prop · H3031 · 2015-09-21 00:00:00 — Vad gäller jämförelsen av beskattning mellan löneinkomst och pensionsinkomst anser regeringen, till skillnad från vad anfört i detta avseende, att jämförelsen ska göras på individ- nivå. Av kostnadsskäl måste skillnaden i beskattning tas bort i flera steg. Som ett första steg föreslås att pensionärer inte ska beskattas högre än yngre löntagare för inkomster upp till ca som skatten även sänks för pensionärer med inkomster upp till ca . En lämplig åtgärd för att åstadkomma detta bedöms vara att förstärka det förhöjda grundavdraget för dem som vid beskattningsårets ingång har fyllt . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. anser att skatten inte bör vara lägre för pensionärer än för förvärvsaktiva med motsvarande inkomst, vilket är fallet avseende inkomster upp till ca . anser också att skatteinslaget i arbetsgivaravgifterna bör beaktas i resonemanget om skillnaden i beskattning mellan pension och löneinkomst. Arbetsgivar- verket och utvärdering (IFAU) bedömer att förslaget, tillsammans med förslaget om särskild löneskatt för äldre, kan innebära ett minskat incitament för personer att stanna kvar på arbetsmarknaden. När det gäller utformningen av förstärkningen bedöms det som lämpligt att så långt som möjligt bibehålla den utformning av det förhöjda grundavdraget som infördes där grund- avdraget trappas upp i ett inledande intervall. För att sänka skatten för lägre inkomstnivåer föreslås en kraftigare upptrappning av grundavdraget till 2,72 prisbasbelopp så att det förhöjda grund- avdragets högsta värde uppnås vid en lägre inkomstnivå . Grundavdraget är där- efter för ett mindre inkomstintervall, för att sedan trappas av. Avtrappningen sker initialt med en snabbare takt än tidigare för att det ska återgå till den tidigare utformningen. , , , Arbetsförmed- lingen och anser att förslaget om sänkt skatt för pensionärer kan få negativa arbetsutbudseffekter. sammanhanget framhållas att det förhöjda grundavdraget omfattar både pensions- och arbetsinkomster för dem som vid årets ingång fyllt . Förslaget innebär därför inte att det blir relativt sett mer gynnsamt att pensionera sig jämfört med att arbeta. I tabell 6.7 och tabell 6.8 redovisas nuvarande särskilda belopp respektive det nya särskilda beloppet i olika inkomstintervall för beskatt- . Det förhöjda grundavdraget, dvs. grundavdraget med tillägg av det särskilda beloppet, redovisas för olika inkomster dels i termer av prisbasbelopp och andel av fastställd förvärvsinkomst i tabell 6.9 och dels i kronor i tabell 6.10. Tabell 6.7 Nuvarande särskilt belopp för personer –0,99 PBB PBB–1,105 PBB 0,880 PBB - 0,2 FFI 1,105 PBB–2,72 PBB 0,753 PBB - 0,085 FFI PBB–3,11 PBB 0,208 PBB + 0,115 FFI PBB–3,69 PBB 0,215 FFI - 0,103 PBB PBB–4,785 PBB 0,322 PBB + 0,1 FFI 4,785 PBB–7,88 PBB 0,753 PBB + 0,01 FFI PBB–12,43 PBB 1,541 PBB - 0,09 FFI Anm.: PBB=Prisbasbelopp, 2015. Tabell 6.8 Nytt särskilt belopp för personer –0,99 PBB PBB–1,11 PBB 0,885 PBB - 0,2 FFI PBB–2,72 PBB 0,609 PBB + 0,049 FFI PBB–3,11 PBB PBB–3,77 PBB 0,430 PBB + 0,1 PBB–5,4 PBB 5,4 PBB–7,88 PBB 0,753 PBB + 0,01 PBB–12,43 PBB 1,541 PBB - 0,09 Anm.: PBB=Prisbasbelopp, 2016. Tabell 6.9 Förhöjt grundavdrag för personer enligt förslaget –1,11 PBB PBB–2,72 PBB 0,834 PBB + 0,249 PBB–3,77 PBB PBB–5,4 PBB 1,888 PBB - 0,1 5,4 PBB–12,43 PBB 1,834 PBB - 0,09 Anm.: PBB=Prisbasbelopp, 2016. Tabell 6.10 Förhöjt grundavdrag för personer enligt förslaget 49 300–120 500 49 300 upp till 67 000 120 600–167 000 100–239 200 67 000 ner till 59 800 300–550 600 59 800 ner till 31 700 Källa: Egna beräkningar. Det förhöjda grundavdraget för dem som har fyllt vid beskattningsårets ingång kommer med förslaget att 2016 uppgå till hela den fastställda förvärvsinkomsten upp till en fastställd förvärvsinkomst om 1,11 prisbasbelopp (ca ), varvid ingen skatt ska betalas på inkomsten. I inkomstintervallet 1,11 till 2,72 prisbasbelopp (ca 49 300–) trappas grundavdraget upp av inkomsten för att en person med pension inte ska betala mer i skatt än en yngre löntagare med jobbskatteavdrag. För inkomster mellan 2,72 och 3,77 prisbasbelopp (ca 120 600– ) är grundavdraget . För inkomster mellan 3,77 och 5,4 prisbasbelopp trappas grundavdraget ned av inkomsten för att återgå till tidigare utformning av det förhöjda grundavdraget. Skillnaden i grundavdrag mellan gällande regler och förslaget framgår av diagram 6.9, som visar de olika grundavdragsnivåerna. Diagram 6.9 Grundavdrag i kronor för personer enligt gällande regler, enligt förslaget om ytterligare förhöjt grundavdrag samt grundavdrag för personer 100 000 200 000 300 000 400 000 500 000 600 000 700 000 Källa: Egna beräkningar. I tabell 6.11 visas skattesänkningen 2016 för olika inkomst- och kommunalskattenivåer som följer av förstärkningen av det förhöjda grund- avdraget. För en garantipensionär innebär för- stärkningen en skattesänkning med mellan ca 1 400 och beroende på civil- stånd och den kommunalskattesats man betalar. För inkomster upp till är skattesänkningen mellan ca 1 800 och . För inkomster upp till ca avtar sedan skattesänk- ningen ner till . Tabell 6.11 Skattesänkning i kronor enligt förslaget om ytterligare förhöjt grundavdrag för personer , vid olika inkomst- och kommunalskattenivåer (31,) Gift/sammanboende garantipensionär, Gift/sammanboende garantipensionär, Anm.: Beloppen är beräknade med prisbasbelopp (). Källa: Egna beräkningar. Förstärkningen innebär att pensionärer inte beskattas högre än löntagare för inkomster upp till ca , vilket inkluderar alla som har inkomst motsvarande full garantipension. Skatten för personer med inkomst motsvarande full garantipensionsnivå blir lägre än för en löntagare med samma inkomst, se tabell 6.12. anser att skatten inte bör vara lägre för pensionärer än för förvärvs- aktiva med motsvarande inkomst. Regeringen bedömer det som lämpligt att så långt som möjligt bibehålla den nuvarande utformningen av det förhöjda grundavdraget så att förslaget får en god fördelningspolitisk profil där de med lägst inkomster gynnas. Tabell 6.12 Skillnad i beskattning mellan en person med enbart pensionsinkomst och en person med enbart arbetsinkomst vid samma inkomstnivå Diagram 6.10 Procentuell förändring av ekvivalerad disponibel inkomst 2016 för personer till följd av förslaget om ytterligare förhöjt grundavdrag för äldre Gift/sammanboende garantipensionär, Gift/sammanboende garantipensionär, Anm.: Beloppen i tabellen avser hur mycket mer personen med enbart pensionsinkomst betalar i skatt jämfört med en person med enbart arbetsinkomst. Ett negativt belopp innebär därmed att personen med enbart pensionsinkomst betalar mindre i skatt än personen med enbart arbetsinkomst. Beloppen är beräknade med prisbasbelopp () och genomsnittlig kommunalskattesats . Källa: Egna beräkningar. I diagram 6.10 visas den genomsnittliga procentuella förändringen av ekvivalerad disponibel inkomst per inkomstgrupp (decil- grupp) för dem som fyllt vid årets ingång. Den ekvivalerade disponibla inkomsten ökar mest för de lägre inkomstnivåerna och den genomsnittliga ökningen är . Förslaget bidrar således till minskade ekonomiska skillnader bland äldre och i samhället i stort. Anm.: Ekvivalerad disponibel inkomst är hushållets totala disponibla inkomst justerad för försörjningsbörda. Källor: och egna beräkningar. Förslaget föranleder ändringar i 63 kap. 3 a § IL, se avsnitt 3.9. Förslaget att förstärka grundavdraget bedöms beröra av dem som vid beskatt- ningsårets ingång har fyllt , dvs. drygt 1,3 miljoner personer. De personer som påverkas är de som betalar inkomstskatt. Av dem som berörs får antalet begränsat skattskyldiga bedömas som ringa. Förslaget uppskattas, med beaktande av antalet berörda skattskyldiga och föreslagen nivå på höjningen av grundavdraget, minska skatteintäkterna med 1,87 milj- arder kronor 2016. Denna effekt kommer till stor del att påverka skatteunderlaget för kommuner och landsting. Med en höjning av anslaget Kommunalekonomisk utjämning under utgiftsområde 25, kompenseras emellertid kommuner och landsting. Förslaget innebär också att underlaget för det kommunala inkomstutjämningssystemet kan komma att påverkas. Genom utjämnings- systemet kommer dock eventuella förändringar av enskilda kommuners och landstings relativa skattekrafter att jämnas ut. Grundavdrag har genom sin konstruktion en större relativ betydelse för låg- och medel- inkomsttagare än för höginkomsttagare. avdraget är generellt vid en given fastställd förvärvsinkomst och således lika stort för kvinnor som för män, oavsett om det handlar om löneinkomst eller pensionsinkomst. Det förhöjda grundavdraget och även förslaget om ett ytterligare förhöjt grundavdrag innebär skattesänkningar för både kvinnor och män. Kvinnor har i större utsträckning än män låg pension. Kvinnor lever också längre än män. Förslaget kommer därför att gynna kvinnor i större utsträckning än män. Diagram 6.11 visar de genomsnittliga inkomstförstärkningarna till följd av det ytterligare förhöjda grundavdraget uppdelat på kön och åldersgrupper. Ökningen är störst i de äldre åldersgrupperna. I samtliga åldersgrupper ökar kvinnors individuella disponibla inkomst mer än männens. Förslaget bidrar således till minskade ekonomiska skillnader mellan män och kvinnor. Diagram 6.11 Procentuell förändring av individuell disponibel inkomst 2016 för personer till följd av förslaget om ytterligare förhöjt grundavdrag för äldre efter kön och åldersgrupp Källor: och egna beräkningar. Effekter för företag och myndigheter För företagen bedöms förslaget inte få några effekter. En förstärkning av det förhöjda grundavdra- get för pensionärer medför endast marginella förändringar för och ingår i den anpassning som görs på grund av ny eller förändrad lagstiftning. Eventuella tillkommande utgifter för ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. För de allmänna förvaltningsdomstolarna bedöms förslaget inte få någon budgetpåverkan. 6.5.1Ärendet och dess beredning Inom har promemorian Vissa inkomstskatte- och socialavgiftsfrågor inför budgetpropositionen tagits fram (dnr Fi2014/03347/S1). En sammanfattning av promemorians förslag finns i bilaga 5, avsnitt 1. Promemorian har remissbehandlats och inne- håller bl.a. förslag om att begränsa uppräkningen av den nedre skiktgränsen för uttag av statlig inkomstskatt. Promemorians lagförslag i denna del finns i bilaga 5, avsnitt 2. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 5, avsnitt 3. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr Fi2014/03347/S1). Regeringen föreslog i budgetpropositionen att uppräkningen av den nedre skiktgränsen för uttag av statlig inkomstskatt skulle begränsas (prop. 2014/15:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor, av- snitt 6.3). beslutade dock att avslå förslaget (bet. 2014/15:FiU1, rskr 2014/15:29). Regeringen anser alltjämt att uppräkningen bör begränsas. I detta avsnitt behandlas därför för- slaget. Förslaget om begränsad uppräkning av den nedre skiktgränsen för uttag av statlig inkomstskatt är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande. Fysiska personer som har beskattningsbara förvärvsinkomster över en viss nivå ska betala statlig inkomstskatt på dessa inkomster. Den statliga inkomstskatten tas ut efter två olika skattesatser. Skattesatsen är för den del av den beskattningsbara förvärvsinkomsten som överstiger en nedre skiktgräns, men inte en övre skiktgräns. För den del av den beskatt- ningsbara förvärvsinkomsten som överstiger en övre skiktgräns är skattesatsen fem procent- enheter högre, dvs. Skiktgränserna bestäms med utgångspunkt i en nedre skiktgräns på och en övre skiktgräns på för beskatt- Vid de därpå följande beskatt- ningsåren uppgår skiktgränserna till det före- gående beskattningsårets skiktgränser multipli- cerade med det jämförelsetal, uttryckt i procent, som anger förhållandet mellan det allmänna prisläget i juni året före beskattningsåret och prisläget andra året före beskattningsåret (förändringen i konsumentprisindex mellan tidpunkterna) plus . Skikt- gränserna fastställs av regeringen före utgången av året före beskattningsåret och avrundas uppåt till helt hundratal kronor. 6.5.3Ingen uppräkning av den nedre skiktgränsen för statlig inkomstskatt Regeringens förslag: Vid bestämmandet av den nedre skiktgränsen för uttag av statlig inkomst- skatt på beskattningsbara förvärvsinkomster för ska någon uppräkning inte ske. Den nedre skiktgränsen uppgår därmed till för . För att få samma basår, dvs. beskattningsår 2016, vid efterföljande uppräkningar av skikt- gränserna ska den övre skiktgränsen fastställas till för . Ändringarna träder i kraft . Promemorians förslag: Överensstämmer delvis med regeringens. I promemorian föreslogs att uppräkningen av den nedre skiktgränsen för uttag av statlig inkomstskatt på beskattningsbara förvärvsinkomster för skulle begränsas till förändringen i konsument- prisindex. Remissinstanserna: Majoriteten av de remiss- instanser som har yttrat sig har inget att invända mot förslaget. Företagarna, regel- nämnd (NNR), akademikers central- organisation (), (Sinf) och Näringslivets skattedelegation (NSD), vars remissyttrande Föreningen hänvisar till, avstyrker förslaget. framhåller att förslaget minskar utbildningspremien för en akademisk examen. Även Företagarna, , och () anser att förslaget försämrar incitamenten för utbildning. NNR, NSD och Sinf anser att förslaget försämrar arbetsutbudet och konkurrenskraft. Även anser att förslaget riskerar att minska arbetsutbudet. menar att förslaget kan minska utbudet av välutbildad arbetskraft i . Det bör enligt NNR, NSD och Sinf redovisas hur förslaget påverkar det svenska skattesystemets konkurrenskraft och arbets- marknadens funktionssätt. Även efterfrågar en beskrivning av konsekvenserna av förslaget för utvecklingen på arbetsmarknaden. () anser att förslaget kan ge upphov till lägre beskattningsbara inkomster genom minskade arbetsinsatser och inkomstomvandling från arbets- till kapitalinkomster. Det finns därför enligt KI en risk att de offentligfinansiella effekterna kan vara överskattade. Enligt KI är dock effekten på antalet arbetade timmar svårbedömd och sysselsättningseffekten är försumbar. Det är enligt KI önskvärt att effekterna på bl.a. medelarbetstid och inkomst- fördelning analyseras i högre utsträckning. () anser att förslaget kan påverka utbudet av arbete genom att antalet arbetade timmar minskar. ESV har inget att erinra mot de statiska beräkningarna som redovisas i promemorian men anser att den långsiktiga effekten på de offentliga finanserna är lägre. Även och anser att förslaget i slutändan kan ge mindre skatteintäkter. utvärdering (IFAU) anser att förslaget, sedd som en enskild reform, inte kommer att föra med sig stora beteendemässiga förändringar. Förslaget minskar enligt konsumenternas konsumtionsutrymme vilket antas sänka tillväxttakten för handeln. Förslaget kan enligt TCO minska skatte- systemets transparens. anser att konsekvenserna beskrivs på ett övergripande och summariskt sätt och att det därför inte är möjligt att ta ställning till förslagets konsekvenser. Skälen för regeringens förslag: Det finns enligt regeringens bedömning såväl offentlig- finansiella som fördelningspolitiska skäl för att begränsa uppräkningen av den nedre skikt- gränsen för uttag av statlig inkomstskatt på beskattningsbara förvärvsinkomster. Regeringen anser därför, trots vad flera remissinstanser – däribland TCO, NSD och – anför om utbildningspremie, konkurrenskraft, arbetsutbud, konsumtionsutrymme och trans- parens, att uppräkningen av den nedre skikt- gränsen bör begränsas. I promemorian föreslogs att uppräkningen av den nedre skiktgränsen skulle begränsas till förändringen i konsumentprisindex. Eftersom förändringen i konsumentprisindex mellan var negativ skulle en sådan begränsning dock medföra att den nedre skiktgränsen sänks. För att förhindra detta föreslår regeringen att någon uppräkning inte ska ske vid bestämmandet av den nedre skikt- gränsen . Att någon uppräkning inte sker innebär att den nedre skiktgränsen uppgår till för . Om den nedre skiktgränsen skulle räknas upp enligt ordinarie uppräkning – dvs. konsumentprisindex plus – skulle den uppgå till för . För att få samma basår, dvs. beskattningsår 2016, vid efterföljande uppräkningar av skikt- gränserna bör den övre skiktgränsen fastställas till för . Flera remissinstanser, däribland KI, ESV, och , har synpunkter på förslagets effekter. Dessa synpunkter behandlas i konsekvensanalysen i avsnitt 6.5.4. Förslaget föranleder ändringar i 65 kap. 5 § inkomstskattelagen (1999:1229), se avsnitt 3.9. Att inte räkna upp den nedre skiktgränsen be- räknas öka skatteintäkterna med 2016. KI, och anser att för- slaget i promemorian kan minska antalet arbetade timmar och att de offentligfinansiella effekterna som redovisas i promemorian därför kan vara överskattade. ESV har inget att erinra mot de statiska beräkningar som redovisas i promemorian men anser att den långsiktiga effekten på de offentliga finanserna är lägre. De offentligfinansiella effekterna som redovisades i promemorian och de som redovisas ovan är statiska, dvs. hänsyn tas inte till eventuella beteendeförändringar så som förändrat arbetsutbud. Anledningen är att det råder stor osäkerhet kring den typen av effekter och att eventuella effekter i regel inte slår igenom i betydande grad . Detta är i enlighet med de beräkningskonventioner som ligger till grund för beräkningarna av offentlig- finansiella effekter på budgetens inkomstsida. Statlig inkomstskatt på förvärvsinkomster skulle med ordinarie uppräkning betalas av ca 1,2 miljoner personer 2016. Dessa personer, som har en beskattningsbar förvärvsinkomst på , kommer att få en skattehöjning på till följd av förslaget jäm- fört med ordinarie uppräkning (se tabell 6.13). Antalet personer som betalar statlig inkomst- skatt beräknas öka med ca 58 000 personer. För dessa personer, som har beskattningsbara Skattehöjningen för personer i detta inkomstintervall är beroende av nivån på deras beskattningsbara för- värvsinkomst. Tabell 6.13 Skattehöjning i kronor enligt förslaget om ingen uppräkning av den nedre skiktgränsen Anm.: Det förhöjda grundavdraget för de som fyllt vid årets ingång medför att fastställd förvärvsinkomst skiljer sig åt mellan åldersgrupperna för en given beskattningsbar inkomst. Förslaget om förhöjt grundavdrag är inkluderat i beräkningarna. Källa: Egna beräkningar. I diagram 6.12 visas den genomsnittliga procentuella förändringen av ekvivalerad disponibel inkomst (hushållsnivå) per inkomst- grupp (decilgrupper) till följd av förslaget. Den ekvivalerade disponibla inkomsten minskar marginellt för de lägsta inkomstgrupperna. Effekten stiger sedan över inkomstfördelningen och den största minskningen med sker i den näst högsta inkomst- Förslaget bidrar således till att minska den ekonomiska skillnaden mellan hushåll med låga respektive höga inkomster. Diagram 6.12 Procentuell förändring av ekvivalerad disponibel inkomst 2016 till följd av förslaget om ingen uppräkning av den nedre skiktgränsen -0,05 -0,10 -0,15 -0,20 Anm.: Ekvivalerad disponibel inkomst är hushållets totala disponibla inkomst justerad för försörjningsbörda. Källor: och egna beräkningar. Effekter på antalet arbetade timmar och sysselsättning KI, och anser att förslaget kan minska antalet arbetade timmar. Enligt KI är dock effekten på antalet arbetade timmar svårbedömd. IFAU anser att förslaget, sedd som en enskild reform, inte kommer att föra med sig stora beteendemässiga förändringar. Effekten på antal arbetade timmar av förslaget är svårbedömd, men förslaget kan på lång sikt minska antalet arbetade timmar. Denna effekt bedöms dock vara liten. Eftersom förslaget medför höjd skatt för personer med relativt höga inkomster, för vilka få förflyttningar sker mellan att arbeta och inte arbeta, förväntas sysselsättningseffekten vara försumbar. Även KI gör denna bedömning. Förslagets effekter bör ställas mot de positiva effekter på sysselsättning och antalet arbetade timmar som kan uppkomma när skatte- intäkterna används till andra reformer. Ovan analys är endast en partiell analys, dvs. ingen hänsyn tas till eventuella effekter av förändringar på t.ex. utgiftssidan. En samlad bedömning av effekterna av regeringens politik på BNP, sysselsättning och arbetslöshet finns i avsnitt 4.6. Företagare som tar ut inkomst av tjänst över den nedre skiktgränsen får till följd av förslaget ökad genomsnitts- och marginalskatt på tjänste- inkomster på samma sätt som anställda. Förslaget bedöms inte påverka företagens konkurrensförhållanden eftersom det omfattar alla företagare som tar ut tjänsteinkomster, oavsett om de är anställda i eget fåmansföretag eller bedriver aktiv näringsverksamhet. Förslaget påverkar inte heller företagens administrativa börda och har inte några effekter på företagens villkor i övrigt. Förslaget påverkar män i större utsträckning än kvinnor eftersom fler män har inkomster som överstiger den nedre skiktgränsen. Av dem som berörs beräknas vara kvinnor och vara män. De män som berörs av förslaget får en marginellt högre skattehöjning än de kvinnor som berörs. I genomsnitt beräknas männen få ca i skattehöjning. För kvinnor beräknas skatte- höjningen i genomsnitt till ca . I diagram 6.13 redovisas procentuell föränd- ring i individuell disponibel inkomst uppdelat efter kön och åldersgrupp. Den största procen- tuella minskningen sker bland män mellan vars disponibla inkomst minskar med . Förslaget bidrar till att minska den ekonomiska skillnaden mellan kvinnor och män. Diagram 6.13 Procentuell förändring av individuell disponibel inkomst 2016 till följd av förslaget om ingen uppräkning av den nedre skiktgränsen efter kön och ålder -0,02 -0,04 -0,06 -0,08 -0,10 -0,12 -0,14 -0,16 Källor: och egna beräkningar. behöver göra vissa systemanpass- ningar. Dessa förändringar kommer att ingå i den anpassning som görs med anledning av ny eller förändrad lagstiftning. tillkommande utgifter för ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. För de allmänna förvaltningsdomstolarna bedöms förslaget inte få någon budgetpåverkan. 6.5.5Begränsad uppräkning av den nedre skiktgränsen för statlig inkomstskatt Regeringens bedömning: Vid bestämmandet av den nedre skiktgränsen för uttag av statlig inkomstskatt på beskattningsbara förvärvsin- komster för bör uppräk- ningen ske med förändringen i konsumentpris- index plus en procentenhet. Skälen för regeringens bedömning: Det finns såväl offentligfinansiella som fördelnings- politiska skäl för att begränsa uppräkningen av den nedre skiktgränsen för uttag av statlig inkomstskatt på beskattningsbara förvärvsin- komster för . Begränsningen bör ske genom att uppräk- ningen görs med förändringen i konsumentpris- index plus en procentenhet i stället för med förändringen i konsumentprisindex plus två pro- centenheter. Det kommande förslaget bedöms öka skatte- intäkterna med 2017. kommer att remittera ett förslag med angiven ändring. Regeringen avser att återkomma till med ett förslag. Det kommande förslaget bör träda i kraft . 6.6Slopad avdragsrätt för privat pensionssparande 6.6.1Ärendet och dess beredning Rätten att göra avdrag för för pensionsförsäkring och inbetalningar på pensionssparkonto (pensionssparavdrag) med ett fast belopp begränsades genom att det fasta beloppet sänktes (prop. 2014/15:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor, 2014/15:FiU1, rskr. 2014/15:29, SFS 2014:1468). I budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor, avsnitt 6.4.5) aviserade regeringen att rätten att göra pensions- sparavdrag med ett fast belopp bör slopas helt . En promemoria har tagits fram inom Finans- departementet där det föreslås att avdragsrätten för privat pensionssparande slopas.