prop · H20365 · 2015-03-11 00:00:00 — I meddelandet om ett kretsloppssamhälle presenteras mål och initiativ som syftar till en omställning från en linjär till en cirkulär ekonomi (även kallat kretsloppssamhälle). Ökad resurseffektivitet på avfallsområdet ska enligt meddelandet uppnås genom bl.a. höjda målnivåer för material- återvinning av vissa avfallsströmmar. ställer sig bakom kommissionens samlade grepp kring en Skr. 2014/15:65 cirkulär ekonomi som innebär att synen på avfall som en resurs främjas och att farliga ämnen inte återcirkuleras. välkomnar också att kommissionen lyfter fram behovet av förändringar längs hela värde- kedjan, nya samarbeten mellan olika aktörer, nya affärsmodeller (t.ex. att sälja en tjänst i stället för en produkt) och den finansiella sektorns roll. Vissa av frågorna i meddelandet återspeglas i miljörådets slutsatser (se avsnitt 48.1). Rådsslutsatserna behandlar bl.a. behovet av en omställning till en grön ekonomi som bidrar till minskad miljö- och klimatpåverkan som ökade konkurrensfördelar, fler jobb, välfärd och att resurser för framtida behov säkerställs. Avfalls- lagstiftningspaketet dras tillbaka i kommissionens arbetsprogram men ska enligt samma arbetsprogram ersättas av ett annat förslag för att främja en cirkulär ekonomi som ska läggas . Klimatförändringarna är en av vår tids största utmaningar. För att klara klimatutmaningarna och främja en hållbar utveckling krävs en ambitiös och sammanhållen klimatpolitik globalt och inom EU. EU är en drivande kraft i arbetet för en ny global rättsligt bindande klimat- överenskommelse. 49.1FN:s ramkonvention om klimatförändringar har förhandlingarna under fortsatt. Avsikten är att enas om en ny rättsligt bindande klimatöverenskommelse vid det tjugoförsta partsmötet i (COP 21) som ska gälla för tiden . Förhandlingar om att öka den totala ambitionsnivån i åtagandena har också förts. antog rådsslutsatser som är grunden för EU:s ståndpunkt vid det tjugonde partsmötet under konventionen i , , (COP 20). har verkat för att en ny rättsligt bindande klimatöverenskommelse ska omfatta alla länder och innehålla tillräckligt ambitiösa utsläpps- minskningar för att hålla den globala uppvärmningen under två grader. Inför COP 20 i har arbetat för att EU ska driva på för beslut om den information som ska lämnas in tillsammans med länders nationellt beslutade bidrag INDC om utsläppsminskningar och om en granskningsfas för att se till att de nationella bidragen blir tillräckligt ambitiösa för att nå två-gradersmålet. Frågor som rör internationell finansiering för klimatåtgärder har stor betydelse för de internationella klimatförhandlingarna och för förutsättningarna för att kunna begränsa globala klimatförändringar. EU:s ståndpunkt i frågan inför COP 20 i behandlades vid Ekofin- rådet . Samråd ägde rum med inför detta möte. 2014/15:65 Rådsslutsatserna från betonar särskilt betydelsen av den gröna klimatfonden och uppmanar alla länder som har möjlighet att bidra till dess initiala resursmobiliseringsprocess. Fonden ska stödja utsläpps- begränsningar och anpassning i utvecklingsländer och väntas bli en viktig kanal för internationell klimatfinansiering . Överläggning med miljö- och jordbruksutskottet och samråd med ägde rum inför miljörådet. Förberedelserna för ratificeringen av Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod som löper pågår inom EU. Kommissionen presenterade ett förslag till hur EU:s ratificering bör ske som har förhandlats . 49.2 för klimat och energipolitiken till Efter en längre tids förberedelser och diskussioner presenterade kommissionen ett meddelande i form av förslag till ett ramverk för EU:s klimat och energipolitik till 2030 (se faktapromemoria 2013/14:FPM56). Förslaget omfattar bl.a. ett mål att utsläppen av växthusgaser inom EU ska minska till 2030 jämfört med 1990 och ett mål om förnybar energi i EU till 2030. juli presenterade kommissionen ett kompletterade förslag om ett mål om energieffektivisering i EU. Förslagen har behandlats i flera rådsformationer inklusive miljö, TTE, jordbruk och fiske samt har verkat för en hög ambitionsnivå och ett högre mål för att minska utsläppen av växthusgaser och för en kostnadseffektiv fördelning av ansvaret för åtgärderna. har drivit på för en hög ambition när det gäller målen för förnybar energi och energi- Vid beslutades om mål för minskning av växthusgasutsläppen till 2030, minst 27 procent energieffektivisering och förnybar energi. Energieffektiviseringsmålet ska ses över 2020 för en eventuell höjning Beslutet innefattade även principer för fördelningen av ansvaret för klimatmålet. Den del av utsläppen som omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS) ska minska med 43 procent till 2030. Övriga utsläpp ska minska jämfört med 2005 och dessa utsläppsminskningar ska fördelas mellan medlems- staterna enligt vissa kriterier. Enligt beslutet upprättas också ett antal mekanismer för att bl.a. stödja moderniseringen av energisystemen i framför allt EU:s medlemsstater i östra . rådet kommer vara en central utgångspunkt när EU:s bidrag till de globala utsläppsminskningarna inför det 21:a partsmötet under klimatkonventionen i ska fastställas . Överläggning med miljö- och jordbruksutskottet ägde rum och oktober och information lämnades till utskottet , juni och Överläggning med näringsutskottet ägde rum och Samråd med ägde rum , juni, september, oktober Överläggningen med miljö- och utrikesutskottet samt Skr. 2014/15:65 samrådet med som ägde rum var inför rådet för allmänna frågor och . 49.3EU:s system för handel med utsläppsrätter och förslag om marknadsstabilitetsreserv Kommissionen lade fram ett förslag om en marknadsstabilitets- reserv för EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS) med syfte att stärka systemet. Kommissionens förslag om en stabilitetsreserv innebär att det totala antalet utsläppsrätter på marknaden ska beräknas och publiceras av kommissionen . Baserat på denna beräkning flyttas utsläppsrätter till eller ifrån reserven för att förhindra att stora över- eller underskott av utsläppsrätter uppstår på marknaden. Kommissionens förslag om en stabilitetsreserv har behandlats i rådet och vid beslutades att en marknadsstabilitetsreserv ska införas. Fortsatt behandling om detaljerna i förslaget har sedan fortsatt i rådet. stöder kommissionens förslag om en stabilitetsreserv. anser dock att den i sig inte är tillräcklig för att stärka handelssystemet utan bör kompletteras med andra åtgärder för att åtgärda det nuvarande överskottet i närtid. Överläggning med miljö- och jordbruksutskottet ägde rum inför miljörådet . Samråd med inför miljörådet ägde rum . 49.4Utsläppsrätter och flyget inklusive för luftfartsfrågor beslöt EU att begränsa flygets klimatpåverkan. 2012 ingår flygningar till och från samt inom EU i EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS). ”stoppa klockan”, vilket innebär att flygningar till och från tredjeland tillfälligt undantas från EU ETS för tills framsteg om ett globalt marknadsbaserat styrmedel nås i för luftfartsfrågor På , enades världens länder om att arbeta fram ett globalt marknadsbaserat styrmedel för Styrmedlet ska godkännas på 2016 och Kommissionen lade fram ett förslag till ändring av ett direktiv som innebär att samtliga flygplatser inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) omfattas av EU ETS (se faktapromemoria 2013/14:FPM36). Förslaget har behandlats i rådet och i under 2013 och 2014. En majoritet av EU:s medlemsstater ansåg dock att beslutet om att ”stoppa klockan” skulle förlängas och gälla fram till 2016, vilket också blev det slutgiltiga beslutet som rådet och tog . 2014/15:65 Överläggning med miljö- och jordbruksutskottet om kommissionens förslag ägde rum . 49.5Mätning, rapportering och verifiering av koldioxidutsläpp från sjötransporter kommissionen ett förslag till förordning om regler för mätning, rapportering och verifiering (MRV) av koldioxidutsläpp från sjötransporter (se faktapromemoria 2012/13:PM147). Det långsiktiga målet är att bygga upp ett regelverk som kan bli en förebild för en global reglering av sjöfartens utsläpp av växthusgaser. Förslaget har behandlats i rådet och . inledde det italienska ordförandeskapet förhandlingar med Europarlamentet och en överens- kommelse kunde träffas i första läsning. bekräftade miljörådet den politiska överenskommelsen. har verkat för ett fungerande system som kan bidra till att uppfylla det långsiktiga målet för att EU ska kunna vara ledande i arbetet med att vidta åtgärder på global nivå för att minska utsläppen från sjöfarten. Samråd med ägde rum . Kommissionen presenterade ett luftvårdspaket som omfattar fyra delar (se faktapromemoria 2013/14:FPM49): en strategi för hur luftfrågorna ska hanteras fram , ett reviderat direktiv för nationella utsläppstak för vissa luftföroreningar (det s.k. takdirektivet), ett nytt direktiv för att minska föroreningarna från medelstora förbränningsanläggningar och ett förslag att godkänna de nya utsläppstaken för luftföroreningar i Göteborgsprotokollet under FN:s konvention om långväga transporterade luftföroreningar. I förslaget till revidering av takdirektivet föreslås bindande utsläppstak för svaveldioxid, kväveoxider, lättflyktiga organiska föreningar (VOC) och ammoniak. Dessutom föreslås nya tak för metan och partiklar PM2.5, där sot ingår. desamma som i Göteborgsprotokollet, som reviderades . kommer utsläppstaken att skärpas ytterligare. I direktivet om medelstora förbränningsanläggningar har kommissionen föreslagit en begränsning av utsläpp av föroreningarna till luften av kväveoxider, svaveldioxid och partiklar från förbrännings- anläggningar med en installerad effekt om men Takdirektivet och direktivet om medel- stora förbränningsanläggningar har behandlats i rådet . antog den föreslagna allmänna riktlinjen för direktivet om verkar för en hög ambitionsnivå i båda direktivförslagen då det stor vikt för de europeiska medborgarnas hälsa och miljö att åtgärdsarbetet för att minska luftföroreningarna intensifieras. 2014/15:65 övergripande prioriteringen för är att ambitiösa taknivåer behålls. Utan en ambitiös målsättning på EU-nivå har ingen möjlighet att nå de nationella miljökvalitetsmålen om luftkvalitet, försurning och övergödning. En ambitiös målsättning är också nödvändig för att uppnå vad EU:s medlemsstater har åtagit sig i det sjunde miljöhandlings- programmet, det vill säga att luftkvalitetsnivåerna inte ska medföra betydande negativa effekter på människors hälsa och miljön. Överläggning med miljö- och jordbruksutskottet samt samråd med ägde rum . hade miljö- och jordbruksutskottet en överläggning om direktivet för medelstora förbränningsanläggningar inför miljörådet . I samband med detta hade även samråd om direktivet. I samband med att kommissionen presenterade sitt arbets- program för annonserades det att takdirektivet kommer att modifieras utifrån de överenskommelser som har nåtts i energi- och klimatramverket 2030 vid . Bränslekvalitetsdirektivet (98/70EG) ger kommissionen i uppgift att genom kommittéarbetet bl.a. fastställa en metod för beräkning av växthusgasutsläpp under hela bränslets livscykel från fossila drivmedel och från utvinningen av energi. finns en ny artikel i bränslekvalitetsdirektivet som innebär krav på varje leverantör av fossila drivmedel och energi (bensin, diesel, naturgas och elektricitet) att minska sina livscykelutsläpp av växthusgaser så att de uppgår till maximalt av det genomsnittliga utsläppet från fossila drivmedel inom EU. Ett första förslag till beräkningsmetod från kommissionen fick inte tillräckligt med stöd vid en omröstning i bränslekvalitetskommittén. presenterade kommissionen ett nytt förslag till genomförande. och röstade nej när rådets arbetsgrupp för miljö god- kände förslaget till överenskommelse om genomförandet eftersom ambitionsnivån var för låg. Vid behandlingen i miljöutskottet (ENVI) röstade en majoritet av ledamöterna för en resolution mot överenskommelsen. röstade plenum ner resolutionen med siffrorna 337 ja, 325 nej och 48 nedlagda. För att resolutionen skulle gå igenom krävdes stöd av en kvalificerad majoritet av ledamöterna, dvs. Därmed kommer överens- kommelsen att träda i kraft. Naturresurser och biologisk mångfald Att bevara biologisk mångfald är en av vår tids stora miljöutmaningar. För att bevara och hållbart nyttja biologisk mångfald är internationellt samarbete av högsta vikt inom EU och globalt. samordnas inom EU-samarbetet. antogs förordning om förebyggande och hantering av introduktion och spridning av invasiva främmande arter. förordningen är att komma tillrätta med de negativa effekter som invasiva främmande arter har på biologisk mångfald och ekosystem- tjänster (se faktapromemoria 2013/14:FPM7). Av de mer än 12 000 främmande arter som finns i miljön inom EU har 10– reproducerat och spridit sig samt orsakat miljömässig, ekonomisk och Invasiva främmande arter är en av de största orsakerna till förlust av biologisk mångfald. De kan även orsaka sjukdomar samt skada infrastruktur, jordbruk och skogsbruk. Förordningen innebär bl.a. att arter som är s.k. invasiva främmande arter av unionsbetydelse inte avsiktligt får föras in i EU, släppas ut på marknaden eller i miljön, användas eller tillåtas reproducera sig. medlemsstaterna göra en analys av spridningsvägarna för dessa arter, upprätta och genomföra handlingsplaner för att ta itu med de prioriterade spridningsvägar som medlemsstaten har identifierat samt inrätta ett Om en medlemsstat upptäcker en invasiv främmande art av unionsbetydelse ska utrotningsåtgärder vidtas. Förordningen träder i kraft . välkomnar förordningen och anser att det är angeläget att ett system för hantering av invasiva främmande arter inom EU kommer till Överläggning med miljö- och jordbruksutskottet respektive samråd med ägde rum . 50.2 Tillträdesregler till genetiska resurser under Nagoyaprotokollet presenterade kommissionen ett förslag till förordning om att följa tillträdesregler till genetiska resurser i syfte att EU och dess medlemsstater ska genomföra Nagoyaprotokollet under Konventionen om biologisk mångfald. Rådet och Europarlamentet nådde en överens- kommelse om förordningen . Förordningen trädde i kraft och användarnas skyldigheter börjar gälla . har välkomnat en förordning som möjlig- gör ett genomförande av Nagoyaprotokollet inom EU. var det överläggning med miljö- och jordbruksutskottet och samråd med inför miljörådsmöten. Partsmöte för konventionen om biologisk Det tolfte partsmötet för Konventionen om biologisk mångfald (COP 12) ägde rum i Pyeongchang, . I anslutning till mötet hölls också det sjunde partsmötet för Cartagenaprotokollet och det första rådsslutsatser som utgjorde mandat för EU:s ståndpunkt vid dessa möten. 2014/15:65 Slutsatserna lyfter bl.a. fram EU:s åtagande om en fördubbling av finansieringen till utvecklingsländer och vikten av att identifiera ekologiskt och biologiskt viktiga områden i världshaven, i linje med inställning. verkade med framgång för en betoning av att integrera värdet av ekosystemtjänster i planer för utveckling och fattigdomsbekämpning, liksom i den privata sektorn. Rådsslutsatserna behandlades vid informationstillfälle i Miljö- och jordbruksutskottet och i samråd med . Besluten som togs vid COP 12 stärker genomförandet av konventionens strategiska plan och de s.k. Aichimålen som beslutades i , . Under mötet lanserades en uppföljningsrapport som beskriver statusen för biologisk mångfald globalt och dess slutsatser integrerades i partsmötets beslut. Under mötet den 15–antogs Gangwon deklarationen om biologisk mångfald och hållbar utveckling. Deklarationen fokuserar på betydelsen av att integrera frågor om biologisk mångfald i arbetet med FN:s utvecklingsagenda samt i hållbarhetsmålen. Ett av partsmötets viktigaste beslut rörde mobilisering av resurser. Det preliminära mål om fördubbling av internationella flöden som antogs vid det förra partsmötet (COP-11) bekräftades, i linje med ståndpunkt. Den ökade omfattningen av olaglig handel med vilda djur och växter har lett till ökad politisk uppmärksamhet kring frågan. utfärdade en resolution där man efterlyste en särskild handlingsplan på EU-nivå. I kommissionens meddelande från om mot olaglig handel med vilda djur och växter understryks vikten av att och på ett mer effektivt sätt ta itu med det globala problem som olaglig handel med vilda djur och växter utgör och som innebär att vissa arter kan komma att utrotas (se faktapromemoria 2013/14:FPM63). Befintliga åtgärder på EU-nivå för att stödja kampen mot olaglig handel med vilda djur och växter både globalt och inom EU analyseras. Meddelandet föreslår även ett initiativ till en diskussion om EU:s framtida strategi för att bekämpa olaglig handel med vilda djur och växter. välkomnar kommissionens meddelande och är positiv till en eventuell framtida heltäckande strategi i frågan. 51 Kemikalier och avfall EU driver på för internationella åtgärder som kompletterar åtgärder på nationell nivå och EU-nivå, i syfte att skydda människor och miljön mot farliga kemikalier och säkra att avfallet kan utnyttjas som resurs. Problematiken med negativa effekter på hälsa och miljö orsakade av farliga ämnen är gränsöverskridande och förstärks av en globaliserad 2014/15:65 ekonomi. Det sker en diffus spridning av ämnen från varor vid användning i vår vardag och i avfallsledet. Kvicksilverkonventionen, den s.k. Minamatakonventionen, slut- förhandlades och antogs . deltog , inom ramen för EU:s delegation, i ett sjätte förhandlingsmöte med syfte att förbereda för konventionens ikraftträdande samt det första partsmötet i konventionen som väntas äga rum . Konventionen innebär stora framsteg för det globala kemikaliearbetet och är viktig för att ska kunna nå miljömålet Giftfri miljö. har, både inom EU och globalt, varit ett av de mest drivande länderna för att få till stånd en ambitiös global kvicksilverkonvention. De globala förhandlingarna är även en drivkraft för EU:s interna arbete med kvicksilver. Till följd av grönboken om en europeisk strategi för plastavfall i miljön presenterade kommissionen ett förslag om ändring av förpackningsdirektivet. Syftet med förslaget var att begränsa de negativa effekterna på miljön som användningen av plastbärkassar orsakar, särskilt i form av nedskräpning, och att uppmuntra avfallsförebyggande åtgärder och en mer effektiv användning av resurser som de socioekonomiska effekterna begränsas (se fakta- promemoria 2013/14:FPM30). Kommissionens förslag innebar att medlemsstaterna från ikraftträdandet av ändringsdirektivet skulle vidta åtgärder (nationella minskningsmål, ekonomiska styrmedel eller saluföringsrestriktioner) för att uppnå en minskad förbrukning av tunna plastbärkassar och därefter rapportera till kommissionen om effekten av de vidtagna åtgärderna. och rådet nådde en överenskommelse i en tidig andra läsning om förslaget . Överenskommelsen innebär att alla medlemsstater måste säkerställa antingen att tunna plastbärkassar inte tillhandahålls gratis vid försäljning av varor till konsumenter, om inte andra lika effektiva styrmedel har införts, eller vidta åtgärder som säkerställer att specificerade mål om högsta tillåtna genomsnittliga förbrukning av tunna plastbärkassar uppnås respektive 2025. Ändringen av direktivet gör det möjligt för medlemsstaterna att såväl behålla som införa nationella förbud mot tunna plastbärkassar, förutsatt att sådana handelsbegränsande åtgärder är proportionerliga och icke diskriminerande. Direktivet tillåter även att medlemsstaterna vidtar åtgärder mot andra plastbärkassar än sådana tunna plastbärkassar som omfattas av de nya kraven. bekräftade den politiska överenskommelse som rådet och har nått i första läsning om förslaget. Kommissionen presenterade ett förslag till ändring av flera av EU:s direktiv om avfall (se faktapromemoria 2013/14:FPM104). Ändrings- förslaget är en del av det s.k. gröna paketet som presenterades av kommissionen. Åtgärderna i förslaget ligger i linje med färdplanen för ett resurseffektivt och EU:s sjunde miljöhandlingsprogram. Målsättningen med förslaget är att se till att materialåtervinning och användning av återvunnet avfall blir en betydande och tillförlitlig källa till råvaror i unionen och där energiåtervinning och deponering begränsas till material och avfall som inte kan återvinnas. Enligt kommissionen bidrar förslaget också till genomförandet av EU:s råvaruinitiativ. Förhandlingarna i rådet inleddes . Kommissionen meddelade dock att förslaget återkallas i sin helhet för att återkomma med ett nytt förslag om cirkulär ekonomi. har välkomnat det initiala förslaget i sin helhet, men har ansett att kommissionens förslag saknar bestämmelser som leder till utfasning av farliga ämnen och främjande av giftfria och resurseffektiva kretslopp, det vill säga en konkretisering av målen i EU:s sjunde miljöhandlings- program. ville också se skärpta krav på medlemsstaternas arbete med avfallsförebyggande åtgärder i övrigt och EU-gemensamma indikatorer för att följa upp detta arbete. Slutligen ville se fler åtgärder för att hantera och minska marin nedskräpning. Vid miljörådet fördes en riktlinjedebatt. Överläggning med miljö- och jordbruksutskottet och samråd med ägde rum . röstade för ett godkännande för odling av majs 1507 (16120/13) vid rådet för allmänna frågor . Majs 1507 är en genetiskt modifierad majs som har gjorts resistent mot vissa skadeinsekter. Vid omröstningen lämnade en röstdeklaration där det framgår att delar EFSA:s (EU:s myndighet för livsmedelssäkerhet) bedömning och därmed röstade för kommissionens förslag till beslut. Dock ville tydliggöra sin ståndpunkt att bekämpningsmedlet glufosinat inte får användas på majs 1507 då glufosinat har mycket allvarliga egenskaper och inte uppfyller kraven för godkännande under EU:s nya växtskyddsmedelsförordning 1107/2009. Då rådet inte kunde uppnå en kvalificerad majoritet varken för eller emot odling återgick frågan till kommissionen för avgörande. Kommissionen har ännu inte fattat beslut i denna fråga. Samråd med ägde rum . presenterade kommissionen ett förslag till en EU-förordning som tillfogar en artikel 26b till direktiv /18/EG om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer (GMO) i miljön. Förslaget ger medlemsstaterna möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av GMO inom sina territorier även om den aktuella grödan har fått ett EU-godkännande för odling. Syftet med förslaget är förbättra 2014/15:65 direktiv /18/EG och därmed få till en bättre fungerande GMO- lagstiftning för odling. Vid miljörådet antog miljöministrarna en politisk överenskommelse om ändring av GMO-direktivet. Den politiska överenskommelsen innebär att medlemsstaterna ges möjlighet att förbjuda eller begränsa odling av GMO inom sina territorier även om den aktuella grödan har fått ett godkännande för odling på EU- nivå. har i förhandlingen betonat handelsaspekten och vikten av att vetenskapliga bedömningar från fall till fall baserade på försiktighets- principen även fortsatt är kärnan i GMO-lagstiftningen. Förslaget var föremål för trilogförhandlingar mellan rådet, och kommissionen och enighet har uppnåtts. Överläggningar med miljö- och jordbruksutskottet och samråd med har ägt rum och senast . 52 Vatten och marin miljö Allt vatten hänger ihop. Vattenkvaliteten på land påverkar havets miljötillstånd och därför krävs en sammanhållen havs- och vattenpolitik. EU:s havspolitik ska verka för ett hållbart nyttjande och bevarande av haven och havsbassängerna inom EU och i EU:s närhet, däribland och . EU verkar också för att stärka arbetet med innovationer inom havs- och vattenområdet. och rådet antog ett ramdirektiv om havsplanering. Direktivet syftar till att främja hållbar tillväxt i havsrelaterade ekonomier, hållbar utveckling i havsområden och hållbar användning av resurser (se faktapromemoria 2012/13:FPM118).