prop · H3039 · 2015-09-23 00:00:00 — Enligt regeringens mening bör det emellertid av tillsynsskäl stå fritt att fastställa omfattningen av beräkningen i varje Detta behövs för att bättre kunna jämföra resultatet av beräkning enligt den interna modellen med resultatet av en beräkning Krav på att beslut ska vara motiverade framgår av bestämmelser i 20 § förvaltningslagen. Något behov av lagändring med anledning av kravet på ett motiverat beslut i artikel 112.7 föreligger 17.7.2 Bristande uppfyllande av kraven för att få använda en intern modell Regeringens förslag: På begäran av ska ett för- säkringsföretag som använder en intern modell, men som inte längre uppfyller kraven för att få använda en sådan, till inspektionen lämna en handlingsplan för hur företaget avser att inom skälig tid rätta till bristerna. En sådan plan behöver inte upprättas, om företaget kan visa att överträdelsen är ringa. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inga invändningar Förslaget i utkastet till lagrådsremiss överensstämmer med reger- ingens förslag. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har ingen invändning mot det. Skälen för regeringens förslag: Om ett försäkringsföretag, efter att ha fått tillsynsmyndighetens godkännande att använda en intern modell, inte längre uppfyller kraven enligt Solvens II-direktivet, ska företaget utan dröjsmål antingen förse tillsynsmyndigheterna med en plan för att på nytt uppnå överensstämmelse inom skälig tid eller visa att effekterna av den bristande överensstämmelsen är oväsentliga (artikel 118.1). Om planen inte genomförs, får tillsynsmyndigheterna kräva att företaget ska återgå till att beräkna solvenskapitalkravet enligt standardformeln (se artikel Prop. 2015/16:9 118.2). Dessa krav bör införas i lag. 17.8Statistik kring verksamhet över gränserna Regeringens bedömning: Förändringar i den närmare uppdelningen av den statistik som rör verksamhet över gränserna som ett försäkringsföretag ska lämna till bör genomföras genom föreskrifter på lägre nivå än lag. Utredningens bedömning överensstämmer med regeringens bedöm- ning. Bedömningen i utkastet till lagrådsremiss överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna tillstyrker bedömningen eller har ingen invändning mot den. Skälen för regeringens bedömning: I Solvens II-direktivet finns bestämmelser om att försäkringsföretag som bedriver verksamhet över gränserna ska lämna viss statistik kring sin verksamhet till sin tillsyns- myndighet (artikel 159). Uppgifterna ska vara uppdelade efter de indel- ningar av olika slag som finns i bilagorna II och V till direktivet. Bestämmelsen är genomförd i svensk rätt genom bestämmelserna 14 kap. 5 § FRL om att ett försäkringsföretag ska lämna Finansinspekt- ionen de upplysningar om sin verksamhet som inspektionen begär. föreslås dessutom att bemyndigandet i 14 kap. 18 § andra stycket 1 – om att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilka upplysningar ett försäkringsföretag ska lämna till enligt den bestämmelsen – utökas med föreskriftsrätt även beträffande när och hur de ska lämnas. Genom artikel 2.41 i omnibus II-direktivet ersätts hänvisningar till bilagorna II och V i Solvens II-direktivet med hänvisningar till den indelning i affärsgrenar som finns i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/35. Som har nämnts framgår skyldigheten för försäkringsföretag att lämna statistiska uppgifter till av 14 kap. 5 § FRL i kombination med föreskrifter som meddelas av . De förändringar i uppdelningen av statistik som införs genom omnibus II- direktivet kräver ändringar i föreskrifter, men ingen lagstiftningsåtgärd. Ingripanden eller tillsynsåtgärder av Regeringens förslag: Bestämmelsen i den nuvarande försäkrings- rörelselagen om när ska ingripa ändras på så sätt att inspektionen även ska ingripa vid åsidosättande av de styrdoku- ment som försäkringsföretaget ska ha och som har sin grund i författningar som reglerar företagets verksamhet. ska även ingripa om styrdokumenten är tillfredsställande med hänsyn till omfattningen och arten av företagets verksamhet. Dessutom införs vissa möjligheter tillsynsåtgärder av korrigerande natur. Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Enligt utredningens förslag skulle ingripanden avseende riktlinjer omfatta endast de riktlinjer som framgår av FRL. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inga invändningar mot det. påpekar att det i den föreslagna EU-förordningen finns ytterligare krav på att försäkrings- företag ska ha styrdokument och riktlinjer och att det inte heller kan uteslutas att andra författningar kan komma att innehålla sådana krav. Därmed bör bestämmelserna om tillsyn och ingripande, enligt inspektionen, inte begränsas enbart till styrdokument och riktlinjer enligt FRL, utan även utvidgas till andra författningar som reglerar företagets näringsverksamhet. Svensk Försäkring anser att kapitaltillägg inte i alla delar kan anses som ett ingripande från tillsynsmyndigheten – exempel- vis är kapitaltillägg på grund av att företagets riskprofil avviker från de antaganden som ligger till grund för standardformeln inte alls en reaktion från myndigheten på att företaget inte har följt en bestämmelse. Svensk försäkring hävdar vidare att kapitaltillägg vid brister i företagsstyrning däremot kan anses som ett ingripande, och att det därför kan anses som osäkert hur de typer av åtgärder som nu ges möjlig- het att tillämpa är att betrakta som en ingripande- eller tillsynsåtgärder i FRL:s mening. Förslaget i utkastet till lagrådsremiss överensstämmer i allt väsent- ligt med regeringens förslag. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har ingen invändning mot det. Svensk Försäkring anser att det bör preciseras att ingripande när det gäller åsidosättande av skyldigheter enligt företagets styrdokument ska begränsas till sådana styrdokument som omfattas av inspektionens tillsyn. Skälen för regeringens förslag påpekar att det i den föreslagna EU-förordningen finns ytterligare krav på att försäkringsföretag ska ha styrdokument och riktlinjer. Det är därför lämpligt att – i likhet med vad som gäller för tillsyn – utvidga räckvidden för ingripandemöjligheter till att även avse företagets styrdokument som har sin grund i författningar som reglerar dess verksamhet. Lagen ska således möjliggöra ingripanden när någon av dessa styrdokument antingen åsido- satts eller är tillfredsställande med hänsyn till omfattningen och arten av företagets verksamhet. I enlighet med vad Svensk Försäk- ring framhåller bör möjligheten till ingripande begränsas till de styr- dokument som omfattas av tillsyn. Ingripanden eller tillsynsåtgärder av korrigerande natur? Genom Solvens II-direktivet införs en rad bestämmelser som ger tillsyns- myndigheten befogenheter att i olika skeden följa upp och kontrollera att ett försäkringsföretag lever upp till solvenskapitalkravet. melser i direktivet uttrycks att tillsynsmyndigheten får agera då ett för- säkringsföretags riskprofil avviker väsentligt från de antaganden som ligger till grund för beräkning av detta solvenskrav. möjligheter för tillsynsmyndigheten att besluta om kapitaltillägg, men även om att besluta om att ett försäkringsföretag ska tillämpa s.k. före- tagsspecifika parametrar eller att företaget ska upphöra med att beräkna sitt solvenskapitalkrav med standardformeln och i stället tillämpa en intern modell eller vice versa. Kapitaltillägg får även beslutas om en tillsynsmyndighet har funnit att ett företags företagsstyrningssystem avviker från reglerna om företagstyrning i direktivet (se artiklarna 37, 110, 118 och 119). Som utredningen diskuterar och Svensk Försäkring anför kan det anses som osäkert hur dessa typer av åtgärder som nu ges möjlighet att tillämpa är att betrakta som ingripande- eller tillsynsåtgärder i FRL:s mening. Av skäl 26 och 27 i Solvens II-direktivet framgår emellertid att utgångspunkten för att ställa adekvata kvantitativa krav inom försäk- ringssektorn är solvenskapitalkravet, att standardformen för solvenskapi- talkravet är avsedd att återspegla riskprofilen hos de flesta försäkrings- företagen samt att kapitaltillägg bör användas som en sista utväg när andra tillsynsåtgärder är verkningslösa eller olämpliga. der är således att anse som tillsynsåtgärder av korrigerande natur, dvs. ska användas i tillsynen för att justera ett otillfredsställande solvenskapi- Sådana åtgärder är aktuella när försäkringsföretagets riskprofil väsentligt avviker från de antaganden som legat till grund för beräk- ningen av solvenskapitalkravet. Ingripanden däremot bör vara förbehållet situationer när det har skett ett uttryckligt åsidosättande av försäkrings- företagets skyldigheter enligt författningar, bolagsordning eller stadgar 17.10Tillsynsåtgärder av korrigerande natur 17.10.1Beräkning enligt standardformeln vid bristande genomförande av plan Regeringens förslag: Ett försäkringsföretag som inte genomför en handlingsplan som avser åtgärdande av brister att uppfylla kraven att få använda en intern modell, ska efter beslut av beräkna solvenskapitalkravet med användning av standardformeln i stället för med en intern modell. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna berör inte den aktuella frågan. Förslaget i utkastet till lagrådsremiss överensstämmer med reger- ingens förslag. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har ingen invändning mot Skälen för regeringens förslag: Ett försäkringsföretag som inte längre uppfyller kraven i artiklarna 120–125 på att få använda en intern modell ska utan dröjsmål ge in en plan till tillsynsmyndigheten för att på nytt uppnå överensstämmelse inom skälig tid eller visa att effekterna av den bristande överensstämmelsen är oväsentliga (artikel 118.1 i Solvens II- Av bestämmelserna i artikel 118.2 följer att tillsynsmyndig- heterna får kräva att ett försäkringsföretag som inte genomför den plan som avses i artikel 118.1 i stället ska beräkna solvenskapitalkravet enligt Bestämmelserna saknar motsvarighet i de äldre direktiven, och bör nu införas i FRL. Som framgår av avsnitt 17.7.2 ska ett försäkringsföretag som använder en intern modell, men som inte längre uppfyller kraven för att få använda en sådan, till lämna en handlingsplan för hur företaget avser att inom skälig tid rätta till bristerna. plan behöver inte upprättas, om företaget kan visa att överträdelsen är Genom bestämmelsen ges möjlighet att i sin granskning följa upp och genomföra korrigerande tillsynsåtgärder i de fall ett företag som använder en intern modell inte länger uppfyller När en plan som kommit inspektionen tillhanda inte genomförs av försäkringsföretaget, bör således ha möjlighet att besluta att företaget ska beräkna sitt solvenskapitalkrav med tillämpning av standardformeln i stället för en intern modell. 17.10.2 Krav på företagsspecifika parametrar vid beräkning av försäkringsrisk enligt solvenskapitalkravet Regeringens förslag: Om ett försäkringsföretags riskprofil avviker väsentligt från de antaganden som ligger till grund för beräkningen av solvenskapitalkravet och det därför är olämpligt att beräkna detsamma enligt standardformeln, får besluta att försäkrings- företaget vid beräkningen av kapitalkravet för riskkategorier som avser försäkringsrisk ska ersätta en undergrupp av parametrar enligt standardformeln med företagsspecifika parametrar. Utredningens förslag överensstämmer i allt väsentligt med reger- Remissinstanserna berör inte den aktuella frågan. Förslaget till utkastet till lagrådsremiss överensstämmer med Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har ingen invändning mot Skälen för regeringens förslag: När det är olämpligt att beräkna solvenskapitalkravet i enlighet med standardformeln, på grund av att det berörda försäkringsföretagets riskprofil avviker väsentligt från de antaganden som ligger till grund för beräkningen enligt standardformeln, får tillsynsmyndigheterna, genom ett motiverat beslut, kräva att det berörda företaget ersätter en undergrupp av de parametrar som används i Prop. 2015/16:9 beräkningen enligt standardformeln med parametrar som är specifika för det företaget, när det beräknar teckningsriskmoduler för livförsäkring, skadeförsäkring och sjukförsäkring i enlighet med bestämmelserna om företagsspecifika parametrar i artikel 101.3 (artikel 110 första meningen i Solvens II-direktivet). Bestämmelsen möjliggör för tillsynsmyndigheten att i vissa särskilda fall kräva användning av s.k. företagsspecifika parametrar. Detta skiljer sig från det fall då det enskilda försäkringsföretaget självt kan välja att ersätta en undergrupp av nämnda parametrar. Den situationen kräver även den godkännande, men är en valfri åtgärd för företaget, i motsats till förevarande bestämmelse som är en korrigerande tillsynsåtgärd från inspektionen. Genom direktivets bestämmelser införs en rad tillsynsåtgärder som gör det möjligt för att noggrant bevaka och följa upp ett försäkringsföretags efterlevnad av solvenskapitalkravet. Bestämmelserna om företagsspecifika parametrar, krav på användning av intern modell samt i vissa delar kapitaltillägg förutsätter samtliga att företagets riskprofil avviker väsentligt ifrån de antaganden som legat till grund för beräkningen av solvenskapitalkravet. Genom dessa bestämmelser kan genomföra korrigerande tillsynsåtgärder i ett tidigare skede än då en direkt påvisbar brist i solvenskapitalkravet föreligger. aktuell tillsynsåtgärd bör införas i lag. Att beslut ska vara motiverat följer redan av 20 § förvaltningslagen. Termerna ”teckningsrisk för skade-, liv- respektive sjukförsäkring” kan med fördel ersättas med ”riskkategorier som avser försäkringsrisk”. Bestämmelsen i artikel 110 andra meningen om att de företagsspecifika parametrarna ska beräknas på ett sådant sätt att företaget följer bestämmelserna i artikel 101.3 får anses som ett krav på att beräkningen av kapitalkravet enligt de nu aktuella bestämmelserna ska vara förenligt med den skyddsnivå som gäller för solvenskapitalkravet. 17.10.3Beräkning enligt en fullständig eller partiell intern modell i stället för med standardformeln Regeringens förslag: Om ett försäkringsföretags riskprofil avviker väsentligt från de antaganden som ligger till grund för beräkning av standardformeln och det därför är olämpligt för företaget att beräkna solvenskapitalkravet enligt denna, får besluta att försäkringsföretaget ska använda en fullständig eller partiell intern modell för beräkning av solvenskapitalkravet. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna berör inte den aktuella frågan. Förslaget i utkastet till lagrådsremiss överensstämmer med reger- Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har ingen invändning mot Skäl för regeringens förslag: får kräva att ett företag som beräknar sitt solvenskapitalkrav enligt standardformeln i stället ska använda en intern modell för att beräkna solvenskapitalkravet eller relevanta riskmoduler som ingår i det (artikel 119 i Solvens II- En förutsättning för att ett sådant krav ska kunna ställas från tillsynsmyndighetens sida är dock att det är olämpligt att beräkna solvenskapitalkravet i enlighet med standardformeln, eftersom det berörda företagets riskprofil avviker väsentligt från de antaganden som ligger till grund för beräkningen enligt standardformeln. dighets beslut ska enligt den aktuella bestämmelsen meddelas i form av ett s.k. motiverat beslut. Bestämmelsen i artikel 119 saknar motsvarighet i de äldre direktiven och bör införas i lag. Krav på att beslut ska vara motiverade framgår av 20 § förvaltningslagen. För att bestämmelsen ska aktualiseras ska ett företag som använder standardformeln för att beräkna sitt solvenskapitalkrav ha kommit i en situation då det är olämpligt att fortsätta med detta då företagets riskprofil kommit att avvika väsentligt från de antaganden som legat till grund för beräkningen. att för det fall förutsättningarna är uppfyllda besluta om att ett försäk- ringsföretag upphör att beräkna sitt solvenskapitalkrav enligt standard- formeln och i stället tillämpar en fullständig intern modell eller partiell Regeringens förslag: Under vissa förutsättningar får Finansinspekti- onen efter granskning besluta om ett tillägg till solvenskapitalkravet (kapitaltillägg) för ett försäkringsföretag. Efter ett beslut om kapitaltillägg ska försäkringsföretagets solvens- kapitalkrav utgöras av summan av kapitaltillägget och solvenskapital- kravet beräknat i enlighet med standardformeln eller, om företaget har fått tillstånd att använda en intern modell, i enlighet med denna. Ett beslut om kapitaltillägg ska omprövas minst en gång och beslutet ska ändras när de förhållanden som låg till grund för beslutet har ändrats. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inga invändningar Förslaget i utkastet till lagrådsremiss överensstämmer med reger- ingens förslag. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har ingen invändning mot det. Skälen för regeringens förslag Kapitaltillägg enligt Solvens II-direktivet Av skäl 26–28 i Solvens II-direktivet framgår att det är solvenskapital- kravet som är utgångspunkten för att ställa adekvata kvantitativa krav Tillsynsmyndigheterna bör därför endast under särskilda omständigheter och i de fall som nämns i direktivet ha befogenhet att fastställa kapitaltillägg utöver solvenskapitalkravet. Stan- dardformeln för solvenskapitalkravet är avsedd att återspegla riskprofilen hos de flesta försäkringsföretagen, men det kan finnas vissa fall där standardformeln inte ger adekvat uttryck för en mycket speciell riskprofil hos ett företag. Att fastställa ett kapitaltillägg är en undantagsåtgärd och bör endast användas som en sista åtgärd när andra tillsynsåtgärder är verkningslösa eller olämpliga. bör se till att försäk- ringsföretaget avhjälper de brister som föranlett ett beslut om kapitaltillägg. Enligt artikel 37 i Solvens II-direktivet får tillsynsmyndigheterna i särskilda fall fastställa ett krav på kapitaltillägg för ett försäkringsföretag. Detta ska ske efter tillsynens granskningsprocess i följande fall: Om tillsynsmyndigheten har funnit att företagets riskprofil avviker väsentligt från de antaganden som legat till grund för beräkningen av solvenskapitalkravet beräknat i enlighet med standardformeln, och kravet på att använda en intern modell är olämpligt eller har visat sig ineffektivt eller en fullständig eller partiell intern modell håller på att utarbetas. Om tillsynsmyndigheten har funnit att ett försäkringsföretags risk- profil avviker väsentligt från de antaganden som legat till grund för beräkningen av solvenskapitalkravet i enlighet med en fullständig eller partiell intern modell på grund av att vissa kvantifierbara risker inte beaktats i tillräcklig utsträckning och företaget inte inom skälig tid har anpassat modellen till föreliggande riskprofil, eller Om tillsynsmyndigheten har funnit att ett försäkringsföretags före- tagsstyrningssystem avviker väsentligt från kraven i direktivet och att avvikelserna medför att företaget inte kan garantera en korrekt identifiering, mätning, övervakning, hantering och rapportering av de risker som företaget är eller kan komma att bli exponerat för, och det är osannolikt att bristerna kan korrigeras inom skälig tid endast genom andra åtgärder. I artikel 37.2 i direktivet anges att ett kapitaltillägg som avses i första stycket a och b ska beräknas så att det säkerställs att företaget uppfyller solvenskapitalkravet (artikel 101.3). Ett kapitaltillägg som avses i första stycket c ska vara proportionellt mot de betydande risker som föranledde tillsynsmyndigheten att besluta om kapitaltillägg. Av artikel 37.3 i direktivet framgår att tillsynsmyndigheterna i de fall som avses i första stycket b och c ska se till att försäkringsföretaget vidtar alla ansträngningar för att avhjälpa de risker som ledde till ett beslut om kapitaltillägg. I artikel 37.4 anges att tillsynsmyndigheterna ska granska ett beslutat krav på kapitaltillägg enligt artikel 37.1 minst en gång och upphäva det när företaget avhjälpt de brister som ledde till föreläggandet. I artikel 37.5 anges att det icke-tillfredsställande solvenskapitalkravet ska ersättas med samma solvenskapitalkrav plus det kapitaltillägg som förelagts. I andra stycket anges att solvenskapitalkravet (trots punkt 1) inte ska innefatta det kapitaltillägg som förelagts i enlighet med punkt 1 c för beräkning av den riskmarginal som anges i artikel 77.5. Av artikel 37.6 framgår avslutningsvis att Europeiska kommissionen ska anta genomförandeåtgärder för att ytterligare specificera de omständigheter som innebär att ett krav på kapitaltillägg kan föreläggas och metoderna för beräkningen av ett sådant krav. Förutsättningarna för beslut om kapitaltillägg Mot bakgrund av vad som anges i artikel 37 i Solvens II-direktivet anser regeringen att det finns anledning att föreslå att efter granskning får besluta om ett tillägg till solvenskapitalkravet (kapital- tillägg) för ett försäkringsföretag om företagets riskprofil avviker väsentligt från de antaganden som ligger till grund för beräkningen av solvenskapitalkravet enligt standard- formeln, och ett beslut om användning av en intern modell är olämp- ligt eller har visat sig sakna verkan, eller en fullständig eller partiell intern modell håller på att utarbetas (punkt 1), företagets riskprofil avviker väsentligt från de antaganden som ligger till grund för beräkningen av solvenskapitalkravet enligt en fullstän- dig eller partiell intern modell, till följd av att vissa kvantifierbara risker inte har beaktats i tillräcklig utsträckning och företaget inte inom skälig tid har anpassat modellen till sin riskprofil (punkt 2), företaget använder volatilitetsjustering, matchningsjustering eller de särskilda övergångsreglerna för den riskfria räntestrukturen enligt övergångsbestämmelserna och företagets riskprofil avviker väsentligt från de antaganden som ligger till grund för justeringarna eller övergångsregleringen (punkt 3), eller företagets företagsstyrningssystem avviker väsentligt från kraven i försäkringsrörelselagen eller föreskrifter som har meddelats med stöd av den lagen, som avvikelserna medför att företaget inte kan garantera en korrekt hantering och rapportering av de risker som företaget exponeras för och det är osannolikt att bristerna kan åtgärdas inom skälig tid (punkt 4). Ett kapitaltillägg som avses i punkterna 1 och 2 ska beräknas så att det säkerställs att företaget uppfyller solvenskapitalkravet. Ett kapitaltillägg som avses i punkt 3 ska vara proportionellt till de väsentliga risker som uppstår till följd av de avvikelser som har föranlett kapitaltillägget. Ett kapitaltillägg som avses i punkt 4 ska beräknas så att det är proportionerligt mot de risker som föreligger på grund av bristerna i företagsstyrningssystemet. Efter ett beslut om kapitaltillägg ska försäkringsföretagets solvens- kapitalkrav utgöras av summan av kapitaltillägget och solvenskapital- kravet beräknat i enlighet med standardformeln eller, om företaget har fått tillstånd att använda en intern modell, i enlighet med denna. Ett kapitaltillägg som beslutats med stöd av punkt 4 ska inte ingå i solvenskapitalkravet vid beräkning av riskmarginalen. När kapitaltillägg beslutats enligt punkterna 2 eller 4 ska Finansin- spektionen förelägga försäkringsföretaget att vidta de åtgärder som behövs för att avhjälpa bristerna. Ett beslut om kapitaltillägg ska omprövas minst en gång och ska ändras när de förhållanden som låg till grund för beslutet har ändrats. Närmare om förutsättningarna för kapitaltillägg