsyn för att specificera de villkor som de behöriga myndigheterna ska beakta vid fastställandet av högre LGD-minimivärden. ska överlämna dessa förslag till tekniska standarder för tillsyn till kommissionen . Kommissionen ska delegeras befogenhet att anta de tekniska standarder för tillsyn som avses i artiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1093/2010. Instituten i en medlemsstat ska tillämpa de högre LGD- minimivärden som har fastställts av behöriga myndigheter i en annan medlemsstat avseende exponeringar som är säkrade ge nom fastigheter belägna i denna medlemsstat. U n d e r a v s n i t t 3 A k t i e e x p o n e r i n g a r e n l i g t P D / L G D - M e t o d e n Aktieexponeringar enligt PD/LGD-metoden PD-värdena ska fastställas enligt metoderna för företags exponeringar. Följande minimivärden för PD ska tillämpas: a)0,för exponeringar i börsnoterade aktier, om place ringen är en del av en långfristig kundrelation. b)0,för exponeringar i ej börsnoterade aktier, om avkast ningen på placeringen är baserad på regelbundna och åter kommande kassaflöden som inte härrör från realisationsvins ter. c)0,för exponeringar i börsnoterade aktier, inbegripet övriga korta positioner enligt artikel 155.2. d)1,för alla övriga aktieexponeringar, inbegripet övriga korta positioner enligt artikel 155.2. Europeiska unionens officiella tidning L 176/107 2.Exponeringar i icke noterade aktier i tillräckligt diversifie rade portföljer får ges ett LGD-värde på . Alla övriga så dana exponeringar ska ges ett LGD-värde på . 3.Alla exponeringar ska ges ett M-värde . A v s n i t t 5 E x p o n e r i n g s b e l o p p Exponeringar mot företag, institut, nationella regeringar och centralbanker samt hushållsexponeringar Om inget annat anges, ska exponeringsbeloppet för expo neringar i balansräkningen vara det redovisade värdet mätt utan hänsyn till eventuella kreditriskjusteringar. Denna regel gäller även för tillgångar som köpts till ett pris som skiljer sig från skuldbeloppet. För köpta tillgångar betecknas skillnaden mellan skuldbelopp och det redovisade värdet som efter särskilda kreditriskjuste ringar registrerades i institutens balansräkningar vid köp av till gången som underkurs om skuldbeloppet är större och som överkurs om det är mindre. 2.Om instituten använder ramavtal om nettning i fråga om repor eller värdepappers- eller råvarulån ska exponeringsbelop pet beräknas enligt kapitlen 4 eller 6. 3.För beräkning av exponeringsbeloppetvid nettning i ba lansräkningen av lån och insättningar ska instituten använda de metoder som anges i kapitel 4. 4.Vid leasingavtal ska exponeringsbeloppet motsvara nuvär det av minimileasingbetalningarna. Med "minimileasingbetal ningar" avses de betalningar som leasingtaga ren förpliktas eller kan förpliktas att göra samt alla förmånliga köpoptioner (som skäligen kan antas komma att utnyttjas). Om en annan part än leasingtagaren kan förpliktas att betala rest värdet för ett leasingobjekt och denna betalningsskyldighet upp fyller kraven i artikel 201 för godtagbart tillhandahållande av kreditriskskydd samt kraven för godkännande av andra slag av garantier i artikel 213, kan betalningsskyldigheten betraktas som ett obetalt kreditriskskydd i enlighet med kapitel 4. 5.När det gäller kontrakt i bilaga II, ska exponeringsbeloppet fastställas genom de metoder som anges i kapitel 6 och inte ta hänsyn till någon kreditriskjustering. Exponeringsbeloppet för beräkning av riskvägda expone ringsbelopp för förvärvade fordringar ska motsvara det värde som fastställs i enlighet med punkt 1 minus kapitalbaskrav för utspädningsrisk före kreditriskreducerande åtgärder. 7.Om en exponering har formen av värdepapper eller råva ror som sålts, ställts som säkerhet eller lånats ut inom ramen för repor eller värdepappers- eller råvarulån, transaktioner med långfristig avveckling och marginallån, ska exponeringsbeloppet motsvara värdepapperens eller råvarornas värde enligt artikel 24. Om den fullständiga metod för finansiella säkerheter som anges iartikel 223 används, ska exponeringsbeloppet ökas med den volatilitetsjustering som är tillämplig för dessa värdepapper eller råvaror enligt den artikeln. Exponeringsbeloppet för repor, vär depappers- eller råvarulån, transaktioner med långfristig avveck ling och marginallån kan fastställas i enlighet med antingen kapitel 6 eller artikel 220.2. 8.Exponeringsvärdet för följande poster ska beräknas som det belopp som inte utnyttjats av åtagandet multiplicerat med en konverteringsfaktor. Instituten ska använda följande konver teringsfaktorer i enlighet med artikel 151.8 för exponeringar mot företag, institut, nationella regeringar och centralbanker: a)För låneramar som när som helst är villkorslöst återkalleliga av institutet utan förhandsanmälan eller som automatiskt kan annulleras om låntagarens kreditvärdighet försämras ska en konverteringsfaktor på tillämpas. För att kunna tillämpa en konverteringsfaktor på ska instituten aktivt övervaka gäldenärens finansiella ställning och de interna kontrollsystemen ska göra det möjligt att upp täcka en försämring av gäldenärens kreditkvalitet. Outnytt jade låneramar kan betraktas som villkorslöst återkalleliga, om villkoren tillåter institutet att annullera dem i den ut sträckning som lagstiftningen om konsumentskydd och an knutna områden medger. b)För kortfristiga remburser där levererade varor utgör säkerhet ska en konverteringsfaktor på tillämpas för både det öppnande och bekräftande institutet. c)För outnyttjade köpåtaganden för rullande förvärvade ford ringar, vilka kan återkallas villkorslöst eller annulleras när som helst av institutet utan förhandsanmälan, ska en kon verteringsfaktor på tillämpas. För att kunna tillämpa en konverteringsfaktor på ska instituten aktivt övervaka gäldenärens finansiella ställning och de interna kontrollsyste men ska göra det möjligt att upptäcka en för sämring av gäldenärens kreditkvalitet. L 176/108 Europeiska unionens officiella tidning d)För övriga låneramar, note issuance facilities (NIF) och revol ving underwriting facilities (RUF) ska en konverteringsfaktor på tillämpas. e)Institut som uppfyller kraven för användning av egna skatt ningar av konverteringsfaktorer enligt avsnitt 6 får använda sina egna skattningar av konverteringsfaktorer för olika pro dukttyper enligt leden a–d, under förutsättning att de behö riga myndigheterna tillåter det. 9.Om ett åtagande avser en förpliktelse att ingå ett annat åtagande ska den lägre av de två konverteringsfaktorerna för de enskilda åtagandena användas. 10.För alla övriga poster utanför balansräkningen utom de som nämns i punkterna 1–8, ska exponeringsbeloppet vara lika med följande procentandelar av postens värde: a)om det är en högriskpost. b)om det är en medelriskpost. c)om det är en medel-/lågriskpost. d)om det är en lågriskpost. Vid tillämpning av denna punkt ska poster utanför balansräk ningen indelas i riskkategorier enligt bilaga I. 1.Exponeringsbeloppet för aktieexponeringar ska vara det redovisade värdet efter särskilda kreditriskjusteringar. 2.Exponeringsbeloppet för aktieexponeringar utanför balans räkningen ska vara det nominella värdet efter nedsättning av det nominella värdet genom kreditriskjusteringar specifika för denna exponering. Exponeringsbeloppet för övriga motpartslösa tillgångar ska vara det redovisade värdet efter särskild kreditriskjustering. A v s n i t t 6 K r a v p å i n t e r n m e t o d e n U n d e r a v s n i t t 1 R i s k k l a s s i f i c e r i n g s s y s t e m 1.Om ett institut använder flera riskklassificeringssystem, ska motiven för valet av system för en viss gäldenär eller en viss transaktion dokumenteras och tillämpas på ett sådant sätt att det avspeglar risknivån på ett tillfredsställande sätt. 2.Kriterier och metoder för riskklassificering ska periodiskt ses över för att fastställa om de är lämpliga med hänsyn till den aktuella portföljen och de yttre förutsättning arna.