prop · H3031 · 2015-09-21 00:00:00 — anser inte att de föreslagna avgiftshöjningarna är motiverade mot bakgrund av de skäl som anförs utan att eventuella höjningar i stället bör övervägas först i samband med andra förslag som kan medföra ökade administrativa kostnader på skatteförfarandeområdet. Skälen för regeringens förslag: De belopp som gäller för förseningsavgifter enligt skatteförfarandelagen infördes . gällande belopp infördes . Beloppen som infördes jämfördes med de förseningsavgifter som togs ut med stöd av 8 kap. 6 § årsredovisningslagen (1995:1554), se prop. 2002/03:106 s. 189 f. De totala intäkterna för förseningsavgifter till uppgick till ca 2011, ca 2012, ca 2013 och ca . Några remissinstanser avstyrker förslaget. Förseningsavgifterna har varit på samma nivå , dvs. , utan att förändras. Redan av den anledningen kan finnas skäl att höja avgifterna med anledning av förändringar i penningvärdet. Ett av syftena med försenings- avgifterna är att täcka de administrativa mer- kostnader som föranleds av att deklarationen inte lämnas . Avgifterna ska dock också fungera som ett effektivt påtryckningsmedel för den skattskyldige att lämna sin deklaration (a. prop. s. 189 f.). har möjligheterna att lämna inkomstdeklaration för fysiska personer utvecklats och förenklats betydligt. Trots det förenklade deklarations- förfarandet förefaller relativt många deklara- tionsskyldiga fortfarande lämna deklarationer . Det kan därför finnas skäl att höja förseningsavgifterna för att de ska fylla sitt syfte att fungera som ett effektivt påtryckningsmedel för att den deklarationsskyldige ska lämna deklaration . Motsvarande bör gälla de förseningsavgifter som syftar till att särskilda uppgifter och periodisk sammanställning lämnas i rätt tid. Av denna anledning föreslår regeringen en höjning av förseningsavgifterna i skatteför- farandelagen . Detta innebär att förseningsavgiften för aktiebolags eller eko- nomisk förenings inkomstdeklaration höjs med och kommer att uppgå till annans inkomstdeklaration höjs med och kommer att uppgå till . För särskilda uppgifter eller periodisk samman- ställning kommer förseningsavgiften höjas med och uppgå till . Förseningsavgiften gällande skattedeklaration höjs med och kommer att uppgå till . När det gäller skattedeklaration som ska lämnas efter föreläggande höjs försenings- avgiften med och kommer att uppgå till . Förslaget föranleder ändringar i 48 kap. 6 § SFL, se avsnitt 3.13. Regeringens förslag: Kontrollavgifterna i skatte- förfarandelagen ska höjas från till Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , Ekobrotts- myndigheten, , , , och har inga invändningar mot förslaget. har sett goda effekter av personalliggare och kassa- register och anser att det är rimligt att det sker en höjning av avgifterna eftersom de inte har höjts . tillstyrker förslaget och anför bl.a. att kontrollavgifterna bör vara kännbara om lagstiftningen inte följs, för att den ska få avsedd effekt. () avstyrker delvis förslaget. LRF anser att det kan vara motiverat att höja avgifterna för att återställa penningvärdesförsämringen och föreslår utifrån dessa beräkningar vissa, lägre, belopp. LRF motsätter sig dock ytterligare höjningar som inte kan motiveras av syftet bakom respektive avgift eller finansiering av välmotiverade förslag och anser inte att något sådant syfte kan utläsas av den remitterade promemorian. Företagarna, , Näringslivets Skattedelegation, , , Redovis- ningskonsulters Förbund (SRF) och Visita avstyrker förslaget. , Näringslivets skattedelegation, , SRF och Visita anser att det saknas belägg för att höjningen av kontrollavgifterna kommer att leda till ett minskat skatteundandragande. Närings- livets , SRF och Visita påpekar också att det förändrade penningvärdet inte kan motivera avgiftshöjningarna. Företagarna anser att en höjning av kontroll- avgifterna med motiveringen att det behövs för att skydda seriösa företagare mot illojal konkurrens innebär långtgående slutsatser utan att någon oberoende utvärdering gjorts av kontrollmetoder eller av avgiftsnivåerna. Företagarna anser att en sådan utvärdering först måste göras samt att en eventuell höjning av avgiftsnivån bör användas för att förbättra rättssäkerheten i enlighet med förslagen i SOU 2013:62 om ersättning för kostnader för ombud i skattemål. Näringslivets Skattedelegation och anser det angeläget att regeringen ger en oberoende part i uppdrag att göra en utvärdering av olika kontrollmetoder. Eftersom någon sådan utvärdering ännu inte har kommit till stånd kan dessa remissinstanser inte instämma i påståenden om att kontroll- metoderna och kontrollavgifterna skyddar seriösa företagare mot illojal konkurrens. och Visita anser att det är viktigt att det genomförs en utvärdering av bestämmelserna om kassaregister och personal- liggare med tillhörande avgifter för att belysa vilka effekter lagstiftningen fått i förhållande till syftet med regleringen och i relation till den påverkan reglerna haft på företagen. Visita menar att det inte finns några belägg för att skatte- förfarandelagens bestämmelser om kassaregister och personalliggare och de därmed samman- hängande kontrollavgifterna har haft någon säkerställd påverkan på skatteundandragande, illojal konkurrens eller förekomsten av svart arbetskraft. anser inte heller att avgiftshöjningarna är motiverade på de i promemorian anförda skälen utan menar att eventuella höjningar i stället bör övervägas först i samband med andra förslag som kan medföra ökade administrativa kostnader på skatte- förfarandeområdet. Flera av de remissinstanser som avstyrker förslaget framhåller också som ett problem att små misstag kan leda till att en seriös företagare påförs kontrollavgift, utan att det finns någon misstanke om skatteundandragande. SRF föreslår att kontrollavgifterna för kassaregister och personalliggare differentieras på så sätt att de halveras för de företagande som bedriver sin verksamhet i annan företagsform än aktiebolag och ekonomisk förening. Detta eftersom kontrollavgiften inte är avdragsgill och därför blir mer betungande för dessa företag. Skälen för regeringens förslag: Reglerna om skyldighet att använda personalliggare och om påförande av kontrollavgift vid bristande efterlevnad av bestämmelserna trädde i kraft . Kassaregisterlagen trädde i kraft och skyldigheterna enligt lagen samt dess bestämmelser om kontrollavgift började gälla . Storleken på kontrollavgiften beträffande kassaregister bestämdes till samma belopp som gällde beträffande personalliggare. Bestämmelsen i skatteförfarandelagen om kontrollavgift hän- förlig till dokumentationsskyldigheten vid upp- låtelse av torg- och marknadsplats och vid omsättning av investeringsguld har ersatt bestämmelserna om kontrollavgift i 5 § lagen (1998:514) om särskild kontroll av torg- och marknadshandel m.m. och 15 kap. 9 § skatte- betalningslagen (1997:483). Bestämmelserna om kontrollavgifter i dessa lagar trädde i kraft respektive . Storleken på kontrollavgifterna har aldrig ändrats. Bestämmelserna om personalliggare och kassaregister har införts med det bakomliggande syftet att motverka skattefusk och att motverka illojal konkurrens inom berörda branscher. Några remissinstanser anser att det behöver göras en utvärdering av om bestämmelserna om kassaregister och personalliggare har uppnått sina syften innan det kan vara motiverat att höja kontrollavgifterna. I 2013:2, Krav på kassaregister – effektutvärdering, redovisas slutsatser vid den analys verket gjort med syftet att bl.a. utvärdera i vilken utsträckning kassaregisterbestämmelserna har medfört att skatteundandragandet i kontant- handeln har minskat. har samman- fattningsvis funnit att resultaten av de analyser som gjorts ger tydliga indikationer på att reformen gett effekter i form av minskat skatteundandragande. Enligt rapporten har också, efter en undersökning genom kontrollbesök under slutet av , funnit att andelen oregistrerade köp bland företag med certifierade kassaregister uppgår till . När det gäller personal- liggare har så sent som lagstiftaren beslutat att utvidga systemet med personalliggare till att omfatta även bygg- branschen. I propositionen till den lagändringen konstaterar regeringen att systemet med personalliggare i restaurang- och frisör- branscherna har haft positiva effekter på löne- redovisningen inom de branscherna (prop. 2014/15:6 s. 38). Regeringen är av uppfattningen att de aktuella bestämmelserna om dokumentationsskyldighet i skatteförfarandelagen är bra instrument för att motverka skatteundandragande och illojal konkurrens. Syftet med en sanktion vid brister i efterlevnaden av bestämmelserna är primärt att avskräcka från överträdelser av reglerna (se prop. 2005/06:169 s. 49 och 2006/07:105 s. 69). Detta är utgångspunkten för regeringens förslag. Reglerna om de aktuella dokumentations- skyldigheterna har varit gällande i . Storleken på kontrollavgifterna har aldrig ändrats. En höjning av avgifterna kan därför till viss del motiveras redan med hänsyn till förändringen av penningvärdet. Kontroll- avgifterna måste dock vara kännbara för att de ska avskräcka från överträdelser. De måste stå i rimlig proportion till de över- trädelser det är fråga om. Regeringen bedömer att en höjning är rimlig och lämplig för att kontrollavgifterna framöver ska fungera som effektiva påtryckningsmedel. I detta sammanhang vill regeringen också erinra om att reglerna om befrielse från särskilda avgifter i anledning av SRF:s förslag om lägre konstaterar regeringen att de överväganden som gjorts i promemorian endast rör en viss generell höjning av nivåerna på avgifterna och inte frågan om en differentierad kontrollavgift. Regeringen finner inte skäl att överväga en differentiering av avgiften i enlighet med SRF:s förslag. En höjning innebär att kontrollavgifterna för varje kontrolltillfälle avse- ende kassaregister och personalliggare höjs med och kommer att uppgå till . De högre kontrollavgifterna vid upprepade överträdelser höjs med och kommer att uppgå till . Kontrollavgiften för varje person som vid en kontroll är verksam och inte är dokumenterad i en tillgänglig personalliggare höjs med och kommer att uppgå till . Kontrollavgiften för den som inte har fullgjort dokumentationsskyldigheten vid upplåtelse av plats för torg- och marknadshandel eller vid omsättning av investeringsguld höjs med och kommer att uppgå till . Bestämmelserna om kontrollavgiften på för den som inte har lämnat uppgift om när byggverksamhet ska påbörjas och var den ska bedrivas (50 kap. 3 § 3 och 50 kap. 4 § tredje stycket SFL i sin lydelse enligt SFS 2014:1474) träder i kraft . Kontrollavgiften är ny, både sett till grunden för att ta ut avgift och till beloppets storlek. De skäl för att höja kontrollavgifterna som anförs ovan gör sig inte gällande för den nya kontroll- avgiften. Någon höjning av den kontrollavgiften föreslås därför inte. Förslaget föranleder ändringar i 50 kap. 2, 4 och 7 §§ SFL, se avsnitt 3.13 och 3.14. Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft . De nya bestämmelserna om förseningsavgifternas storlek ska tillämpas första gången i fråga om deklarationer och övriga uppgifter som ska lämnas efter ikraftträdandet. De nya bestämmelserna om kontrollavgifternas storlek ska tillämpas första gången i fråga om kontrollavgifter som är hänförliga till kontroller som har inletts efter . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Inga remissinstanser har kommenterat förslaget. Skälen för regeringens förslag: De föreslagna lagändringarna bör träda i kraft . Eftersom en tidigare utfärdad lydelse av 50 kap. 4 § SFL (SFS 2014:1474) också träder i kraft görs ändringen av den paragrafen genom en ändring i den utfärdade ändringsförfattningen. Av förutsebarhetsskäl bör den höjda för- seningsavgiften tas ut först i fråga om deklarationer, periodiska sammanställningar och särskilda uppgifter som ska lämnas efter ikraftträdandet. För deklarationer och övriga uppgifter som skulle ha lämnats före ikraft- trädandet gäller således äldre belopp. Av samma skäl bör de höjda kontrollavgifterna tas ut endast när den kontroll som lett till att kontrollavgiften tas ut har inletts efter ikraftträdandet. kontroller som har inletts tidigare tas kontrollavgift ut med äldre belopp. Den föreslagna höjningen av försenings- avgifterna beräknas öka intäkterna med . Höjningen av kontrollavgifterna beräknas öka intäkterna med . Dessa intäkter har beaktats i den av beslutade budgeten . Förslagen innebär att det kommer att bli dyrare jämfört med för företag och enskilda som underlåter att lämna deklaration eller övriga uppgifter och för företag som påförs kontrollavgift med anledning av brister i efter- levnaden av bestämmelser om dokumentations- skyldighet i skatteförfarandelagen. Förslagen innebär endast en viss höjning av nivåerna på avgifterna och påverkar inte förutsättningarna för att ta ut avgift. Vidare innebär befrielse- reglerna att avgift inte ska tas ut om det är oskäligt. Detta kan vara fallet t.ex. om den felaktighet eller passivitet som har lett till avgiften kan antas ha berott på ålder, hälsa eller liknande förhållande. En effektiv skattekontroll är viktig för att seriösa företagare ska skyddas mot illojal konkurrens. Kännbara kontrollavgifter är en del i det kontrollsystem som ska uppnå ett sådant syfte. behöver göra vissa anpassningar av it-stödet samt justera blanketter och informationsmaterial. beräknar kostnaderna till . Förändringarna kommer att ingå i den anpassning som görs med anledning av ny eller förändrad lagstiftning. Tillkommande utgifter för Skatte- verket ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Den möjliga påverkan på Kronofogde- myndighetens verksamhet bedöms vara marginell. Förslagen bedöms inte medföra merarbete eller merkostnader för de allmänna förvaltningsdomstolarna eller några konsekvens- er för jämställdheten mellan kvinnor och män. 6.37Övriga åtgärder inom skatteförfarandet Regeringen har fattat beslut om propositionen Skattetillägg: Dubbelprövnings- förbudet och andra rättssäkerhetsfrågor, prop. 2014/15:131. I propositionen föreslås bl.a. en spärreglering som innebär att åklagaren inte får inleda en process om skattebrott om Skatte- verket har fattat beslut om skattetillägg i fråga om samma felaktighet eller passivitet avseende samma person. Omvänt får inte fatta beslut om skattetillägg om åklagaren har inlett en skattebrottsprocess om samma felaktighet eller passivitet avseende samma person. Vidare föreslås en reglering om ett samlat sanktionsförfarande i en domstol. Allmän domstol ska i samband med en skatte- brottsprocess på yrkande av åklagaren kunna besluta om skattetillägg. I enlighet med tillkännagivande (bet. 2012/13:SkU32, rskr. 2012/13:241) och den bedömning som regeringen gjort i propositionen Förbättrad konkurrens på lika villkor i kontantbranschen, prop. 2012/13:129, har fått i uppdrag att göra en fördjupad analys och presentera ett bredare underlag för sitt förslag att näringsidkare ska omfattas av kravet på kassa- register trots att inkomsten från den aktuella försäljningen inte härrör från ett fast driftställe i . har redovisat sitt uppdrag i promemorian Förstärkt konkurrens på lika villkor i kontantbranschen. Promemorian har remitterats och är under beredning i . Som aviserats i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor, avsnitt 1.4.2) har fått i uppdrag att utreda möjlig- heten att utveckla systemet med personalliggare till att omfatta fler branscher i syfte att motverka svartarbete och social dumpning. Uppdraget ska redovisas . Vidare avser att lämna ett förslag som innebär att arbetsgivarna ska slippa lämna både arbetsgivardeklaration och kontrolluppgift och att i stället redovisning på individnivå ska ske i arbetsgivar- deklarationen. 6.38Det internationella arbetet för att och stärka den inre marknaden för företag. En av motverka skatteundandragande huvudåtgärderna i handlingsplanen är en Utformning av skattesystem, hur de olika skattesystemen samverkar och möjligheterna för framförallt multinationella företag att utnyttja olikheterna i systemen för att uppnå skatte- fördelar, är frågor som har diskuteras i många olika internationella sammanhang. Det finns en internationell beslutsamhet om att utveckla och effektivisera det internationella samarbetet för att motverka skatteundandragande, oavsett om det sker genom utnyttjande av ofullständigheter och luckor i regelverk, bedrägerier eller med hjälp av speciella skatteregimer. Att motverka skatteflykt och skatteundandragande är en hög politisk prioritering för . och den svenska skattebasen står inte opåverkad av skatteundandragande som har sin grund i den internationella miljön. Regeringen förstärker anslag för att myndigheten successivt ska kunna bygga upp kompetens och öka resurserna för internationell kontroll av skattefusk och skatteuppläggsinsatser. påbörjade tillsammans med G20 länderna ett stort och övergripande projekt i syfte att motverka skattebaserosion och flyttning av vinster (Base Erosion and Profit Shifting, BEPS). antogs en konkret handlingsplan om BEPS. Handlingsplanen som innehåller 15 stycken åtgärdsområden ska vara genomförd . Sju av åtgärdsområdena var helt eller delvis klara och publicerades då i rapportform på hemsida. De övriga åtgärdsområdena liksom det fortsatta arbetet på de delvis klara åtgärds- områdena ska vara klara och publiceras i rapportform på hemsida . Regeringen stödjer BEPS- projektet men är det viktigt att resultatet av inte går utöver vad som är nödvändigt och att små öppna exportberoende ekonomiers intressen beaktas. Resultatet av kommer att påverka den interna lagstiftningen och leda till lagstiftningsarbete i . lade Europeiska kommissionen fram en handlingsplan för en rättvisare och mer effektiv företagsbeskattning i EU. Handlings- planen innehåller ett antal olika åtgärder för att bekämpa skatteflykt, garantera hållbara intäkter nylansering av kommissionens förslag om en gemensamt konsoliderad bolagsskattebas (). Direktivet om administrativt samarbete antogs ett direktiv om ändring i direktivet om administrativt samarbete. Ändringarna innebär att direktivet numera omfattar i huvudsak de situationer som också regleras i sparandedirektivet. Med anledning härav lämnade kommissionen ett förslag om att sparandedirektivet ska upphävas. lämnade kommissionen också ett förslag till ändringar i direktivet om administrativt samarbete. Förslaget syftar till att säkerställa att information om förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och om prissättningsbesked utbyts automatiskt mellan medlemsstaterna. beslutades inom EU att täppa till ett kryphål i direktivet om ett gemensamt beskattningssystem för moderbolag och dotter- bolag hemmahörande i olika medlemsstater som kunde utnyttjas av företag för att undvika beskattning genom s.k. hybridlånearrangemang. beslutades att även införa en allmän skatteflyktsbestämmelse i direktivet. Ändringarna i direktivet ska vara genomförda i medlemsstaternas nationella lagstiftning . Regeringen har beslutat att inhämta Lagrådets synpunkter på lagrådsremissen Begränsad skattefrihet för utdelning och nya bestämmelser mot skatteflykt i fråga om kupongskatt, som syftar till att genomföra ändringarna i direktivet i svensk rätt. deltog i ett samnordiskt projekt med syfte att ingå avtal för att utbyta information med länder och jurisdiktioner som har en omfattande sekretess på skatteområdet. Projektet var mycket fram- gångsrikt och har ett av världens största nät av informationsutbytesavtal. Regeringen avser att löpande komplettera avtalsnätet när det behövs för att begränsa möjligheterna till skatteundandragande. 6.39Offentligfinansiella effekter – en periodiserade årliga nettoeffekterna beror bl.a. på I tabell 6.25 redovisas de offentligfinansiella effekterna av de skatte- och avgiftsförändringar som presenterats i denna proposition. För mer utförliga beskrivningar av de olika skatte- åtgärderna hänvisas till tidigare avsnitt i detta kapitel. Tre olika typer av offentligfinansiella effekter redovisas i tabell 6.25: bruttoeffekt , periodiserade nettoeffekter –2019 och varaktig effekt. Bruttoeffekten beskriver den statiskt beräknade förändringen i intäkterna från den skatt som regeländringen avser. Brutto- effekten beaktar således inte eventuella indirekta effekter som t.ex. regeländringens påverkan på andra skattebaser och på konsumentprisindex. Om konsumentprisindex påverkas av en regeländring så uppkommer en indirekt effekt då utgifter i olika offentliga transfereringssystem påverkas av förändringar i konsumentprisindex. Vid en bedömning av de kortsiktiga offentlig- finansiella effekterna av olika åtgärder är den periodiserade nettoeffekten för den konsoliderade offentliga sektorn mest relevant. I den periodiserade redovisningen hänförs för- ändringar i skatte- och avgiftsintäkter till det inkomstår den skattepliktiga händelsen äger rum. Vidare beaktas i nettoeffekten även vissa indirekta effekter på skatteintäkterna och på de offentliga utgifterna. Den periodiserade nettoeffekten redovisas för åren 2016–2019. Den varaktiga effekten, som redovisas i den sista kolumnen i tabell 6.25 ger ett mått på den bestående årliga kostnaden/intäkten som en åtgärd medför, dock utan koppling till hur de offentliga finanserna påverkas ett visst år. Beräkningen baseras på nuvärdet av en åtgärds framtida nettoeffekter. På så vis möjliggörs jämförelser mellan regelförändringar vars nettoeffekter är olika fördelade över tiden. Avvikelser mellan den varaktiga effekten och de fördröjd övervältring av vissa skatter på andra skattebaser. För en närmare beskrivning av metodfrågor kopplade till denna redovisning hänvisas till publikation ”Beräkningskonventioner 2015: Metoder för effektberäkningar vid ändrade skatteregler”. De offentligfinansiella effekterna av de åtgärder som redovisas i detta avsnitt har beräknats utifrån prognostiserade priser och volymer. Den prognos av offentliga sektorns totala intäkter –2019, som redovisas i kapitel 7, baseras på prognoser för ekonomiska utveckling, inklusive effekterna av de i denna proposition aviserade åtgärderna på t.ex. tillväxt och sysselsättning. I kapitel 7 redovisas intäkterna i respektive års priser och volymer. Åtgärder som redan är budgeterade Vissa åtgärder som redovisas i denna proposition har redan aviserats och budgeterats i budgetpropositionen och i den av beslutade budgeten . Det gäller förslaget om slopad avdragsrätt för privat pensionssparande, höjd koldioxidskatt för uppvärmningsbränslen inom vissa sektorer, samt höjningen av vissa avgifter enligt skatteför- farandelagen. Förslaget om höjd koldioxidskatt för uppvärmningsbränslen inom vissa sektorer har dock justerats till ett stegvis slopande. Denna ändring redovisas i tabell 6.25. Sammantagna effekter av skatteåtgärderna Förslagen och bedömningarna i budget- propositionen innebär att skatteintäkterna sammantaget ökar med . Den totala bruttoeffekten beräknas till , se tabell 6.25. Tabell 6.25 Offentligfinansiella effekter av ändrade skatte- och avgiftsregler. Bruttoeffekt , periodiserad nettoeffekt –2019 samt varaktig effekt Skatt på arbetsinkomster – förvärvsinkomstbeskattningen Sänkt skatt för pensionärer -1,87 -1,87 -1,87 -1,87 -1,87 -1,87 Ingen uppräkning av den nedre skiktgränsen för statlig Slopad skattereduktion för gåvor Förändringar av HUS-avdraget, summa Varav: Halvering av RUT-avdrag för personer samt exkludera matlagning + visst städarbete Beskattning av utländska socialförsäkringspensioner Skatt på arbetsinkomster – socialavgifter m.m. Särskild löneskatt för äldre (6,) Tidigarelagt slopande av nedsättning av socialavgifter för Skatt på kapitalägande – kapital- och egendomsskatter Höjd beskattning av sparande på investeringssparkonto och Slopad avdragsrätt för förvaltningsutgifter Anpassning av investeraravdraget till kommissionens riktlinjer om statligt stöd för att främja