prop · H3031d3 · 2015-09-21 00:00:00 — För att undvika subventionering har även möjlighet att ta ut avgifter av kunder som inte är myndigheter. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 3.19 In- och utlåningsverksamheten i statens internbank (som inte får Verksamheten insättningsgaranti och investerar- skydd finansieras genom förvaltningsanslag. Administrationskostnaden för denna verksamhet avräknas från efterföljande års avgifter och redovisas mot inkomsttitel Övriga offentligrättsliga avgifter. Resterande av- gifter placeras på räntebärande konto i Riks- gäldskontoret eller i skuldförbindelser utfärdade av staten. Avgifter för insättningsgaranti och investerarskydd betalas av de institut som är anslutna till garantin respektive skyddet. Tabell 3.20 Insättningsgaranti och investerarskydd (som inte får Tabell 3.21 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:12 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Anslaget minskas med . Syftet med åtgärden är att bidra med finansiering till prioriterade satsningar. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:12 . , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . 1Motsvarar 29 800 tkr prisnivå. 2Motsvarar 29 583 tkr prisnivå. 3Motsvarar 29 584 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för finans- marknadsforskning och högst av anslaget får användas för programanknutna förvaltningsutgifter. Tabell 3.23 Härledning av anslagsnivån 2016–2019 för 1:16 Finansmarknadsforskning Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2014/15:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2015. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2019 är preliminär. Regeringen föreslår att anvi- sas under anslaget 1:16 Finansmarknadsforskning . Anslaget minskas med syftet att bidra med finansiering till prioriterade satsningar. , 2018 och 2019 beräknas anslaget till , respektive . Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:16 Finansmarknads- forskning ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2017–2019. Skälen för regeringens förslag: Något bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden har inte lämnats . Men för den aktuella verksamheten bör det ges en möjlighet att ingå fleråriga ekonomiska åtaganden om finansiering av olika forskningssatsningar. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:16 Finansmarknadsforskning ingå ekonomiska åtaganden som medför behov 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 av framtida anslag på högst 2017–2019. Tabell 3.24 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:16 Finansmarknadsforskning 3.5.5Krediter till Sjunde AP-fonden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta att Sjunde AP-fonden dels får tillgång till en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst , dels får ta upp lån i som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten. Skälen för regeringens förslag: Utvärdering av Sjunde AP-fondens förvaltning har redovisats i skrivelsen Redovisning av AP-fondernas verksamhet (skr. 2014/15:130). Kostnaderna för Sjunde AP-fondens verk- samhet ska täckas med förvaltningsavgifter som tas ur de två fonderna AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond. Sjunde AP-fonden disponerar också två krediter i . En kredit på räntekonto och en låneram för anläggnings- tillgångar. Syftet med räntekontokrediten var ursprung- ligen att skapa neutralitet mellan generationer av premiepensionssparare. För att hantera neutraliteten mellan generationer och för att kunna hantera ett akut likviditetsbehov i fonden har regeringen därför sedan uppbyggnaden av fonden fått ett bemyndigande av om en kredit till fonden på räntekonto hos Riks- gäldskontoret. Sjunde AP-fonden har i skrivelse till regeringen begärt en fortsatt kredit på ränte- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 kontot hos på , samt om en fortsatt låneram på . får Sjunde AP-fonden disponera en räntekonto- kredit på högst och i låneram. I budgetpropositionen avseende 2015 lämna- des information om att fondens skuld beräkna- des vara återbetald . Regeringen föreslog vidare att fonden skulle medges en fortsatt säkerhetsmarginal genom fortsatta krediter. beslutade i enlighet med förslaget. Sjunde AP-fonden har betalat av det sista på räntekontokrediten den haft och hade ett överskott på ca . Överskottet beräknas stiga till till slutet av 2015. En översyn av AP-fonderna pågår. Nya regler för AP-fonderna har presenterats och förslagen är föremål för remissbehandling (Ds 2015:34). I detta sammanhang lämnas också förslag till en långsiktig hantering av Sjunde AP- fondens krediter och hur eventuella överskott i fonden ska hanteras. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i Riksgälds- kontoret omfattande högst . En sänkt ram på avseende lån för finansiering av anläggningstillgångar bedöms vara tillräcklig. Regeringen avser att besluta om en nivå på Sjunde AP-fondens ränte- kontokredit som är rimlig i förhållande till det faktiska behovet. Den föreslagna ramen utgör en möjlighet för regeringen att med kort varsel besluta om en kredit inom ramen om förutsättningarna skulle ändras, t.ex. till följd av ett utflöde av fondkapital från Sjunde AP- fonden eller en negativ utveckling på de finansiella marknaderna. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Statlig förvaltningspolitik omfattar styrning, ledning, organisation och utveckling av de statliga myndigheterna samt vissa övergripande frågor om relationen mellan stat och kommun, inklusive regional ansvarsfördelning. Vidare omfattar området myndigheterna Statskontoret, Kammarkollegiet, Ekonomistyr- ningsverket (ESV) och Statens servicecenter. I avsnittet ingår även en redovisning av den över- gripande politiken för elektronisk förvaltning. Budgetförslaget inom området elektronisk förvaltning behandlas inom utgiftsområde 22, avsnitt 5. Statliga arbetsgivarfrågor redovisas i avsnitt 5, Offentlig upphandling i avsnitt 6 och statlig fastighetsförvaltning i avsnitt 9. Redovisning av ansvarsfördelningen för regionalt tillväxtarbete finns i utgiftsområde 1 avsnitt 8. Målet för den statliga förvaltningspolitiken är en innovativ och samverkande statsförvaltning som är rättssäker och effektiv, har väl utvecklad kvalitet, service och tillgänglighet och som därigenom bidrar till utveckling och ett effektivt EU-arbete (prop. 2009/10:175, bet. 2009/10:FiU38 rskr. 2009/10:315). Resultatredovisningen görs avseende vissa aspekter av förvaltningens utveckling som helhet, inklusive en redovisning av ett antal förvaltningspolitiska åtgärder. Redovisningen omfattar även resultatet av verksamheten hos vissa av myndigheterna inom området. 4.3.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder För att bedöma förvaltningens utveckling avseende effektivitet redovisas indikatorn Effektiviteten i den offentliga sektorn, Världs- bankens indikator Government Effectiveness. Indikatorn Government Effectiveness beskriver effektivitet i den offentliga sektorn i bred mening och avser måluppfyllelse. Indikatorn omfattar även offentlig verksamhet på lokal och regional nivå. Verksamheten och resultatet vid de myndig- heter som redovisas i avsnitt 4.3.4 bedöms bidra till att uppnå det av fastställda målet för den statliga förvaltningspolitiken. Resultatet redovisas både i beskrivande text och med hjälp av indikatorer som anges i anslutning till respektive myndighet. Kostnaderna för statens egen verksamhet upp- gick 2014 till , vilket mot- svarar av statens totala kostnader som även inkluderar transfereringar och avsättningar till och upplösning av fonder. Fördelningen av kostnaderna för statens egen verksamhet och jämförelser med 2013 redovisas i tabell 4.1. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 4.1 Kostnader för statens egen verksamhet Källa: Årsredovisning för staten 2014 (skr. 2014/15:101). Kostnaderna för statens egen verksamhet har ökat med jämfört med . En närmare redovisning av förvaltningens kostnader finns i regeringens skrivelse Års- redovisning för staten 2014 (skr. 2014/15:101). Antalet myndigheter och anställda Antalet myndigheter under regeringen uppgick till 349 enligt Statskontorets beräkningar. Det innebär en nettominskning med 21 myndigheter jämfört med . var enligt statistik drygt 251 500 personer anställda i den statliga sektorn vilket är en ökning med ca 3 500 per- soner . Antal statligt anställda mot- svarar av samtliga sysselsatta på den svenska arbetsmarknaden. Av de statligt anställda var kvinnor och män. En beskrivning av statsförvaltningens utveck- ling, avseende bl.a. organisationsförändringar och personalstrukturen i staten, redovisas i bilagan utveckling. Effektivitet i den offentliga sektorn indikator Government Effec- tiveness (Worldwide Governance Indicators) beskriver effektivitet i den offentliga sektorn i bred mening och avser måluppfyllelse. Med indikatorn redogör för kvalitet i offentliga tjänster och institutioner, själv- ständighet från politiska påtryckningar, kvaliteten på politikens utformning och genom- förande samt beständigheten i politiska åtagan- den. Mätningar har gjorts 2006–2013 och upp- dateras . Den svenska offentliga sektorn har under hela mätperioden tillhört en av de mest effektiva. 4.3.3Redovisning av vissa förvaltningspolitiska åtgärder Den svenska förvaltningsmodellen bygger på att myndigheterna i stor utsträckning själva, utifrån de mål och uppgifter för verksamheten som och regeringen fastställer, avgör hur verksamheten ska organiseras för att på bästa sätt tillgodose samhällets olika behov. Regeringen har ett övergripande ansvar för de samlade effekterna av enskilda myndigheters beslut. Därför behöver bl.a. utvecklingen av myndigheternas lokalisering följas upp. Regeringen gav Statskontoret ett uppdrag som syftar till att ge regeringen en samlad bild av den statliga närvaron i landet samt underlag för bedömning om huruvida styrningen av myndigheterna behöver förtydligas i det avseendet (dnr Fi2015/02870/SFÖ). Uppdraget ska redovisas . Ändrad reglering för vidareutnyttjande av offentlig information Ändringarna i lagen (2010:566) om vidare- utnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen (PSI-lagen) trädde i kraft . Genom lagändringarna genomförs det ändrade s.k. PSI-direktivet (och rådets direktiv /37/EU om ändring av direktiv /98/EG). Ändringarna innebär att lagens tillämpningsområde utökas till att omfatta arkiv, bibliotek och museer, att den allmänna principen om att handlingar som tillhandahålls får utnyttjas uttrycks i lagen, och att en ny huvudregel för avgifter införs. Den nya huvud- regeln innebär att avgifterna inte får överstiga kostnaderna för att reproducera, tillhandahålla och sprida handlingarna. Skillnaden mot tidigare huvudregel är att kostnader för insamling inte får ingå i avgiftsberäkningen. Lagändringarna inne- bär också att myndigheterna är skyldiga att publicera en förteckning av vilka typer av hand- lingar de vanligen tillhandahåller elektroniskt. Genom ändringarna förbättras förutsättningarna för enskilda att vidareutnyttja myndigheternas informationsresurser för kommersiella och icke- kommersiella ändamål. har bemyndigats att meddela före- skrifter om utformningen av den förteckning som ska publiceras enligt förslag till ändringar i PSI-lagen. Syftet är att myndigheterna ska redovisa information om handlingar på ett enhetligt sätt vilket underlättar för dem som söker efter information. Regeringen har gett ESV i uppdrag (dnr Fi2015/02382/EK) att göra en översyn av avgiftsförordningen (1992:191) så att den harmonierar med den nya huvudregeln för avgifter i PSI-lagen. ESV ska redovisa sitt upp- drag . Regeringen gav under åren 2013−2014 i upp- drag till 18 myndigheter att rapportera om sitt arbete med att tillgängliggöra handlingar från den offentliga förvaltningen. Myndigheterna skulle redovisa vilken verksamhet som omfattas av PSI-lagen och vilka villkor och avgifter som tillämpas. Sammantaget visar rapporterna att myndigheterna bedriver ett aktivt arbete med att tillgänggligöra information. Utvecklingen är god och redovisningarna är ett värdefullt underlag för regeringen i syfte att följa utvecklingen på området. Vidare ska Statskontoret delredovisa sitt regeringsuppdrag från (dnr S2014/03536/SFÖ). Statskontorets uppdrag är att göra en samlad uppföljning av statliga och kommunala myndig- heters arbete med att tillgängliggöra handlingar för vidareutnyttjande. Reformering av statens administration genom Statens servicecenter För att öka effektiviteten och minska administrationskostnaderna i statsförvaltningen inrättades Statens servicecenter . Genom att koncentrera och standardisera statens administrativa stödverksamhet i Statens servicecenter uppnås stordriftsfördelar. Stöd- tjänsterna kan utföras med en högre produk- tivitet än om de utförs vid varje enskild myndig- het. Vidare bedöms det bli mer kostnadseffektivt om byte och införande av nya systemstöd inom staten görs av en aktör. Eftersom Statens servicecenters kärnverksamhet är att tillhanda- hålla administrativt stöd åt andra myndigheter främjas kvalitet och rekrytering av kvalificerade medarbetare inom det administrativa området. Genom en anslutning till Statens servicecenter ges den enskilda myndigheten ökade möjligheter att fokusera på sin kärnverksamhet. Samman- taget bedöms detta gynna såväl de offentliga 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 finanserna som kompetensförsörjningen inom det administrativa området. Antalet myndigheter som är anslutna till Statens servicecenter ökar kontinuerligt. Regeringen har tidigare uttalat att styrningen av anslutningen av myndigheter till Statens servicecenter behöver stärkas. Regeringen har därför aviserat att anslutningen till Statens servicecenters lönerelaterade bastjänster ska förordningsregleras. Syftet är att påskynda arbetet med att effektivisera statens administra- tiva stödverksamhet och skapa ett ökat fokus på myndigheternas kärnverksamhet. Som underlag inför förordningsregleringen har Statens servicecenter, på regeringens upp- drag, redovisat en anslut- ningsplan till de lönerelaterade bastjänsterna (dnr Fi2015/01184/SFÖ). Servicecentrets anslutningsplan omfattar 24 myndigheter med totalt drygt 32 000 anställda. I anslutningsplanen ingår dels myndigheter som ingått en överenskommelse eller avsiktsförklaring med Statens servicecenter om att ansluta sig till tjänsterna eller 2016, dels myndigheter som ställt sig positiva till att anslutas . Statens servicecenter har vidare, på regeringens uppdrag, redovisat en tentativ plan för anslutning av myndigheter – 2019 (dnr Fi2015/01184/SFÖ). har utarbetat en promemoria med förslag till förordning om myndigheters användning av Statens service- centers tjänster. I promemorian föreslås att de statliga myndigheternas anslutning till Statens servicecenters lönerelaterade bastjänster ska reg- leras i en ny förordning. Enligt förslaget ska förordningen i en första etapp omfatta 115 myn- digheter, som ska vara anslutna . Utgångspunkten är att förord- ningen i en andra etapp 2017–2019 stegvis ska utvidgas till att omfatta övriga lämpliga myndig- (dnr Fi2015/1999/SFÖ). En majoritet av remiss- instanserna tillstyrker eller har inga invändningar emot förslaget. De remissinstanser som har invändningar emot eller synpunkter på förslaget menar bl.a. att det kan finnas risker med en hög anslutningstakt och att det behövs ytterligare analyser av bl.a. informationssäkerhetsfrågor samt uppföljning och utvärdering av myndig- heternas anslutningar. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Statens servicecenter har regeringens uppdrag att i samverkan med utveckla en förvaltningsgemensam tjänst för e-arkiv (dnr N2014/03415/ITP). Statens servicecenter lämnade en delredovisning av uppdraget. Av delredovisningen framgår bl.a. att det finns goda förutsättningar för att skapa en förvaltningsgemensam tjänst för e-arkiv och att en avsiktsförklaring har tecknats med de sju myndigheter som omfattades av uppdraget att använda tjänsten när den finns tillgänglig (En förvaltningsgemensam tjänst för e-arkiv – del- rapport). Regeringen har beslutat om ytterligare medel till Statens servicecenter för genom- förandet av uppdraget (dnr N2015/03928/EF). Syftet är att möjliggöra för Statens servicecenter att gå vidare med kravställning och upphandling för att kunna erbjuda tjänsten till myndigheterna. En slutredovisning av uppdraget ska göras . Regeringen avser att fortsatt utveckla statens verksamheter för att uppnå en hög effektivitet och god hushållning med statens medel. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utreda hur utveckling och effektivisering av statliga myndigheters verksamhet kan främjas genom systematiska jämförelser. Utredningen överlämnade sitt betänkande Systematiska jämförelser – för lärande i staten (SOU 2015:36). Betänkandet är föremål för remissbehandling. Regeringen aviserade i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1) en förstärkt styrning och samordning av övergripande it-användning i statsförvaltningen. Syftet är att stimulera digitali- seringen av den svenska offentliga förvaltningen. Satsningen ska bidra till att nå målen för e-för- valtning samt främja utvecklingen och använd- ningen av gemensamma lösningar. Regeringen har fattat beslut om ett antal strategiska uppdrag till flera myndigheter inom områdena: –innovativa och samverkande digitala lösningar, –gemensamma digitala komponenter, –effektiv it-användning i staten, –förutsättningar för digital samverkan, och –organisering och styrning av gemensam e- förvaltning. Övriga resultat för elektronisk förvaltning redo- görs för i utgiftsområde 22 och till viss del i utgiftsområde 2 avsnitt 6 avseende elektronisk upphandling. I förordningen (1998:796) om statlig inköps- samordning finns de bestämmelser som gäller för statlig inköpssamordning. Statlig inköps- samordning syftar till att åstadkomma besparingar för staten genom att samordna statliga myndigheters inköp. Kammarkollegiet ansvarar för statens inköpscentral som upp- handlar och förvaltar ramavtal för andra statliga myndigheter avseende varor och tjänster inom flera olika områden. För området informations- teknik gäller uppdraget även kommuner och landsting. ESV upphandlar och förvaltar statliga ramavtal för administrativa system och till- hörande tjänster medan upp- handlar och förvaltar statliga ramavtal inom betalningsområdet. ESV har bl.a. till uppgift att lämna stöd till regeringen och myndigheterna gällande lokal- försörjningsfrågor. Stöd har getts bl.a. genom myndighetens analyser av lokalanvändning och lokalkostnader i staten. ESV fick (dnr S2012/07633/SFÖ) i uppdrag att kart- lägga statens förhyrningar i inner- stad. I kartläggningen skulle också anges vilka skäl myndigheter anger för att lokalisera sig i . ESV skulle också redovisa möjliga verktyg för att förmå myndigheter att inte lokalisera sig i . Upp- draget redovisades och förslagen bereds nu inom . Nya nyckeltal avseende statens lokalförsörj- ning kommer att tas fram av ESV. Ambitionen är att t.ex. kontorsyta per anställd för vissa kategorier av myndigheter ska kunna presen- teras. 4.3.4Resultat avseende vissa myndigheter inom utgiftsområdet Statskontoret har främst till uppgift att bistå regeringen med utredningar, utvärderingar och uppföljningar av statlig och statligt finansierad verksamhet. Statskontoret bistår även regeringen i övergripande frågor om den offentliga förvalt- ningens funktionssätt. Statskontoret utförde uppdrag åt samtliga departement i utom Landsbygdsdepartementet. Statskontoret genomförde totalt 81 uppdrag , vilket är något färre än 2012 och 2013. För Statskontorets verksamhet redovisas två indikatorer: Statskontorets enkät/uppföljning med uppdragsgivare avseende färdiga rapporter och Statskontorets utvärdering av det långsiktiga resultatet av myndighetens rapporter. Statskontoret följer upp samtliga avrappor- terade regeringsuppdrag med uppdragsgivaren. Sammanställningen av resultaten visar att värdet för uppdragsgivarens totala bedöm- ning av Statskontorets arbete har minskat något jämfört med och 2013. Detsamma gäller uppdragsgivarens bedömning av produkt- kvaliteten. I likhet med de tre föregående åren får dock Statskontoret högsta möjliga omdöme när det gäller vilket förtroende uppdragsgivaren har för myndigheten. Statskontorets uppföljning av det långsiktiga resultatet av myndighetens rapporter visar att Statskontoret har producerat 259 rapporter och skrifter –2014. Av dessa har 166 omnämnts i riksdagstryck, varav 89 av rapporterna har lett till någon form av föränd- ring i den riktning som Statskontoret har före- slagit. Det bör framhållas att inte alla rapporter som Statskontoret producerar har till syfte att leda fram till förändring. Tidsfaktorn har också betydelse för om en rapport enbart nämns eller om den resulterat i en förändring av verksam- heten. Ju som gått sedan en rapport publicerades, desto lägre andel förändring i enlighet med Statskontorets förslag. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 överlämnade Statskontoret sin rapport till en lärande och effektiv för- valtning (Statskontoret 2015:104). I rapporten presenteras ett antal utmaningar och större för- ändringar i omvärlden som Statskontoret bedömer kan få konsekvenser för den svenska förvaltningen och dess framtida utveckling. Uti- från dessa utmaningar och förändringar har Statskontoret identifierat tre områden där det finns mer strategiska förvaltningspolitiska utvecklingsbehov. De tre områdena är –mer tillitsbaserad styrning av myndig- heterna, –utveckling av samverkan och koordinering i förvaltningen, och –bättre förutsättningar för omprövning av det statliga åtagandet. I rapporten redovisas också Statskontorets prioriterade insatser –2016 inom det förvaltningspolitiska området. Kammarkollegiet har i enlighet med sitt uppdrag tillhandahållit service avseende ekonomi, juridik, kapitalförvaltning, riskhan- tering (försäkring), fordringsbevakning, redovis- ning och andra administrativa tjänster. Största delen av Kammarkollegiets verksam- het finansieras med avgifter och medel ur All- männa arvsfonden, sammantaget utgjorde detta av finansieringen . Andelen avgiftsfinansierad verksamhet uppgick till och avsåg kapitalförvaltning, försäkringsverksamhet, fordringsbevakning, registrering av trossamfund och Statens inköps- central. Kammarkollegiets kapitalförvaltning har till uppgift att sköta kapitalförvaltningen för statliga myndigheter och för stiftelser och fonder inom det statliga och kyrkliga området. Kapitalförvalt- ningen verkar i syfte att möta kundernas efter- frågan om en trygg förvaltning med god avkastning och låg risk. Antalet kunder är ca 400 och marknadsvärdet av det förvaltade kapitalet uppgick till 170 miljarder 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 kronor, vilket är en ökning med jämfört med . samlade förvaltnings- resultat 2014 för aktie- och räntekonsortierna9, som uppgick till , bedöms av Kammarkollegiet överlag vara till- fredsställande då fyra av sex konsortier uppfyllde myndighetens uppsatta mål. /2015 genomförde ett konsultföretag på uppdrag av en oberoende utvärdering av Kammarkollegiets kapitalförvaltning (dnr Fi2014/03827/SFÖ). Konsultföretaget bedömde att myndighetens uppsatta nyckeltal för att mäta avkastning och risk är rimliga och i enlighet med branschpraxis. Det statliga interna försäkringssystemet ska tillgodose statliga myndigheter och stiftelsers behov av försäkringsskydd till förmånliga villkor och stöd i riskhanteringsarbetet. Syftet är att hålla statens kostnader för skadehantering på en låg nivå.