prop · H3031d18 · 2015-09-21 00:00:00 — –Andel elever som uppnått grundläggande behörighet till högskoleutbildning . –Övergång från preparandutbildning och programinriktat individuellt val till nation- ella program i gymnasieskolan. –Lärarbehörighet och personalens utbild- ning. Denna indikator redovisas i avsnitt 2. Indikatorerna ger inte en heltäckande bild av respektive verksamhet men belyser de delar av måluppfyllelsen och resultaten som regeringen bedömer är centrala. All individbaserad statistik redovisas uppdelat på kön om dessa uppgifter är tillgängliga. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Gymnasieskolan är en skolform inom skol- väsendet som är avsedd att påbörjas av ung- domar efter avslutad grundskoleutbildning eller motsvarande, fram t.o.m. det första kalender- halvåret det år de fyller 20. Den är en frivillig skolform som omfattar 18 nationella program, varav 12 yrkesprogram och 6 högskoleförbredande program med totalt 60 olika inriktningar. Inom de nationella programmen kan det även finnas särskilda varianter som är godkända av och inom yrkesprogrammen kan det även finnas gymnasial lärlingsutbildning. För de elever som inte är behöriga till de nationella programmen finns fem introduktionsprogram. av alla ungdomar börjar i någon av de olika formerna av utbildning inom gymnasieskolan. Gymnasieskolan ska enligt skollagen (2010:800) ge en god grund för yrkesverksamhet och fortsatta studier samt för personlig utveckling och ett aktivt deltagande i samhällslivet. Gymnasieskolans huvuduppgift är enligt den nya läroplanen, som gäller för elever som börjat i gymnasieskolan , att förmedla kunskaper och skapa förutsättningar för att eleverna ska tillägna sig och utveckla kunskaper. De högskole- förberedande programmen ska utgöra grund för fortsatt utbildning på högskolenivå. Yrkes- programmen ska utgöra grund för yrkes- verksamhet och fortsatt yrkesutbildning. Eleverna på yrkesprogrammen ska ges möjlighet att uppnå grundläggande högskolebehörighet. Sådan behörighet är alltså inget krav för yrkes- examen utan en möjlighet för den enskilde eleven. Elever, skolor och studievägar gick 323 670 elever i gymnasie- skolan, vilket är en minskning med drygt 6 000 elever eller jämfört med året innan (se diagram 4.1). I skolor med kommuner som huvudmän, där elevantalet uppgick till 237 835 elever , var minskningen . Även antalet elever i fristående gymnasieskolor minskade, från 85 079 till 83 195 elever, vilket är en minskning med . Antalet elever i skolor med landsting som huvudman har minskat med 182 elever, från 2 822 elever 2013 till 2 640 elever 2014. Statens skolverks prognos visar att elevminskningen kommer att fortsätta det kommande läsåret. Därefter kommer, enligt prognosen, elevkullarna återigen att öka. Fram till /24 beräknas ökningen bli omkring 45 000 elever. Diagram 4.1 Elevutveckling i gymnasieskolan 1996/97– 2014/15 /15 var andelen kvinnor i gymnasie- skolan (vid mätningen ) och andelen män . Av eleverna i skolor med kommuner som huvud- män var andelen kvinnor och andelen män . Motsvarande andelar för fri- stående skolor var kvinnor och män (se diagram 4.2). Andelarna är oförändrade jämfört med föregående läsår. Diagram 4.2 Elever i gymnasieskolan per huvudman, upp- delat på kön 2014/15 fanns det 1 328 skolenheter i gymnasieskolan (se tabell 4.1), vilket innebär en minskning med 18 skolenheter jämfört med året 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Antalet skolenheter med kommuner som huvudmän var 859 /15, vilket innebär en minskning med 10 skolenheter jämfört med /14. Antalet skolenheter med enskilda huvudmän uppgick /15 till 452, vilket innebär en minskning med 8 skolenheter. Tabell 4.1 Skolenheter i gymnasieskolan 2013/14 och 2014/15 Andelen skolenheter med kommuner som huvudmän utgör av samtliga skolen- heter 2014 medan andelen skolenheter med fristående huvudmän utgör . Detta är samma andelar som föregående år. Resterande 17 skolor hade landsting som huvudmän, vilket även det är samma antal som föregående läsår. De kommunala gymnasieskolorna är i genom- snitt större, sett till antalet elever, än de fri- stående. I och med den nya definitionen av begreppet skolenhet har dock det genomsnittliga antalet elever per skolenhet minskat i skolorna med kommuner som huvudmän. var antalet elever, som sökt ett program och gick i gymnasieskolans årskurs 1 , 94 770 stycken. Av dessa nybörjarelever började på ett yrkesprogram, vilket är en liten ökning jämfört med föregående år. Vidare började av eleverna ett högskoleförberedande program och ett introduktions- program. /14 har andelen elever på högskoleförberedande program ökat medan andelen elever på introduktionsprogram minskat . Av de totalt 323 670 eleverna i gymnasie- skolan /15 gick ett högskoleförberedande program, ett yrkesprogram och ett introduktionsprogram. I förhållande till före- gående läsår har andelen elever som läser ett yrkesprogram minskat . har andelen elever på högskoleför- beredande program ökat marginellt. Andelen elever på introduktionsprogram har ökat med en procentenhet. fanns det totalt drygt 6 400 lärlingar, varav kvinnor och män. En elev på ett yrkesprogram kan välja att exempelvis gå en i huvudsak skolförlagd studieväg och i form av en gymnasial lärlingsutbildning enbart det tredje året. fanns det totalt närmare 7 600 lärlingar i gymnasieskolan. Av dessa var kvinnor och män. Totalt innebär det en ökning med ca 1 200 lärlingar jämfört med . Indikator: Resultat på nationella prov För de elever som började i gymnasieskolan eller senare används nationella prov som tagits fram utifrån de nya ämnesplanerna. finns det nationella prov framtagna för kurserna engelska 5 och 6, matematik 1a, 1b och 1c, 2a, 2b och 2c, 3b och 3c och 4 samt svenska 1 och 3 och svenska som andraspråk 1 och 3. Andelen elever som klarade de inledande kursproven i matematik var mindre än . Störst andel elever med godkänt provbetyg (minst betyget E) fanns bland de elever som läst matematik 1c. Av de elever som skrev det provet fick minst godkänt provbetyg att jämföra . Matematik 1c är den inle- dande kursen på de tekniska och naturveten- skapliga programmen. Matematik 1a är den inle- dande matematikkursen på yrkesprogrammen i den reformerade gymnasieskolan. Andelen elever med minst godkänt provbetyg på denna kurs var , vilket är en minskning jämfört med då av eleverna fick godkänt provbetyg. Enligt kan skiftningar i resultaten delvis förklaras med att prov inte riktigt har samma innehåll . Matematik 1b är den inledande matematik- kursen på samhällsvetenskapsprogrammet, ekonomiprogrammet, humanistiska programmet och estetiska programmet. Andelen elever med minst godkänt provbetyg i matematik 1b var att jämföra . I engelska 5 och svenska 1 fick av de elever som gjorde 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 proven minst provbetyget E, vilket är en liten ökning för båda ämnena jämfört med . Provresultaten är i stort sett desamma både för kvinnor och för män när det gäller de kurs- prov som gjordes . Skillnaderna är något större på kursproven i svenska 1 och svenska som andraspråk 1 (se diagram 4.3). Diagram 4.3 Andel elever som fått minst betyget E i nationella prov i engelska 5, matematik 1a–1c, svenska 1 och svenska som andraspråk 1 vt 2014, per kön Indikator: Genomsnittlig betygspoäng Alla elever ska ges förutsättningar att nå de nationella målen. Den genomsnittliga betygs- poängen, dvs. det genomsnittliga värdet av alla betyg som redovisas i elevens examensbevis eller studiebevis om minst 2 500 betygsatta gymnasie- poäng, är en indikator på uppfyllelsen av detta mål. Den genomsnittliga betygspoängen i gymnasieskolan var 14,0 av maximalt 20 poäng för samtliga elever som avslutat sin utbildning med ett examensbevis eller studiebevis som omfattar minst 2 500 poäng /14. Det är i nivå med utfallet (se diagram 4.4). Diagram 4.4 Genomsnittlig betygspoäng i gymnasieskolan 1998/99-2013/14 Den genomsnittliga betygspoängen 2013/14 avser elever som avslutat gymnasieskolan med examensbevis eller studiebevis om minst 2 500 Den genomsnittliga betygspoängen /99-2012/13 avser elever som fått slutbetyg. Det finns könsskillnader i betygsresultaten. var den genomsnittliga betygspo- ängen för kvinnor 14,6 poäng och för män 13,4 poäng, vilket innebär att jämfört med föregående år minskade den genomsnittliga betygspoängen för kvinnor med 0,1 poäng och ökade med 0,1 poäng för män. Kvinnor med svensk bakgrund hade i genomsnitt 14,7 poäng medan kvinnor med utländsk bakgrund hade i genomsnitt 13,6 poäng. Motsvarande resultat var för män 13,6 respektive 12,7 poäng, vilket innebär en minskning med 0,2 poäng för kvinnor i båda grupperna och en ökning med 0,2 poäng för män i båda grupperna, jämfört med föregående år. Liksom när det gäller resultaten på de nation- ella proven var kursbetygen högre i svenska och engelska än i matematik (se diagram 4.5). Sam- tidigt är betygen på kurser i engelska, matematik och svenska som är obligatoriska för alla program högre än på de nationella proven. Det är dock viktigt att notera att det inte är samma elever som gjort de nationella proven som fått examensbevis eller studiebevis om 2 500 poäng ett visst år. Många elever gör det nationella provet i den inledande kursen i ett ämne under den första eller andra årskursen i gymnasie- skolan. Diagram 4.5 Andel elever som fått minst betyget E i engelska 5, matematik 1a-1c, svenska 1 respektive svenska som andraspråk 1 i sitt examensbevis eller studiebevis omfattande minst 2 500 poäng, vt 2014 Av alla elever som fick examensbevis eller studiebevis om minst 2 500 gymnasiepoäng hade läst ett utökat program, dvs. läst fler kurser än vad som ingick i deras fullständiga program. Detta var lägre än andelen med slutbetyg som läst ett utökat program (). Antalet elever som lämnade gymnasieskolan efter att ha gått ett reducerat program, dvs. som på grund av studiesvårigheter har befriats från undervisning i en eller flera kurser, var totalt ca 1 100 varav kvinnor och män. Dessa elever har inte fått betyg på de 2 500 poäng som ett nationellt program omfattar. Detta gör att de i tillgänglig statistik inte räknas med i gruppen elever som avslutat en fullständig gymnasieutbildning och deras andel redovisas därför inte här. Indikator: Andel elever som slutfört utbildningen Det är viktigt att alla ungdomar ges förutsätt- ningar att fullfölja en gymnasial utbildning inom utsatt tid. Utbildningen i gymnasieskolan genomförs normalt . Det är dock inte alla elever som klarar studierna . användes andelen elever som fått slutbetyg som en indikator avseende genomströmningen i gymnasieskolan, men efter gymnasiereformen 2011 används nu i stället andelen elever som slutfört utbildningen som indikator. Med elever som slutfört utbildningen menas här elever som avslutat 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 gymnasieskolan med examensbevis eller studie- bevis som omfattar minst 2 500 gymnasiepoäng. Av alla elever som började i gymnasieskolan hade slutfört utbild- ningen , dvs. Andelen elever som slutfört gymnasieskolan har varit i stort sett oförändrad , oberoende av sättet att mäta fullföl- jandet (se diagram 4.6 för utvecklingen ). Det är dock viktigt att påpeka att kraven för att få slutbetyg respektive examensbevis eller studiebevis om minst 2 500 poäng skiljer sig åt. Diagram 4.6 Andel nybörjare i gymnasieskolan 2007–2011 som fått slutbetyg (2007–2010) eller som avslutat med examensbevis eller studiebevis omfattande minst 2 500 poäng (2011) Kvinnor som började i gymnasieskolan slutförde utbildningen i högre grad än männen, jämfört . Elever på högskoleförberedande pro- gram slutförde gymnasieskolan i större utsträck- ning än elever som gått yrkesprogram. Andelen elever som 2011 var nybörjare på ett högskole- förberedande program och som slutförde gym- nasieskolan är . Motsvarande andel för yrkesprogram är . Att inte fler slutför gymnasieskolan beror delvis på att många elever har bytt pro- gram , vilket förlänger studie- tiden med ett och . En annan orsak till att studietiden blir längre är att många elever inte är behöriga till ett nationellt program och börjar sin gymnasietid på ett introduktions- program. Av de elever som 2010 började på ett individuellt program, introduktionsprogrammets föregångare, hade fått slut- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 betyg från något program . Av ny- börjarna i gymnasieskolan 2010 gick ett individuellt program. Av nybörjarna i gymnasieskolan fick slutbetyg , och . Indikator: Andel elever som uppnått grundläggande behörighet till högskoleutbildning Nya krav för grundläggande behörighet För att kunna antas till en högskoleutbildning krävs s.k. grundläggande behörighet. Kraven för grundläggande behörighet har höjts och denna förändring började tillämpas för elever som började i gymnasieskolan . De nya kraven innebär att det som huvudregel krävs en gymnasieexamen från ett högskoleförberedande program eller en yrkesexamen kompletterad med vissa behörighetsgivande kurser för att få grundläggande behörighet. Av alla elever som började gymnasieskolan , vilket är den första årskullen som gått i den reformerade gymnasieskolan, hade uppnått grundläggande behörighet . Det är en minskning jämfört med den föregående elevkullen som var den sista som läste enligt läroplanen (se diagram 4.7). Kvinnor hade ett bättre resultat än män, då uppnådde sådan behörighet att jämföra av männen. Elever med utländsk bakgrund lyckades i lägre grad än övriga elever att uppnå den grund- läggande behörigheten, jämfört . Det är en minskning för båda elevgrupperna: för elever med utländsk bakgrund och ca 13 procenten- heter för övriga elever. Diagram 4.7 Andel nybörjare i gymnasieskolan 2007–2011 som uppnått grundläggande behörighet Elever som påbörjade gymnasieskolan läste enligt läroplanen från 1994 medan de som påbörjar gymnasieskolan efter 2011 läser enligt 2011 års Av nybörjarna på högskoleförberedande pro- gram 2011 uppnådde grund- läggande behörighet . Motsvarande andel av nybörjarna på yrkesprogram var . Spridningen mellan programmen är dock stor (se diagram 4.8). Det finns skillnader i resultat mellan könen inom respektive nationellt program. Av ny- börjarna 2011 fick kvinnor i högre utsträckning än män grundläggande behörighet till univer- sitets- och högskolestudier. Detta gäller för samtliga program. Diagram 4.8 Andel nybörjare i gymnasieskolan 2011 som fått examensbevis eller studiebevis om minst 2 500 poäng , fördelade efter grundläggande behörighet eller inte och program2 TE Alla Källa: . Av de drygt 87 000 elever som fick ett slutbetyg eller ett examensbevis eller studie- bevis som omfattade minst 2 500 gymnasiepoäng från gymnasieskolan, oavsett hur länge de gått i gymnasieskolan, fick grund- läggande behörighet till högskoleutbildning. Det är en minskning jäm- fört med föregående år, då kraven var lägre. Av de elever som studerade enligt läroplanen fick grundläggande behörig- het. En relativt liten grupp, ca 3 000 elever, studerade enligt läroplan och av dessa elever fick ca 2 000 grundläggande behörighet. Av kvinnorna som studerade enligt läroplanen var andelen behöriga till högskolan och av männen . Av kvinnorna som studerade enligt läroplan var andelen som fick grundläggande behörighet till högskolan . Motsvarande andel för männen var . Sammantaget hade av dem som fyllde uppnått grundläggande behörighet inom gymnasieskolan, en andel som varierade mellan mellan 2 BF= Barn och fritid, BA= Bygg och anläggning, EE= El och energi, FT= Fordon och transport, HA= Handel och administration, HV= Hantverk, och turism, IN= Industritekniska, NB= Naturbruk, RL= Restaurang och livsmedel, VF= VVS och fastighet, VO= Vård och omsorg, RX= Riksrekryterande utbildningar, EK= Ekonomi, ES= Estetiska, HU= Humanistiska, NA= Naturvetenskap, SA= Samhällsvetenskap, TE= Teknik 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Detta är relativt oförändrat i för- hållande . Byte av program, avbrott och studieuppehåll Programbyten, liksom avbrott och studieuppe- håll, är vanliga orsaker till förlängd studietid för många elever i gymnasieskolan. fanns det knappt 100 000 elever som var nybörjare i gymnasieskolan. Andelen elever som har bytt från ett nationellt program till ett annat nationellt program har minskat med , och var . Det är fortsatt något vanligare att elever som börjat på yrkesprogram byter program än elever som börjat på högskoleförberedande program. Av de som var nybörjare i årskurs 1 på ett yrkes- program /14 hade bytt program , vilket är lägre än för föregående elevkull. Av eleverna som började i årskurs 1 på ett högskoleförberedande program 2013/14 hade bytt program , en minskning med knappt två pro- centenheter. Liksom /13 var det vanligast att elever bytte inom samma program- typ som de började på, dvs. från ett yrkes- program till ett annat, respektive från ett hög- skoleförberedande program till ett annat. Det finns fem introduktionsprogram som syftar till att förbereda för studier på ett annat program eller för yrkesverksamhet. Av ny- börjarna på ett introduktionsprogram i årskurs 1 hade bytt utbildning . Störst andel, , hade bytt till ett yrkesprogram, hade bytt till ett högskoleförberedande program och till ett annat intro- duktionsprogram. Skillnaderna är stora mellan programmen, men programmen har också vitt skilda syften. I många fall innebär ett programbyte att eleven börjar om i årskurs 1 på den nya utbild- ningen, vilket innebär ett extra studieår. Det förekommer även att elever byter program senare under sin gymnasietid. Av nybörjarna i årskurs 1 /14 återfanns , ca 3 000 elever, inte i gymnasieskolan efterföljande läsår, vilket är en minskning med en procentenhet eller ca 1 000 elever jämfört med föregående period. Dessa hade således gjort studieuppehåll eller avbrutit sina studier. Det finns i detta avseende stora skillnader mellan programmen. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 nationella program hade gjort studie- uppehåll eller avbrutit sina studier efter medan motsvarande andel för elever på introduktionsprogram var . Indikator: Övergång från preparandutbildning och programinriktat individuellt val till nationella program i gymnasieskolan började 1 333 elever i årskurs 1 på introduktionsprogrammet preparandutbildning och 1 929 på programinriktat individuellt val som nybörjare i gymnasieskolan. Preparand- utbildningen syftar till att elever som har fullföljt årskurs 9 i utan att ha fått behörig- het till ett visst nationellt program i gymnasie- skolan ska uppnå sådan behörighet. Program- inriktat individuellt val syftar främst till att en elev som saknar behörighet till ett visst yrkes- program ska få sådan behörighet och bli antagen till det programmet. Av eleverna i årskurs 1 på en preparandutbildning hade bytt till ett nationellt program . Motsvarande andel för elever på programinriktat individuellt val är . Det innebär att andelen nybörjare som bytt till ett nationellt program är på samma nivå som föregående läsår både avseende preparandutbildningen och programinriktat individuellt val. En stor del av de elever som byter från ett introduktionsprogram till ett nationellt program gör detta utan att förlänga studietiden. Etablering på arbetsmarknaden efter avslutade studier har på uppdrag av regeringen tagit fram en rapport om ungdomars sysselsätt- ning efter avslutade gymnasiestudier. Studien, som presenterades , handlar om i vilken utsträckning ungdomar arbetar eller studerar ett, tre och efter att de har slutat gymnasieskolan. Rapporten bygger på register- data om tre olika årskullars sysselsättning 2012. Årskullarna har med förväntad studietakt gått ut gymnasieskolan läsåren 2006/07, 2008/09 och 2010/11, dvs ett, tre och . Resultaten av studien visar att en avgörande faktor för elevernas senare etablering på arbets- marknaden är om de har gått i årskurs 3 i gymnasieskolan. Även bland de elever som har gått i årskurs 3 utan att få slutbetyg är andelen som har en etablerad ställning på arbets- marknaden betydligt högre än bland de elever som har årskurs 1 eller 2 som högsta årskurs. Diagrammen nedan visar den äldsta årskullens etableringsstatus ett till efter gymnasie- skolan dvs. ett till efter /07. Diagram 4.9 Etableringsstatus för ungdomar som fått slutbetyg med grundläggande behörighet Etablerad ställning: Arbetsinkomst på . Osäker ställning: Arbetsinkomst på och eller Arbetsinkomst på och förekomst av arbetslöshet. Svag ställning: Arbetsinkomst eller Arbetsinkomst på och förekomst av heltidsarbetslöshet. Ej arbete eller studerande: av arbetsinkomst aktuellt år. Högskolestudier: Registrerad på högskola och erhållit någon form av studieersättning. Övriga studier: Inte klassificerad som högskolestuderande men har erhållit studieersättning omfattande mer än under aktuellt år. Diagram 4.10 Etableringsstatus för ungdomar som fått slutbetyg utan grundläggande behörighet eller som gått i årskurs 3 utan att få slutbetyg Anm. För definition se diagram 5.9. Diagram 4.11 Etableringsstatus för ungdomar som gått i gymnasieskolan men aldrig påbörjat årskurs 3 på ett program Anm. För definition se diagram 5.9. Övergång till högskola och vuxen- utbildning Andelen ungdomar som påbörjar högskole- utbildning läsåret efter det att de avslutat gym- nasieskolan har legat på samma nivå. Av de elever som fick slutbetyg eller mot- svarande började i hög- skolan följande läsår. Kvinnor fortsätter oftare än män att studera vidare på högskolan. Av de kvinnor som slutförde gymnasieskolan gick direkt över till hög- skolestudier, jämfört av männen. Av elever med utländsk bakgrund började mer än var tredje elev i högskolan året efter avslutad gymnasieskola 2013, jämfört med var femte elev med svensk bakgrund. Detta är samma andelar som föregående läsår. Av de kvinnliga eleverna med utländsk bakgrund började i högskolan året efter avslutad gymnasieskola, motsvarande andel för manliga elever med utländsk bakgrund var . När det gäller elever med svensk bakgrund började av kvinnorna i högskolan året efter avslutad gymnasieskola medan motsvarande andel för männen var . Andelen ungdomar som påbörjar en högskoleutbildning efter avklarad gymnasieskola minskade från av dem som fick slutbetyg från gymnasieskolan våren av dem som fick slutbetyg . Av alla elever i årskurs 3 i gymnasieskolan /13 gick över till 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 vuxenutbildning (komvux) följande läsår. Det är en liten minskning jämfört med föregående period. Denna andel har varierat mellan . De som inte fått ett slutbetyg från gymnasie- skolan läser i större utsträckning än andra vidare i komvux. Totalt av de elever som gick i årskurs 3 och inte hade fått ett slutbetyg eller motsvarande åter- fanns i komvux /14, att jämföra av de elever som fått ett slutbetyg. Kvinnor börjar i högre grad studera i komvux än män. Av de kvinnor som inte fick ett slut- betyg eller motsvarande från gymnasieskolan återfanns i komvux följande läsår. Motsvarande andel av männen var . Elever med utländsk bakgrund går över till komvux i större utsträckning än elever med svensk bakgrund. Av eleverna med utländsk bakgrund, som inte fick ett slutbetyg eller mot- svarande , läste totalt , av kvinnorna och av männen, vidare i komvux påföljande läsår. Motsvarande andelar för elever med svensk bakgrund var totalt , av kvinnorna och av männen. De totala kostnaderna för gymnasieskolan med kommun och enskild huvudman uppgick till , vilket är en ökning jämfört med . Kostnaden per elev uppgick till i genomsnitt 2014, vilket är en ökning jämfört med föregående år. Därtill uppgick kostnader för skolskjuts, reseersättning och inackordering till . Utbildningen i gymnasiesärskolan ska enligt skollagen ge elever med utvecklingsstörning en för dem anpassad utbildning som ska ge en god grund för yrkesverksamhet och fortsatta studier samt för personlig utveckling och ett aktivt del- tagande i samhällslivet. Fram t.o.m. finns det även elever i särskolan som följer äldre bestämmelser. För utbildning som påbörjas efter gäller bestämmelserna för den reformerade gymnasiesärskolan. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Elever, skolor och studievägar