prop · H3031d3 · 2015-09-21 00:00:00 — planerar att lägga fram en handlingsplan för att skapa en kapitalmarknadsunion inom EU. Kapital- marknadsunionen är ett samlingsbegrepp för en serie initiativ som syftar till att ta bort hinder för gränsöverskridande investeringar och underlätta företagens finansieringsmöjligheter, inte minst när det gäller små- och medelstora företag. Tanken är att kapitalmarknadsunionen ska göra EU mer konkurrenskraftigt och attraktivt för investeringar samt främja en hållbar tillväxt och sysselsättning. Handlingsplanen för kapital- marknadsunionen kommer att innehålla både lagstiftningsförslag och andra åtgärder. Regeringen välkomnar initiativet men poäng- terar att det är angeläget att göra en grundlig konsekvensanalys av alla förslag som presenteras i detta sammanhang och att se till att förslagen inte försämrar finansiell stabilitet eller investerarskydd. Finansiell information och aktieinnehav Regeringen har i en lagrådsremiss lämnat förslag till ändrade regler om regel- bunden finansiell information och offentlig- görande av aktieinnehav. Förslagen innebär bl.a. att de administrativa kraven för börsnoterade företag minskar. Detta avses underlätta för fram- för allt små och medelstora företag att få tillgång till finansiering via aktiemarknaderna. Lagrådsremissen innehåller också förslag till nya regler som ska öka öppenheten och bl.a. motverka korruption kopplad till börsföretag som utvinner naturresurser. Reglerna innebär att börsföretag inom utvinningsindustrin och avverkning av naturskog ska upprätta en särskild rapport över de betalningar som gjorts till myndigheter för rätten att utvinna värdefulla naturtillgångar, som t.ex. virke, olja, naturgas och kol. Hushållens skuldsättning har ökat snabbt och ligger på historiskt höga nivåer, även i en internationell jämförelse. Det kan innebära stora risker, för enskilda individer, men även för samhället i stort. Regeringen och ansvariga myndigheter arbetar för att hushållens skuldsättning inte ska öka på ett sätt som skulle kunna medföra finansiell oro. Det finns en bred samsyn inom regeringen och de ansvariga myndigheterna om att den ökande skuld- sättningen hos hushållen kan medföra risker, framför allt för den makroekonomiska stabiliteten. Regeringens utgångspunkt är att det bör vara en självklarhet att amortera på lån och att det är viktigt med en skärpt amorterings- kultur i . Med anledning av att Finans- inspektionens aviserade förslag om amorterings- regler har dragits tillbaka har regeringen nu kommit överens med de borgerliga partierna, och även förankrat med , att ett amorteringskrav ska införas. Amorteringskravet syftar till att motverka makroekonomiska och finansiella stabilitets- risker. Kravet innebär att kreditinstitut som beviljar bolån till enskilda personer ska tillämpa amorteringsvillkor som bygger på en sund amorteringskultur och som inte bidrar till alltför hög skuldsättning hos hushållen. Med ett amorteringskrav minskas risken för att hushållens skuldsättning ökar på ett sätt som skulle kunna medföra finansiell oro. En prome- moria med förslag till lagstiftning har därför remitterats (dnr Fi2015/04235/B). Av förslagen framgår att amorteringskravet ska omfatta nya bolån och att vissa hushåll bör kunna undantas 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 För att minska eventuell påverkan på bostadsbyggande bör sådana undantag exempelvis gälla köp av nyproducerade bostäder. Undantag bör också ges om vissa särskilda skäl föreligger, t.ex. arbetslöshet, sjukdom, skilsmässa eller närståendes dödsfall. När det gäller enskilda individers problem med skulder har regeringen tagit fram en strategi för att motverka överskuldsättning (se utg. omr. 18, avsnitt 4). Bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism Mot bakgrund av händelser i omvärlden och ett ökat terrorismhot bedrivs ett omfattande och aktivt arbete, såväl nationellt som internationellt för att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism. Regeringen lägger stor vikt vid detta arbete. En central del av förberedelserna inför nästa utvärdering av Fatf (Financial Action Task Force) utgörs av det arbete som bedrivs med anledning av och i enlighet med den nationella strategin för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism (skr. 2013/14:245). Flera insatser är aktuella: –Ett av de områden som pekades ut i skrivelsen var ökat kunskapsbehov. I syfte att ytterligare fördjupa och förstärka kun- skapen om riskerna pågår arbete inom ramen för två särskilda projekt. Det ena vid och det andra vid . Båda dessa projekt ska avrapporteras . –Penningöverföring, valutaväxling och kontanthantering är verksamheter som pekats ut som högriskområden och som en del av den extra uppmärksamhet området behöver ges har regeringen beslutat att ägna särskilt intresse åt tillsynen. I ett regerings- uppdrag till fick myndigheten i uppgift att beskriva och utvärdera den tillsyn som bedrivs över dessa aktörer. I rapporten redogörs för att det bedrivits ett omfattande arbete med att riskklassificera de 2 000 företag som står under myndighetens tillsyn. Som en följd bl.a. av detta har i samarbete med inlett ett särskilt analysarbete av risker förknippade med 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 penningöverföring, valutaväxling och kontanthantering. Målet med arbetet är att ytterligare förbättra förutsättningarna för myndigheten att inom ramen för sin tillsyn bemöta de risker som finns. Regeringen har för avsikt att följa detta framöver. Finansiell rådgivning och provision Med utgångspunkt bl.a. i betänkandet Värde- pappersmarknaden MiFID II och MiFIR (SOU 2015:2) kommer regeringen att arbeta för ett samlat grepp om rådgivnings- och förvaltar- marknaden. I EU-direktivet om marknader för finansiella instrument (MiFID II) anges som en minimi- regel ett förbud mot att ta emot och behålla provisioner och andra ersättningar från tredjeman (t.ex. fondförvaltare eller utgivare av strukturerade finansiella instrument) när värde- pappersföretaget tillhandahåller investerings- rådgivning på oberoende grund eller förvaltar portföljer av finansiella instrument för kunders räkning. I betänkandet föreslås ett nationellt mer omfattande förbud att ta emot ersättningar vid all investeringsrådgivning och portföljförvaltning om ersättningen är skadlig för konsumentens intresse. Beredning av betänkandet pågår i och en proposition till planeras att lämnas . Ett motsvarande förbud avseende provisioner och andra ersättningar föreslås även på området för försäkringsförmedling i promemorian Stärkt konsumentskydd vid försäkringsförmedling (Ds 2014:22). Vidare innehåller det reviderade förslaget till försäkringsförmedlingsdirektiv på EU-nivå (IMD 2) vissa bestämmelser avseende intressekonflikter och begränsningar såvitt avser provisioner i samband med distribution av försäkringar. En särskild utredare har lämnat förslag till lag- stiftning om bl.a. en utökad flytträtt av befintligt försäkringssparande (SOU 2012:64). Förslagen har remissbehandlats. Tjänstepensionsbeskatt- ningsutredningen har i sitt slutbetänkande (SOU 2015:68) lämnat förslag till justering av de skatterättsliga reglerna för att möjliggöra flytt av hela eller delar av en pensionsförsäkrings värde till en annan pensionsförsäkring som inte är under utbetalning. Förslaget möjliggör en sammanläggning av tjänstepensionsförsäkringar respektive privata pensionsförsäkringar. En utökad flytträtt av pensionssparande förut- sätter att konsumentskyddet stärks genom att problem bl.a. med intressekonflikter och bristande information åtgärdas. Följande initiativ har tagits: –Till grund för att minska intresse- konflikterna ligger som tidigare bl.a. nämnts i promemorian Stärkt konsumentskydd vid försäkringsförmedling (Ds 2014:22) och betänkandet års värde- pappersmarknadsutredning (SOU 2015:2). –För att öka transparensen vid flytt av privat pensionssparande och individuell tjänste- pension har haft i upp- drag att verka för att det ska nås en branschöverenskommelse om tydligare En sådan överenskommelse har träffats och den träder i kraft . Den innehåller krav på information i årliga värdebesked om villkor och avgifter vid flytt. Överenskommelsen innehåller även krav vid flyttsituationen på avgivande och mottagande företag att lämna fördjupad information i faktablad om garantier och avgiftsuttag. Ett utökat inflytande för konsumenter över tjänstepensionen och privat pensionssparande är en viktig reform som även innebär att pensions- sparandet blir mer lättöverskådligt. Trots beskrivna åtgärder för att öka transparensen kvarstår dock ett informationsunderläge för konsumenten mot försäkringsföretagen, vilket gör frågan fortsatt komplicerad. Regeringen har som ambition att ta initiativ till nya regler som utökar och effektivi- serar flytträtten men detta förutsätter också att konsumentens möjligheter på pensionsförsäk- ringsmarknaden kan förbättras. Aktiv och passiv fondförvaltning Tydlig och korrekt information är en förut- sättning för konsumentskyddet på finans- marknaden. Det bör enligt regeringen finnas möjlighet för investerare att tydligt förstå inne- börden av aktivt respektive passivt förvaltade fonder, vilka alternativ som finns samt vilka kostnader och risker dessa innebär. Regeringen har därför beslutat om tilläggs- direktiv till fondutredning (dir. 2015:28). Utredaren ska bl.a. analysera och kartlägga skillnader i avgifter mellan jämförbara aktivt och passivt förvaltade fonder. ska vidare analysera hur de aktivt förvaltade fonderna marknadsförs till fondsparare och klargöra vilken information investerare behöver för att förstå villkoren och göra rätt val. En mer ansvarsfull marknad för konsumentkrediter Regeringen har tagit initiativ till ett bättre konsumentskydd genom en bättre ordning på snabblånemarknaden för att minska den över- skuldsättning som oseriösa snabblåneföretag bidrar till. Regeringen har därför tillsatt en utredning om en mer ansvarsfull marknad för konsumentkrediter (dir. 2015:43). I uppdraget ingår att överväga följande åtgärder: –att införa en civilrättslig sanktionsregel vid bristande kreditprövning, –att begränsa den kreditränta och dröjs- målsränta som kreditgivaren får ta ut (räntetak), –att begränsa det totala belopp för kostnader som en konsument kan bli skyldig att betala (kostnadstak), –att begränsa möjligheten att förlänga lån, –att införa ett skriftlighetskrav vid ingående av kreditavtal, och –att skärpa marknadsförings- och informationskraven. Uppdraget ska redovisas senast . erbjuds konsumenterna ett brett utbud av finansiella tjänster, vilket förutsätter att konsumenternas beslut är genomtänkta och väl avvägda. För att fullt ut kunna utnyttja val- möjligheterna krävs att konsumenterna har tillräckliga kunskaper. uppdrag med att genom information och privat- ekonomisk folkbildning stärka konsumenternas ställning på finansmarknaden bör därför fort- sätta (se även utg. omr 18, avsnitt 4.5). Regeringen arbetar för att säkerställa att kontanthanteringen fungerar på ett tillfreds- ställande sätt i hela landet. Det är i första hand marknadsaktörerna själva som bör vidta åtgärder för att möjliggöra en fungerande kontant- hantering. Statens ansvar för grundläggande betaltjänster omfattar de orter och den lands- bygd där behovet av grundläggande betaltjänster 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 inte tillgodoses av marknaden (se utg. omr. 22 Kommunikationer, Grundläggande betaltjänster avsnitt 4.4.4). Regeringen har beslutat om direktiv till en parlamentariskt sammansatt kommitté, En sammanhållen politik för landsbygder (dir. 2015:73), den s.k. . Kommittén ska lämna förslag till inriktning och utformning av en sammanhållen politik för en långsiktigt hållbar utveckling i lands- bygder. Kommittén ska bl.a. redogöra för statens ansvar för att bidra till god tillgång till kommersiell och offentlig service, grund- läggande betaltjänster, kontanthantering och post på landsbygden. har regeringen beslutat om direktiv till en särskild utredare avseende betal- tjänster, förmedlingsavgifter och grundläggande betalkonton (dir. 2015:39). Utredaren ska bl.a. lämna förslag till de lagändringar som krävs i svensk rätt för att genomföra EU-direktivet om grundläggande betalkonto. Gräsrotsfinansiering är en relativ ny och växande metod för att kanalisera medel från allmänheten till projekt och små och nystartade företag (s.k. crowfunding). Det är en positiv utveckling som bör kunna främjas för fortsatt framväxt. Det är dock viktigt att klargöra att investerare och konsumenter får tillfredsställande information så att deras intressen värnas. Regeringen har därför beslutat att ge Finans- inspektionen i uppdrag att analysera marknaden för gräsrotsfinansiering, med fokus på aktie- och lånebaserad finansiering. Syftet är att öka kun- skapen om finansieringsformen och förut- sättningarna för en sund och hållbar utveckling. Uppdraget ska redovisas . 3.4.2Insatser för att nå målet om en hållbar utveckling Regeringen lämnar i denna proposition förslag om att målen för finansmarknadsområdet bör kompletteras (avsnitt 3.2). Ett nytt mål föreslås om hållbarhet och inom området är flera initiativ aktuella. Frågan om hållbara fonder är prioriterad för regeringen. En rad s.k. rundabordssamtal med 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 representanter för fondbolag, konsument- organisationer, myndigheter och forskare har hållits. Syftet var att utbyta kunskap och erfaren- heter kring vad som krävs för att utveckla en hållbar fondmarknad och för att konsumenten ska göra hållbara val. Regeringen har vidare beslutat om tilläggs- direktiv till fondutredning (dir. 2014:158). Utredningen ska föreslå åtgärder för att förbättra informationsgivningen och jämförbarheten kring hur fondförvaltare i sin förvaltning integrerar hållbarhetsaspekter såsom miljö- och klimatfrågor, mänskliga rättigheter, arbetsvillkor och bekämpning av korruption. Insikten växer på finansmarknaden om att håll- barhetsaspekter generellt och miljökonsekvenser specifikt behöver vägas in för att investeringar ska vara långsiktigt lönsamma. Det speglas också i ett ökat intresse för hållbara investeringar. Regeringen arbetar för att underlätta kanaliseringen av privat kapital särskilt till klimatfinansiering. För att främja utvecklingen avser regeringen att undersöka utvidgade möjlig- heter att ge ut gröna obligationer för finansiering av olika projekt som bidrar till klimat- omställningen. har fått i uppdrag att redovisa bankernas riktlinjer för kreditgivning till företag utifrån ett miljö- och hållbarhets- perspektiv. Vid behov ska också förslag till åtgärder lämnas som kan inkluderas i bankernas styrning av kreditgivningsprocessen i syfte att främja ett hållbarhetsperspektiv inom företag som varken har eller uppnår exempelvis sitt koldioxidreduceringsmål eller energieffektiviseringsmål. Miljö- och klimatförändringars påverkan på den finansiella stabiliteten ska i särskild ordning även redovisa hur miljö- och klimatförändringar kan påverka den finansiella stabiliteten på lång sikt samt vilka åtgärder som kan behöva vidtas för att motverka negativa effekter på det finansiella systemet. Uppdraget ska redovisas . Regeringen har i en skrivelse redovisat AP- fondernas verksamhet (skr. 2014/15:130). I skrivelsen klargörs att håll- barhet är en väsentlig aspekt inom AP-fondernas verksamhet och att hållbarhetsaspekter bör inte- greras i fondernas förvaltning för att uppnå långsiktigt hög avkastning och för god risk- hantering. Det är även av betydelse för att allmänhetens förtroende för AP-fonderna och pensionssystemet ska upprätthållas. I skrivelsen klargör regeringen också att det är av stor vikt att fonderna fortsätter att vara transparenta när det gäller den klimatpåverkan som respektive fonds investeringar finansierar. AP-fonderna bör även utveckla jämförbarheten i denna redovisning tillsammans med de andra AP fonderna och med andra finansiella aktörer. 3.4.3Insatser för att nå målet om en effektiv finansförvaltning Effektiviteten i statens finansförvaltning är genomgående god och har förbättrats. Regeringen avser att fortlöpande följa utveck- lingen och vid behov ta ytterligare initiativ för stärkt måluppfyllelse. Aktuella insatser inom området utgörs bl.a. av det pågående arbetet med att centralisera myndigheternas valutaväxlingar, vilket kommer att minska kostnaderna för statens valutaflöden. Ett nytt system beräknas vara i drift 2017. Finansmarknadsforskningen bidrar till ytter- ligare kunskap om hur det svenska finansiella systemet kan utvecklas och kriser i systemet förebyggas. Det är därför angeläget att forsk- ningen inom området fortsätter och att statliga medel för ändamålet även fortsättningsvis fördelas till . Regeringen föreslår också i denna proposition att ett beställnings- bemyndigande kopplas till anslaget för finans- marknadsforskning, eftersom verksamheten är av långsiktig karaktär. offentliggjordes förslag till nya regler för AP-fonderna (Ds 2015:34), vilka har remitterats. Syftet med förslagen är främst att förbättra möjligheterna att generera avkastning och för- bättra kostnadseffektiviten i förvaltningen av buffertkapitalet. Förslaget innehåller en ny struktur för förvaltningen av buffertkapitalet. En ny huvudman i form av en nämndmyndighet, ska skapas. Vidare ska de nuvarande fem buffertfonderna, Första–Fjärde och Sjätte minskas till tre AP- fondsmyndigheter. får enligt förslaget i uppdrag att fastställa dels ett gemensamt avkastningsmål för förvaltningen av buffertkapitalet, dels en referensportfölj utifrån vilken förvaltningen i buffertfonderna ska utvärderas. Dessutom lämnas förslag om moderniserade placeringsregler där de nuvarande kvantitativa reglerna ersätts av den s.k. aktsamhetsprincipen. Regelverket för det som i den nuvarande lagstift- ningen benämns etik och miljö ersätts av att det i lag ställs krav på AP-fonderna att agera före- dömligt och vara ansvarsfulla investerare och ägare. Ett antal förslag syftar till att skapa en mer kostnadseffektiv förvaltning, förutom att antalet AP-fonder minskas föreslås även att administra- tionen i AP-fonderna ska samordnas. Dessutom föreslås ett kostnadstak för förvaltningen och ett återtagande av regeringens bemyndigande för AP-fonderna att teckna kollektivavtal. Efter avslutad remittering kommer frågan att beredas vidare inom . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 3.12 Anslagsutveckling 1:11 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 491 063 tkr prisnivå. 3Motsvarar 491 089 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter, för och för samordningsorganet för tillsyn över åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.13 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Avgifterna regleras i förordningen (2001:911) om avgifter för prövning av ärenden hos Finans- inspektionen och i förordningen (2007:1135) om årliga avgifter för finansiering av Finans- inspektionens verksamhet. Avgifterna bestäms i syfte att uppnå full kostnadstäckning . tar ut avgifter för den verk- samhet som är anslagsfinansierad, med undantag för verksamheten som avser samordning av tillsyn för insatser mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Även kostnaden under anslaget 1:3 avgifter till ingår i de avgiftsgrundande beloppen (se avsnitt 3.6.2). Detta innebär att en 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 höjning av anslaget är saldoneutralt, eftersom motsvarande belopp tas upp på inkomstsidan. I beloppen för intäkter till inkomsttitel ingår även sanktionsavgifter som företagen under tillsyn betalar vid överträdelser. Överskotten förklaras bl.a. av dessa inbetalningar. Tabell 3.14 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:11 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. tillförs ökade resurser för att förstärka den finansiella tillsynen och konsumentskyddet, samt för att kunna bidra till det föreslagna målet om en hållbar utveckling. Anslaget ökas därför sammantaget med . ningar inom den finansiella folkbildningen. åtgärden är att bidra med finansiering till andra prioriterade satsningar. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:11 . , 2018 och 2019 beräknas Tabell 3.15 Anslagsutveckling 1:3 avgifter för 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2015 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för Finans- inspektionens avgifter till EU:s tillsyns- myndigheter Europeiska bankmyndigheten, Europeiska försäkrings- och tjänstepensions- myndigheten samt Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten. Tabell 3.16 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:3 avgifter för Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Syftet med myndigheterna är att främja en väsentlig förbättring av möjligheterna att följa och analysera utvecklingen och att vidta relevanta åtgärder för att främja den finansiella stabiliteten inom EU. har till uppgift att bl.a. ta fram förslag till tekniska standarder, som sedan ska antas av EU- kommissionen i form av förordningar eller Tillsynsmyndigheterna ska till finansieras av de nationella tillsynsmyndig- heterna och till av EU-budgeten. Avgiften har budgeterats under ett eget anslag. belastades anslaget 1:11 med de aktuella avgifterna. Den avgift som ska betala beräknas uppgå till . Regeringen föreslog därför i vårändringsbudgeten en höjning av anslagsnivån. Skälet var att avgifterna prognos- tiseras bli högre än beräknat till följd av beslut inom EU. Avgifterna är också svårbedömda med anledning av en eventuell fortsatt försvagning av kronan mot euron. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:3 avgifter för . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 3.17 Anslagsutveckling 1:12 1Motsvarar 307 431 tkr prisnivå. 2Motsvarar 307 447 tkr prisnivå. 3Motsvarar 307 444 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Avgifter tas ut för verksamheterna inom områdena garantier och krediter, statens intern- bank, bankstöd samt insättningsgaranti och investerarskydd. De riskavspeglande garanti- och kredit- avgifterna finansieras av garanti- respektive 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 låntagarna eller genom anslag på statsbudgeten. Dessa avgifter, samt återvinningar från tidigare infrianden, placeras på räntebärande konton hos och ska finansiera eventuella infrianden i garanti- och kreditverksamhet. De administrativa avgifter som tas ut disponeras av för att täcka de administrativa kostnaderna i verk- samheten. Målet är att avgifterna ska täcka infrianden och administrationskostnaderna sett . Modellen ska vara finansiellt självbärande och tydligt visa vad kostnaderna för statens garanti- och kreditgivning uppgår till. Kassaflödesmässigt är dock reservkontona konsoliderade med statens övriga finanser. Detta innebär att inbetalda avgifter minskar statens upplåningsbehov, statsskulden och statens ränte- kostnader, medan infrianden leder till motsatt effekt. Tabell 3.18 garanti- och utlåningsverksamhet (som inte får resulterade garanti- och utlåningsverksamheten i ett överskott på 84 mil- joner kronor. En stor del av överskottet beror på minskade nedskrivningar i utlåningen. beräknas det uppskattade resultatet för garanti- och kreditverksamheten till 146 respektive . uppgick avgifterna inom statens internbank (och därmed inleveransen på in- komsttitel) till . beräknas motsvarande avgifter till . Avgifterna inom statens internbank förs till inkomsttitel på statsbudgeten. Avgifterna används som styr- medel i strävan mot ökad effektivisering av den finansiella verksamheten inom staten.