prop · H30358 · 2015-12-10 00:00:00 — Vissa, framför allt mindre, arbetsgivare uppger att de inte längre anmäler lediga jobb till Arbetsförmedlingen eftersom de har svårt att hantera mängden inkomna ansökningar, vilka dessutom inte alltid är relevanta för den utlysta tjänsten. 225 Arbetsförmedlingen (2015a) s. 26. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Personer som själva hör av sig direkt till arbetsgivaren anses också generellt sett vara mer motiverade än arbetssökande som anvisas via Arbetsförmedlingen. För större arbetsgivare kan Arbetsförmedlingen ha svårt att svara upp mot önskemål om att ta emot praktikanter eller provanställa personer som står långt ifrån arbetsmarknaden. Arbetsgivarna söker i stället samarbete med ideella föreningar och andra aktörer som bättre anses kunna hjälpa dem med att ta fram lämpliga kandidater och vid behov handleda dessa personer på arbetsplatsen.226 4.9.3 Arbetsgivares erfarenheter av insatser och stöd Arbetsförmedlingen lyfter särskilt fram yrkeskompetensbedömning (YKB) som en viktig insats för nyanländas etablering. YKB innebär att en nyanländ får möjlighet att på en arbetsplats få sin kompetens bedömd och få ett intyg utfärdat. Arbetsgivaren kan få ersättning från Arbetsförmedlingen med per dag . Flera av de arbetsgivare som intervjuat känner dock inte till att de kan få statligt handledarstöd för att ta emot en nyanländ för YKB, men man ser positivt på denna möjlighet. De som har erfarenheter av insatsen menar att YKB har legitimitet och kan underlätta för den nyanlända att även få jobb hos andra arbetsgivare i branschen. Flera av de arbetsgivare som har intervjuat har generellt sett inga problem med att hitta rätt kompetens. Undantaget är till vissa kvalificerade tjänster eller bristyrken. Drivkraften för dessa arbetsgivare är i stället ett samhällsengagemang eller en vilja att öka mångfalden inom företaget eller myndigheten. Det kan i sin tur vara ett resultat av ett ägardirektiv eller För dessa arbetsgivare är det inte i första hand antalet insatser hos Arbetsförmedlingen som är viktigt utan en aktiv närvaro från myndighetens sida och hjälp med att matcha rätt personer. 4.9.4 Hinder för att anställa nyanlända Ett av de huvudsakliga hinder för att ta emot nyanlända för praktik eller arbete som arbetsgivare lyfter fram är den osäkerhet som det kan innebära att ta emot en nyanländ vars kompetens kan vara svår att bedöma. En bransch som anställer många nyanlända och utrikes födda är bemanningsbranschen. Som ”buffert” gentemot uppdragsgivaren tar de den risk som det kan innebära att anställa någon som står långt ifrån arbetsmarknaden och som kanske saknar svensk arbetslivserfarenhet. Det ökar i sin tur arbetsgivares benägenhet att ta emot nyanlända vars kompetens de kanske annars själva har svårt att bedöma.227 Det är denna form av buffert som många arbetsgivare även ger uttryck för att de skulle vilja ha från Arbetsförmedlingen för att i ökad 226Intervju med privat aktör 9, . 227Intervju med privat aktör 1, . utsträckning kunna ta emot nyanlända för praktik eller arbete. För vissa typer av arbeten kan bristande kunskaper i svenska språket utgöra ett hinder. En annan iakttagelse är att den kartläggning av nyanländas utbildnings- och yrkesbakgrund som Arbetsförmedlingen ska göra under etableringssamtalet behöver förbättras. Flera arbetsgivare efterfrågar även information från Arbetsförmedlingen om hur många nyanlända med olika yrkesbakgrund som finns inskrivna i den region där arbetsgivaren är verksam. En kvinna med översättarutbildning från har fått sin examen bedömd i . Den visar att hon har motsvarande kandidatexamen i engelska. Hon har dessutom jobbat som översättare i . har hon dock upplevt att svenska arbetsgivare inte är intresserade av vad hon har studerat och jobbat med i hemlandet. ”De var inte intresserade av vad jag hade gjort i . Jag tänkte att om Arbetsförmedlingen och har accepterat min utbildning, varför kan inte företaget göra det också?” En annan kvinna tycker att Arbetsförmedlingen och arbetsgivare ska fokusera mer på individens bakgrund. ”En ingenjör som jobbar på restaurang är inte bra. Många svenska arbetsgivare accepterar inte utländska utbildningar. Det enda som räknas är vad man har gjort i . Man kan göra mer nytta i samhället om man hittar ett jobb som bättre motsvarar den utbildning och erfarenhet man har med sig.” 4.9.5 Staten är inget föredöme som arbetsgivare kan det konstateras att staten generellt sett tar emot relativt få nyanlända för praktik eller med anställningsstöd. En av de myndigheter som tog emot flest nyanlända med anställningsstöd var, förutom Arbetsförmedlingen själv, . inledde ett projekt tillsammans med Arbetsförmedlingen kring nyanländas etablering inom skogs- och lantbruket.228 Projektet, som pågår i och län under 2015,229 innebär att Arbetsförmedlingen anvisar 80 nyanlända till för en yrkeskompetensbedömning (YKB). Efter genomförd YKB väljs 40 personer ut att ingå i projektet , varav 6 månader består av arbetsträning med handledarstöd följt av 6 månaders anställning i form av instegsjobb kombinerat med sfi på halvtid. Syftet med projektet är att underlätta för nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden som samhällsnyttan utgörs av att arbetsuppgifter som det i vanliga fall inte finns resurser till blir utförda. Det kan till exempel handla om att underhålla rekreationsområden, iordningsställa vandringsleder eller inventera natur- och kulturlämningar. I projektet ingår också studiebesök 228Skogsstyrelsen och Arbetsförmedlingen (Projektplan 1.0, ) Etableringsprojekt mellan och Arbetsförmedlingen. 229Arbetsförmedlingens och marknadsområde 2 (MO2), norra . Finansieras genom Arbetsförmedlingens ordinarie anslag (1:4). GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION på företag och kontakter med potentiella arbetsgivare. hade sammanlagt fler än 2 000 personer i olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder 2014, varav med utländsk bakgrund. 4.9.6 Vilka är framgångsfaktorerna? Utifrån intervjuer går det att identifiera några faktorer som anses underlätta för arbetsgivare att ta emot dels personer som står långt ifrån arbetsmarknaden, dels nyanlända för praktik eller arbete. När det anses fungera som bäst har arbetsgivaren en bra och kontinuerlig dialog med Arbetsförmedlingen, som i sin tur känner till arbetsgivaren och dess behov. Vidare får arbetsgivaren vara med tidigt i urvalsprocessen av lämpliga kandidater och Arbetsförmedlingen kan agera buffert och ge arbetsgivaren ett stöd som innebär mer än att bara förmedla en kontakt. De personer som tas emot är också tillräckligt rustade för den erbjudna tjänsten genom att de har fått förberedande insatser, validering av sina kunskaper samt information om hur den svenska arbetsmarknaden fungerar. Av granskningar framgår att ansvaret för det sociala stödet till nyanlända är otydligt. Likaså är det enligt mening en brist att landstingen inte har tilldelats ett tydligt uppdrag inom ramen för etableringsuppdraget. Frågor om de nyanländas sociala situation och tillgång till hälso- och sjukvård riskerar därmed att falla mellan stolarna på grund av en otydlig ansvarsfördelning. Regeringen har styrt Arbetsförmedlingen mot att upphandla en stor del av sin verksamhet från kompletterande aktörer och att tillhandahålla tjänster inom ramen för valfrihetssystem. Införandet av etableringslotsar var enligt mening inte tillräckligt väl förberett. Bland annat saknades förutsättningar för en välfungerande marknad för tjänsten. Arbetsförmedlingens kontroll och uppföljning av leverantörerna var heller inte tillräcklig. Enligt finns det oklarheter när det gäller myndighetens handlingsutrymme i upphandlingsprocessen. Oklarheterna handlar framför allt om huruvida Arbetsförmedlingen kan anlita kommuner som utförare utan att bryta mot upphandlingsreglerna. Ett annat problem som framförs är de långa överklagandeprocesser som kan uppstå och de negativa konsekvenser detta medför för Arbetsförmedlingens möjligheter att erbjuda relevanta insatser till de nyanlända. tidigare granskningar har pekat på ett missnöje på lokal nivå med utbudet av upphandlade tjänster inom ramen för etableringsuppdraget. En bidragande orsak till detta missnöje är, enligt mening, Arbetsförmedlingens organisering av sin upphandling i vid mening, det vill säga inklusive behovsidentifiering samt kontroll och uppföljning av upphandlade tjänster. handlingsutrymme i upphandlingsprocessen kan också ha bidragit till ett utfall som inte motsvarat den lokala nivåns förväntningar. tillbaka håller Arbetsförmedlingen på att se över och förstärka upphandlingsverksamheten, inklusive hur upphandlingsbehovet identifieras samt leverantörerna följs upp och kontrolleras. Enligt mening är det angeläget att detta arbete genomförs med hög prioritet. granskningar visar att regeringen och ansvariga myndigheter i flera fall inte fullt ut har använt de medel som har anslagit till olika ändamål. Det handlar sammantaget om betydande belopp som av olika anledningar inte har använts. Detta visar på brister i resursanvändningen som sannolikt har påverkat de nyanländas möjligheter att få ta del av relevanta insatser. Genom etableringsreformen tilldelades Arbetsförmedlingen det övergripande ansvaret för lokal samverkan. En återkommande iakttagelse från granskningar är emellertid att Arbetsförmedlingen haft svårt att axla denna roll, bland annat på grund av ett begränsat lokalt handlingsutrymme. Andra orsaker till förmedlingens svårigheter i detta avseende är sannolikt en kraftigt ökande arbetsbelastning utan att myndighetens förvaltningsanslag hängt med i utvecklingen. Arbetsförmedlingen har inlett förändringar avseende såväl myndighetens organisationsstruktur som delegering av ansvar. Enligt mening är pågående organisationsförändringar angelägna för att öka Arbetsförmedlingens förutsättningar att fullfölja sin roll inom etableringsuppdraget på ett effektivt sätt. arbetsgivarkontakter behöver utvecklas och förbättras. Detta är särskilt viktigt för nyanlända och andra grupper som står långt ifrån arbetsmarknaden. Kommunerna har även efter etableringsreformen en viktig roll för de nyanländas etablering. Utöver sfi och samhällsorientering har kommunerna ansvaret för den reguljära vuxenutbildningen, vilken kan spela en stor roll för att utveckla och tillvarata de nyanländas kompetens. Kommunerna har också en lagreglerad möjlighet att anordna arbetsmarknadsrelaterad verksamhet för att kunna hjälpa sina invånare till egenförsörjning. Av tidigare granskningar framgår att många kommuner tagit ett steg tillbaka i arbetet med nyanländas etablering. Kommuner ser sitt ansvar ta vid först när tiden med etableringsersättning och aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning inom Arbetsförmedlingens GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION garantier är slut. Det innebär bland annat att få nyanlända ges möjlighet att ta del av kommunala praktikplatser. har Arbetsförmedlingen svårt att hitta tillräckligt många platser i det privata näringslivet. Därmed riskerar etableringsdeltagare att inte få möjlighet att komma ut på en arbetsplats i den utsträckning som skulle behövas. Slutligen kan konstatera att förutsättningarna för aktörer i enskilda kommuner att tillhandahålla ett tillräckligt brett utbud för de nyanlända är begränsat. Det gäller exempelvis olika former av yrkesinriktad svenska och samhällsorientering för olika språkgrupper. Detta ställer enligt mening krav på regional samverkan. Intresset för detta varierar dock mellan länen och de involverade aktörerna. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Syftet med detta kapitel är att redogöra för om de etableringsinsatser som nyanlända deltar i är ändamålsenliga och effektiva för att främja den enskildes etablering på arbetsmarknaden. I kapitlet fokuseras huvudsakligen på insatsernas genomförande och vilka förutsättningar de har att vara effektiva. Iakttagelserna bygger på såväl tidigare granskningar som nytt empiriskt material från slutgranskningen. 5.1Individuell etableringsplan med anpassade insatser Nyanlända som skrivs in i etableringsuppdraget på Arbetsförmedlingen får en etableringsplan som ska innehålla olika typer av insatser för att påskynda etableringen i arbetslivet. Etableringsplanen föregås av ett eller flera etableringssamtal efter det att den nyanlända har fått uppehållstillstånd. Insatserna ska vara individuellt anpassade och motsvara individens kompetens och behov.230 Regeringen har därför betonat att etableringsplanen bör utformas med utgångspunkt i en kartläggning av den nyanländas utbildningsbakgrund, tidigare arbetslivserfarenhet och utbildningsbehov.231 Vidare har regeringen framhållit att nyanlända bör ges goda möjligheter att lära sig svenska, komplettera tidigare utbildning och på annat sätt förbättra sin kompetens. Validering och komplettering av tidigare arbetslivserfarenhet, utbildning och yrkeskunnande är viktiga insatser för att individanpassningen ska uppnås.232 Det svenska språket anges som en central förutsättning för att få arbete och vara delaktig i samhällslivet. Regeringen har också betonat att det är viktigt att planeringen och genomförandet av etableringsinsatser kommer igång snabbt och har ett tydligt fokus på inträde i arbetslivet.233 En kritik som framfördes mot tidigare introduktionssystem i kommunerna var bristen på samordning och en oklar ansvarsfördelning mellan olika aktörer.234 2009/10:60 s. 36. 2009/10:60 s. 61. Se även förordning (2010;409) om etableringssamtal och etableringsinsatser för vissa nyanlända. 2009/10:60 s. 40. I syfte att undvika att värdefull tid för individen går till spillo har Arbetsförmedlingen fått det samordnande ansvaret för etableringsinsatserna. Detta innebär att myndigheten ska vara stödjande och pådrivande i förhållande till övriga parter som erbjuder nyanlända etableringsinsatser, till exempel som anordnare av praktikplatser.235 5.1.1Etableringsplaner tas inte fram med rätt kvalitet hade 38 770 nyanlända en pågående etableringsplan. Etableringsplanen ska upprättas senast efter det att nyanlända som tidigare vistats i anläggningsboende hos har tagits emot i en kommun. För egenbosatta är från uppehållstillstånd.236 Ledtiden från inskrivning till beslut om etableringsplan var för samtliga deltagare inom etableringsuppdraget 2014, vilket innebar en ökning jämfört med . Enligt var en bidragande orsak till den ökade ledtiden att myndighetens förvaltningsanslag inte ökat i takt med antalet deltagare i etableringsuppdraget, vilket i sin tur medfört att antalet ärenden per handläggare hade ökat. En annan orsak enligt Arbetsförmedlingen var den förordningsändring som från innebär att etableringsplanen ska upprättas först då den nyanlända blivit mottagen i en kommun.237 Enligt är anledningen till att ledtiderna inte ökat ytterligare troligtvis att handläggarna prioriterar att leva upp till rättighetslagstiftningen och att de därmed fattar beslut om etableringsplan inom den tid som den nyanlända har rätt till. Konsekvenserna kan emellertid bli att den individuella kartläggningen och långsiktiga planeringen håller lägre kvalitet.238 har det emellertid också rapporterats i massmedia om fall där nyanlända fått vänta i månader på sin etableringsplan. Enligt en arbetsförmedlingschef är det inte ovanligt att handläggare har 180 ärenden inom etableringsuppdraget, trots att det från början var tänkt att man skulle ha runt 40. inte hinner med hamnar försörjningsansvaret på kommunerna som betalar ut försörjningsstöd. Den tiden kallas ”glappet” och har, enligt företrädare för , ökat i många kommuner . Enligt kommunala företrädare förekommer det att man i vissa kommuner har fått anställa socialsekreterare enbart för att betala ut försörjningsstöd till nyanlända.239 Huvudorsaken till ”glappet” 2363 § och 3 a § förordningen (2010:409) om etableringssamtal och etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. 237Se avsnitt 3.2 i Arbetsförmedlingen (2015c). 238Ibid, s. 30 ff. 239Sveriges radio () Nyanlända hamnar i kläm mellan stat och kommun. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION är att dagersättningen från betalas ut i förskott medan Arbetsförmedlingen betalar ut etableringsersättning i efterskott. Därmed uppstår en period i övergången mellan de statliga ersättningssystemen då den nyanlända kan sakna medel för sin försörjning och behöver vända sig till kommunen för att söka försörjningsstöd. En etableringsplan ska i regel omfatta insatser på heltid motsvarande , pågå och minst innehålla samhällsorientering, sfi och arbetsförberedande insatser.240 Etableringsplanen kan omfatta aktiviteter på deltid på grund av föräldraledighet, sjukdom eller någon annan nedsättning av fysiska eller psykiska prestationsförmågan. Arbetsförmedlingen har ansvar för att tillhandahålla arbetsförberedande insatser. Det kan till exempel handla om kurser i CV-skrivning och intervjuteknik, samt arbetsmarknadspolitiska program som till exempel arbetsmarknadsutbildning och arbetspraktik. Myndigheten ansvarar även för instegsjobb och nystartsjobb, som är två typer av subventionerade anställningar riktade mot arbetsgivare som önskar anställa nyanlända personer.241 Vissa aktiviteter utförs i Arbetsförmedlingens egen regi medan andra upphandlas och levereras av andra aktörer. Utöver Arbetsförmedlingens etableringsinsatser erbjuder kommuner undervisning i sfi och samhällsorientering samt vuxenutbildning.242 2014 var det dock av de nyanlända som deltog i en vuxenutbildning.243 Statistik från Arbetsförmedlingen visar att flest nyanlända deltog i förberedande utbildning () medan deltog i en arbetsmarknadsutbildning. Andelen som deltog i arbetspraktik respektive arbetsträning med handledare var också lågt (9 respektive 5 Förberedande utbildning innebär bland annat kartläggning av yrkesbakgrund, kurser i yrkessvenska eller förberedelser för att kunna delta i ett arbetsmarknadspolitiskt program, arbete eller studier.244 Slutgranskningen och tidigare genomförda intervjuer med företrädare för arbetsförmedlingskontor och kommuner indikerar att anledningen till att så 240Lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. 241Nystartsjobb är en åtgärd som är riktad mot betydligt fler än nyanlända personer. Nyanlända har dock en direktkvalificering till nystartsjobb efter uppehållstillstånd. 242Se bland annat lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare och Arbetsförmedlingen (2014a) kap. 4 om olika typer av etableringsinsatser. 243Arbetsförmedlingen (2015c) s. 40. 244Arbetsförmedlingen (2015c) s. 45. många får en förberedande utbildning som insats i sin etableringsplan är att denna insats generellt sett är betydligt billigare att erbjuda än till exempel en arbetsmarknadsutbildning. krävs en förberedande utbildning för att personerna ska kunna gå vidare till en arbetsmarknadsutbildning. har en fyraårig högskoleutbildning från sitt hemland. Studierna på sfi gick förhållandevis snabbt och kunde hon börja på Korta Vägen på . Det är en kurs för utländska akademier där man varvar utbildning och praktik. ”Korta Vägen var jätteviktig” betonar . Genom praktiken lärde hon sig bättre svenska och fick en större förståelse för det svenska samhället. Dessutom har även gått en projektledarutbildning samt datakurser. Hon upplever dock att det saknas kurser på Arbetsförmedlingen inom de områden som hon helst skulle vilja arbeta med, administration eller översättning. Hon betonar att det finns kurser för chaufförer, men inte inom HR-administration. önskar hon få mer utbildning för att få en bättre etablering på arbetsmarknaden. har sjuårig grundskola och en ettårig utbildning i sykunskap. Hon tycker inte att hon har förutsättningar att gå någon ytterligare utbildning, trots att hon endast är . i etableringsprogrammet har hon inte kunnat uppnå en tillräcklig nivå på sin svenska för att gå en utbildning. Hon känner heller inte till möjligheten att läsa på komvux. skulle hon vilja jobba inom äldrevården eller i förskolan. 5.2Utbildning i svenska för invandrare (sfi) Utbildning i svenska för invandrare (sfi) är en utbildning som kommunen är skyldig att tillhandahålla men som även kan upphandlas från andra aktörer. Sfi ska i genomsnitt omfatta minst 15 timmars undervisning . Kommunen, eller den anordnare som kommunen upphandlar, ska i samarbete med Arbetsförmedlingen verka för att eleven ges möjligheter att öva det svenska språket i arbetslivet, och sfi ska kunna kombineras med bland annat validering, praktik eller annan utbildning. För nyanlända inom etableringsuppdraget ska kommunerna verka för att sfi kan påbörjas inom en månad från anmälan till kurs. För övriga utrikes födda ska kommunerna kunna erbjuda sfi från det att rätt till sfi har uppstått. Sfi ska kunna kombineras med förvärvsarbete.245 5.2.1Länsstyrelserna ska stödja kommunerna i arbetet Länsstyrelserna har till uppgift att stödja landets kommuner i samordningen av sfi och samhällsorientering.246 I vissa län erbjuds sfi som är anpassad efter den nyanländas utbildnings- och yrkesbakgrund. 245Se 22 kap. 1–29 §§ skollagen (2010:800). 2009/10:60 s. 57. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Denna möjlighet finns dock inte i alla kommuner. Som visade i en granskning 2011 erbjöds målgruppsanpassad svenska för invandrade akademiker i 8 av 21 län. I ytterligare 6 län fanns olika former av yrkesinriktad svenska. Granskningen visade också att endast 9 länsstyrelser hade samordnat arbetet med målgruppsanpassad svenska.247 leder målgruppsanpassning till bättre resultat. I samverkar , och kommunerna för att erbjuda sfi med olika yrkesinriktning, så kallad sfx-utbildning.248 Syftet är att förkorta tiden till arbete eller företagande. erbjöds sfi-kurser inom 9 olika yrkesområden,249 och 8 av 10 elever som gick en sfx-utbildning var egenförsörjande 1–. Knappt hälften av dem arbetade inom sitt yrke.250 För analfabeter och korttidsutbildade finns bland annat sfi bas i , och det tar i genomsnitt halva tiden för dessa deltagare att uppnå godkänt betyg jämfört med deltagare med ingen eller kort skolbakgrund som deltar i sfi som inte är målgruppsanpassad.251 En begränsning i kommunernas möjligheter att erbjuda fler nyanlända sfi bas är dock att den insatsen är dubbelt så dyr som en vanlig sfi-plats.252 247Riksrevisionen (2011:16) s. 80. 248Sfx-utbildningar är en specifik yrkesutbildning där deltagarna har den aktuella utbildnings- och yrkesbakgrunden. X:et står för den specifika yrkesinriktningen. 249Svenska för bussförare, företagare, hantverkare, ingenjörer, lastbilsförare, medicinsk personal, pedagoger respektive programmerare, samt svenska för jurister, ekonomer och samhällsvetare. Kurstiden är cirka och kostnaden för hemkommunen är mellan och beroende på yrkesinriktning. Sfx används som förkortning för yrkesinriktad svenska. 250Kommunförbundet (2011) Utvärdering av sfx, rapport%20utvardering%20Sfx.pdf (hämtad ). 251Intervju med företrädare för i , . Uppgifterna för den vanliga sfi-undervisningen avser statistik på riksnivå. 252Intervju med företrädare för , . Projekt: SFX – svenska för yrkesutbildade En svårighet vad gäller yrkesutbildade invandrare är att ta tillvara deras yrkeskompetens. Insatsen Svenska för yrkesutbildade, SFX, utgör en skräddarsydd väg genom systemet och samlar alla pusselbitar som krävs för att deltagarna ska få börja arbeta inom sitt yrkesområde. Det innebär intensiv svenska med fokus på yrkesspråket. Det innebär även orienteringskurser med nödvändig ”omkringkunskap” för att veta hur respektive yrke fungerar i . Det finns möjlighet att på högskole- eller gymnasienivå komplettera sin utbildning för svenska förhållanden. I möjligaste mån har SFX också ambitionen att hitta praktikplatser till alla elever. Enligt en uppföljning av etablering för deltagare i SFI och SFX i (, 2014) leder SFX till en högre etablering jämfört med ordinarie SFI som inte har yrkesinriktning. arbetar av SFX-studenterna och ytterligare studerar. Den sammanlagda etableringsgraden av arbete och fortsatt utbildning är högre för de som studerat SFX jämfört med de som avslutat reguljär SFI.