prop · H3031d21 · 2015-09-21 00:00:00 — Då behövs fler jobb och hållbar tillväxt och utveckling i hela landet. Ett land med hög sysselsättningsgrad och låg arbetslöshet blir rikare, tryggare och öppnare. Att fler kvinnor och män finner ett jobb är avgörande för att hålla ihop . Fler utrikes födda kvinnor och män måste ges förutsättningar att snabbt komma i arbete. Parallellt med sysselsättningsmålet prioriterar regeringen att nå de nationella miljömålen och att sluta jämställdhetsgapet. Regeringen vill se en nyindustrialisering av samt satsningar på kollektivtrafik, järnvägar, vägar och bredband. Regeringen vill förbättra kunskapsförsörjningen även utanför storstadsregionerna genom en utökning av resurserna för högskoleutbildning i hela landet. Regeringens fokus inriktas på mer samarbete och investeringar för framtiden så att svenska små, medelstora och stora företag kan växa och anställa. Med fler jobb skapas också förbättrade förutsättningar att utveckla skola, vård och omsorg samt en välfärd att vara stolt över. En modern och aktiv regional tillväxtpolitik En modern och aktiv regional tillväxtpolitik för hela landet inriktas på att regionerna ska ges möjligheter att växa och utvecklas efter sina särskilda förutsättningar. Det gäller såväl städer och stadsregioner, tätorter och tätortsregioner av olika storlek som olika typer av landsbygd. Ju fler regioner som är starka och expansiva, desto bättre för . Attraktivitet är en central förutsättning för hållbar tillväxt och utveckling och därmed en viktig utgångspunkt i det lokala och regionala tillväxtarbetet. Förbättrat stöd till näringslivsutveckling och tillgång till finansiering, en fungerande arbetskraftsförsörjning, tillgång till offentlig och kommersiell service, utbildning samt investeringar i it och infrastruktur är väsentliga inslag i en modern regional tillväxtpolitik. Det skapar i sin tur förutsättningar för att kvinnor och män ska kunna leva och verka i hela landet. Hållbarhet för att hålla ihop Hela attraktionskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter ska tas till vara på ett sådant sätt att det bidrar till hållbar regional tillväxt och utveckling. Detta innebär bl.a. att miljö-, jämställdhets- och integrationsperspektiven på ett tydligt sätt integreras i det regionala tillväxtarbetet. En jämn fördelning av makt och resurser mellan alla människor, oavsett kön, könsidentitet eller könsuttryck, där allas kompetenser tas till vara oavsett bakgrund och ålder, med ett livskraftigt civilsamhälle samt där hänsyn tas till miljön och där klimatpåverkan minskas, är ett som håller ihop. Regeringens målsättning är att alla kvinnor och män, oavsett ålder, bakgrund och boendeort, ska ha samma rätt och möjlighet till inflytande och tillgång till resurser inom det regionala tillväxtarbetet. Arbetet med att nå de nationella miljömålen är viktigt för en långsiktigt hållbar regional tillväxt och utveckling. innebär utmaningen möjligheter till hållbar tillväxt genom den samhällsomställning som krävs för att nå målen. Skilda förutsättningar i olika delar av landet De lokala och regionala förutsättningarna för hållbar tillväxt och utveckling skiljer sig åt över landet. Befolkningsstruktur, utbildningsnivå, näringslivets sammansättning, tillgång till naturresurser, det civila samhällets struktur, närhet till marknader och större befolkningskoncentrationer samt andra territoriella förhållanden är faktorer som varierar. Den regionala tillväxtpolitiken tar utgångspunkt i dessa skillnader och förutsättningar. Politiken genomförs i såväl gles- och landsbygder som i små och medelstora städer samt i storstadsområden. Tätorter samt gles- och landsbygder drar nytta av varandra och ska ses som sammanlänkade regioner. Det behövs en hållbar stadsutveckling som kan hantera utmaningar och tillvarata utvecklingspotentialen i en ökad koncentration 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 av befolkning, företag och kapital till städer och stadsregioner. Nationell strategi för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 Regeringen beslutade om en nationell strategi för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020. Strategin ska bidra till att uppnå målet för den regionala tillväxtpolitiken. Strategin är vägledande och styrande för inriktning och genomförande av det regionala tillväxtarbetet samt användningen av de medel som satsas för att uppnå målet för den regionala tillväxtpolitiken. I strategin beskrivs utförligt regeringens prioriteringar och de verktyg och processer som behövs i arbetet för en hållbar regional tillväxt och attraktionskraft . Samhällsutmaningar för hållbar regional tillväxt och utveckling Den regionala tillväxtpolitiken ska bidra till en långsiktigt hållbar utveckling som kan möta samhällsutmaningarna. Den demografiska utvecklingen, som bl.a. påverkas av en stark urbanisering, skapar utmaningar i stora delar av landet, där andelen äldre ökar i förhållande till den andel av befolkningen som är i arbetsför ålder. För att möta de demografiska utmaningarna är det viktigt att ta till vara den kompetens som finns i hela landet. Samtliga regioner påverkas av globaliseringen, men de regionala effekterna avseende omvandlingstryck och företags möjlighet och förmåga att växa varierar beroende på bl.a. näringslivsstruktur och regionstorlek. Det är viktigt att uppmärksamma möjligheterna som it skapar för att kompensera för långa avstånd till marknader och service. Sammantaget ställer globaliseringen stora krav på landets regioner att ta vara på globaliseringens nya möjligheter och att göra strategiska och långsiktiga satsningar som främjar den regionala attraktiviteten och konkurrenskraften. Klimatförändringarna kräver globala, nationella, regionala och lokala åtgärder för att begränsa utsläppen av växthusgaser och för att anpassa samhället till ett förändrat klimat. Dessutom behöver produktions- och energisystemet utvecklas så att beroendet av fossil energi minskar, andelen förnybar energi ökar, den 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 negativa miljöpåverkan från transportsektorn minskas och en energieffektiv samhällsutveckling främjas. Att bevara den biologiska mångfalden är av stor vikt, eftersom fungerande ekosystem är en förutsättning för allt liv på jorden och utgör basen för en mångfald av de ekosystemtjänster som kan bidra till hållbar tillväxt. Klimat-, miljö- och energiutmaningarna utgör en drivkraft för teknik-, varu- och tjänsteutveckling i alla branscher och därmed en miljödriven näringslivsutveckling. Om- ställningen till en grön ekonomi kan därigenom minska miljöpåverkan samt skapa nya jobb i både stads-, tätorts- och landsbygdsregioner. Social sammanhållning handlar om att ta till vara hela befolkningens kompetens, kreativitet och erfarenheter. Aktörer på både nationell, regional och lokal nivå står inför en stor utmaning då alltför många människor varken arbetar, studerar eller på annat sätt deltar i samhällslivet. Sammanhållningspolitiken är EU:s politik för regional tillväxt och sysselsättning. Den har som mål att bidra till ekonomisk, social och territoriell sammanhållning inom EU och syftar till att undanröja hinder för en väl fungerande inre marknad, utveckling och förbättrad konkurrenskraft i regioner. Regeringen avser att noga följa genomförandet av programmen – 2020. Lärdomar från genomförandet tillsammans med erfarenheter från förhandlingen med kommissionen om regelverk och program kommer att ligga till grund för förberedelser och påverkansarbete inför arbetet med sammanhållningspolitiken efter 2020. Ökad tematisk fokusering utifrån regionala behov och resultatorientering ska fortsatt vara en viktig utgångspunkt i arbetet. Olika sätt att stärka det gränsöverskridande samarbetet ska också övervägas. Regeringen anser vidare att ytterligare steg behöver tas i en anpassning av regelverket så att krav och kostnader för genomförandet ställs i relation till storleken på EU-medlen som tilldelas respektive land. Prioriteringar för regionalfonden programperioden –2020 Regionalfondsprogrammens inriktning i är tydligt kopplad till 2020-strategin och ska bidra till smart och hållbar tillväxt för alla. Insatserna är fokuserade på ett fåtal prioriteringar och resurserna koncentreras till att stärka innovationsförmågan och omställningen till en grön ekonomi. Lokala och regionala förutsättningar utgör en av utgångspunkterna för sammanhållningspolitiken. Det ska därför finnas ett lokalt och regionalt ansvar för prioriteringar. Regeringen anser vidare att de horisontella kriterierna jämställdhet, integration och miljö ska användas som hävstänger för att nå bättre resultat i projekten. Regeringens inriktning är att på ett strategiskt sätt använda de möjligheter till samarbete som finns inom sammanhållningspolitiken att genomföra gränsöverskridande projekt med partner i andra medlemsstater och tredjeland. I arbetet för hållbar regional tillväxt och utveckling är samarbete i närområde av största vikt. Synergier ska främjas så att europeiska, nationella och regionala satsningar kompletterar varandra och gemensamt bidrar till att nå målen i 2020-strategin och i för . 2.6.3Prioriteringar för den regionala tillväxtpolitiken För att bidra till hållbar regional tillväxt och utveckling, fler jobb samt möta samhällsutmaningarna identifierar regeringen följande fyra prioriteringar för det regionala tillväxtarbetet . –Innovation och företagande. –Attraktiva miljöer och tillgänglighet. –Internationellt samarbete. Prioriteringarna ska vara vägledande i utarbetandet och genomförandet av regionala utvecklingsstrategier samt andra strategier, program och insatser inom det regionala tillväxtarbetet. Prioriteringarna ska även, inom ramen för respektive myndighets verksamhetsområden, ligga till grund för de statliga myndigheternas medverkan i arbetet. Prioriteringarna är tvärsektoriella och omfattar politikområden där europeiska, nationella, regionala och lokala insatser och finansiella resurser samordnas. EU:s sammanhållningspolitik är en integrerad del i det regionala tillväxtarbetet. De ekonomiska, sociala och miljömässiga hållbarhetsdimensionerna ska beaktas inom alla prioriteringar. Prioritering innovation och företagande Innovations- och företagsklimatet har en avgörande betydelse för näringslivets konkurrenskraft. Det är betydelsefullt att främja innovationer, inte minst i små och medelstora företag samt en miljödriven näringslivsutveckling i alla branscher. Innovation är viktigt för att stärka regioners förnyelseförmåga och näringslivets konkurrenskraft. Regeringen vill stärka innovationsförmåga och innovationsklimat för att bidra till hållbar utveckling och skapa förutsättningar för nya jobb att växa fram i hela landet. För att ska stå starkt i den internationella konkurrensen krävs ett väl utvecklat samarbete mellan t.ex. politik på olika nivåer, näringsliv, offentlig sektor, statliga myndigheter, fackliga organisationer och andra intresseorganisationer, industriforskningsinstitut samt universitet och högskolor. Därför har regeringen inrättat ett innovationsråd som ska stödja regeringens arbete med innovationsfrågor. På regional nivå behöver innovationsrådets arbete samordnas med arbetet inom regionala innovationsstrukturer. ska identifiera utmaningar och samverkansområden av strategisk betydelse för utvecklingen av innovationspolitiken samt föreslå initiativ för att stärka innovations- och konkurrenskraft. Life science (livsvetenskap), miljö och klimat samt digitalisering är exempel på samverkansområden. Det är viktigt att det sker en samverkan och dialog mellan nationella och regionala insatser. Se även utgiftsområde 24 Näringsliv. Regeringen har också påbörjat arbetet med att ta fram en nyindustrialiseringsstrategi. Strategin kommer fokusera på hur konkurrensfördelar kan stärkas ytterligare bl.a. avseende kompetensförsörjning och produktivitet samt 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 samverkan mellan industri och högskolor för att ge bättre förutsättningar för industriella etableringar och investeringar i hela landet. Strategin ska samordnas med det regionala tillväxtarbetet. Se även utgiftsområde 24 Näringsliv. De regionala innovativa miljöerna kan i högre utsträckning genom smart specialisering, internationalisering och ett ökat fokus på företag som vill växa, bidra till en strukturförändring som leder till hållbar regional tillväxt. Högskolor har en viktig roll för utvecklingen av innovationer. Ett stärkt samarbete mellan lärosäten, företag och det omgivande samhället bör främjas. Det är viktigt för att möta den ökande internationella konkurrensen och bidrar till att öka orters attraktivitet. Offentlig sektor ska bidra till innovation. Att främja samverkan och ett utbyte av erfarenheter avseende innovationsupphandling kan bidra till att utveckla en innovativ offentlig sektor som stimulerar ett innovativt företagande. För att tillgängliggöra och optimera användningen av test- och demonstrationsanläggningar i landet finns det behov av dialoger mellan bl.a. forskningsinstitut, universitet och högskolor samt den regionala nivån. Rörlighet på arbetsmarknaden, mellan högskoleutbildning, forskningsinstitut och näringsliv, samt mellan anställning och företagande är viktiga aspekter för kunskapsspridning, kompetensförsörjning och omställningsförmåga. Regeringen anser att det är angeläget att ytterligare underlätta tillväxt i befintliga företag och stärka tillväxtorienterade företags utveckling, liksom att fortsatt främja entreprenörskap och företagande i hela landet. En väl fungerande kapitalförsörjning är avgörande för start och utveckling av företag. Företags behov av externt kapital ska i första hand tillgodoses på den privata marknaden, men för att säkerställa att goda affärsidéer realiseras finns det områden där det kan finnas skäl till marknadskompletterande offentliga finansieringsinsatser, främst i tidiga utvecklingsskeden. De regionala företagsstöden fyller en viktig funktion i områden där marknaden inte fungerar tillfredsställande eller som viss kompensation för kostnadsnackdelar i områden med mer permanenta nackdelar som exempelvis mycket långa 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Stöden ska fortsatt utvecklas för att ge bättre möjligheter för det regionala tillväxtarbetet. Det handlar om att skapa möjlighet att arbeta med de regionala och inomregionala skillnaderna i syfte att utveckla näringslivet. De regionala företagsstöden ska även utvecklas för att tydligare bidra till en hållbar utveckling med fokus på jämställdhet, integration och miljö. Regeringen kommer fortsatt att arbeta för en jämställd fördelning av företagsstöden mellan kvinnor och män. Vidare anser regeringen att de regionala företagsstöd som bara kan beviljas i det särskilda stödområdet ska utvecklas för att bättre hantera gleshetsproblematiken med permanenta nackdelar som exempelvis långa avstånd till större marknader, sämre möjligheter att ta del av riskvilligt kapital och brist på kompetent arbetskraft. Oavsett konjunkturläget är det förhållanden som påverkar företagen. Den innovations- och affärsrådgivning som finansieras med offentliga medel bör utgå från företagets/individens behov oavsett kön, ålder och bakgrund. Vidare ska den vara marknadskompletterande, kostnadseffektiv och ta hänsyn till regionala förutsättningar. Inkubatorer bedöms spela en viktig roll för att öka antalet nya och kunskapsintensiva tillväxtföretag i hela genom att utgöra en länk som underlättar för entreprenörer att kommersialisera nya varor och tjänster. En stor utmaning ur ett nationellt och regionalt perspektiv är ett strategiskt, långsiktigt och målmedvetet arbete för att öka internationaliseringen i svenska små och medelstora företag samt öka närvaron på framtidens marknader. I takt med att kunskapsinnehållet i näringslivet ökar, växer också kraven på väl fungerande kompetensförsörjning och kompetensutveckling för att säkra företagens konkurrenskraft. För att öka företagandet och höja kommersialiseringsgraden behöver såväl den entreprenöriella kompetensen som kontinuerlig kompetensutveckling stärkas. På lokal och regional nivå bör it:s roll för företagens utvecklingsmöjligheter, innovationsförmåga och konkurrenskraft uppmärksammas. Miljödriven näringslivsutveckling och energifrågor För att möta klimat-, miljö- och energiutmaningarna och främja ett konkurrenskraftigt näringsliv krävs det föränd- ringar i näringslivet. Det krävs såväl strukturella förändringar, inklusive en övergång till mer förnybara resurser, som ökad resurseffektivitet i termer av effektiv användning av energi, råvaror och ekosystemresurser. Utmaningarna utgör även en möjlighet för utveckling av hållbara och resurseffektiva varor, tjänster, tekniklösningar och produktionssystem i alla branscher. Den växande globala efterfrågan på hållbara och resurseffektiva varor och tjänster skapar affärsmöjligheter för svenska företag som den möjliggör för miljövänliga produktionsmetoder att spridas globalt. För en miljödriven näringslivsutveckling i alla branscher är såväl utbudsorienterade insatser som insatser riktade mot efterfrågesidan betydelsefulla på nationell och regional nivå. Komplexiteten i klimat-, miljö- och energiutmaningarna ställer krav på ökad samverkan mellan aktörer på olika nivåer med olika kompetens, verktyg och resurser. Viktiga aktörer är bl.a. aktörer med regionalt utvecklingsansvar, näringslivet, forskningsinstitut, forskningsparker, kommuner, statliga myndigheter och de regionala miljötekniksamarbetena, varav många är samlade inom Föreningen miljöteknik (ASSET). Klimat-, miljö- och energiutmaningarna hanteras av regeringen inom flera områden men det behövs en utvecklad samverkan mellan statliga myndigheter, liksom mellan statliga myndigheter och andra aktörer på lokal och regional nivå. Genom att främja ett samarbete mellan regioner med olika förutsättningar och styrkeområden kan arbetet med miljödriven näringslivsutveckling stärkas. Insatser för energieffektivisering och teknikutveckling är betydelsefulla åtgärder för att stödja små och medelstora företag. Vidare bör insatser inriktade mot att främja användningen av förnybar energi i företag stödjas. Arbetet i kommuner, länsstyrelser och landsting avseende regionala och lokala strategier, program och mål inom klimat-, miljö- och energiområdena är viktigt. Att stärka kopplingen mellan de regionala energi- och klimatstrategierna eller andra liknande regionala och lokala strategier och program respektive miljödriven näringslivsutveckling är ett sätt att främja innovation, företagande och sysselsättning. Hela måste förberedas för en ekonomi med låga utsläpp av växthusgaser men också förberedas för klimatförändringarnas effekter. För att stödja utvecklingen samt genomförande av lokala och regionala klimat- och energistrategier har regeringen avsatt medel till stöd för klimatinvesteringar. Programmets insatser bör samordnas med andra relevanta insatser på och regional nivå. Se även utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård och utgiftsområde 21 Energi. Prioritering attraktiva miljöer och tillgänglighet Förmågan att attrahera, behålla och utveckla kompetenser, företag och kapital är avgörande för att utveckla attraktiva och konkurrenskraftiga regioner och kommuner. Därför måste kommuner tillsammans med regionala och nationella aktörer arbeta systematiskt med att utveckla miljöer som både kvinnor och män vill leva, bo, besöka och driva företag i. För att skapa attraktiva regioner behövs en helhetssyn och sektorssamordning. Insatser och åtgärder inom områden som regional tillväxt, landsbygdsutveckling, transporter, it, klimat, miljö och energi, fysisk planering, kompetensförsörjning, näringslivsutveckling, turism, innovationer, bostadsbyggande, kultur och servicefrågor måste samordnas bättre. Transportsystemets utformning, funktion och användning ska medverka till att ge alla en grundläggande tillgänglighet med god kvalitet och användbarhet samt bidra till utvecklingskraft i hela landet. Ett väl fungerande transportsystem är en förutsättning för att företagen ska kunna verka i hela landet. är det angeläget att samhällsplaneringen generellt och i ökad utsträckning främjar en hållbar och transportsnål samhällsstruktur. Genom att på ett hållbart sätt förbättra tillgängligheten och därmed pendlingsmöjligheterna inom en region, s.k. regionintegrering, eller så att regionen förstoras, s.k. regionförstoring, får man väl sammanbundna och större funktionella regioner. Detta ger bl.a. en bättre matchning av arbetskraft samt en bättre fungerande arbetsmarknad. Det är viktigt eftersom så många av de funktionella regionerna i är geografiskt stora men med liten befolkning, särskilt i jämförelse med resten av . För att skapa utvecklingskraft och regional konkurrenskraft är det viktigt att tillgänglig- 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 heten förbättras inom och mellan regioner samt mellan och andra länder. Även områden med mindre persontransportflöden kan bli strategiskt viktiga för regionens attraktivitet och försörjning av rätt kompetens. Det är angeläget att finna väl fungerande och hållbara transportlösningar för människor och företag i landets alla delar, såväl landsbygder som städer. För jord- och skogsbruk är även det finmaskiga vägnätet viktigt. De regionalt utvecklingsansvariga aktörerna i respektive län har en central roll i arbetet med transportsystemet. Dessa har ansvar för länsplanerna och ska även delta i arbetet med den nationella transportplanen. De har även ansvar för att samordna insatser från olika sektorer och aktörer på olika nivåer och ta fram samlade strategier för att skapa hållbar regional tillväxt och utveckling. Därigenom har de god kunskap om de regionala brukarnas behov av transportsystemet. Fysisk planering och boende Hur den fysiska miljön utformas har stor betydelse för såväl näringslivets konkurrenskraft som för utvecklingen av attraktiva och hållbara livs- och boendemiljöer. Utformningen har också betydelse för hur natur- och kulturmiljön påverkas. Med växande funktionella regioner och förbättrad tillgänglighet ökar behovet av ett regionalt och regionöverskridande perspektiv i den fysiska planeringen och för bostadsförsörjningen. Regeringen anser därför att frågor om fysisk planering och boendemiljöer behöver tydliggöras i det regionala tillväxtarbetet och i de regionala utvecklingsstrategierna. Regeringen ser ett behov av att samtliga regionalt utvecklingsansvariga aktörer integrerar ett rumsligt perspektiv i det regionala tillväxtarbetet, genom ett mer strategiskt arbete med frågor om fysisk planering och attraktiva livs- och boendemiljöer. Då de regionala förutsättningarna varierar över landet kan inriktningen och formerna variera, men utgångspunkten är att de regionalt utvecklingsansvariga aktörerna bör lägga större vikt vid en utvecklad inom- och mellanregional samverkan och dialog rörande dessa frågor. Digitaliseringen är en central del i utvecklingen av offentlig sektor och digitala tjänster är ofta en viktig del i offentliga tjänster. Det är centralt att aktörer inom såväl it-området som inom det 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 regionala tillväxtarbetet samverkar aktivt. Att identifiera behov, kartlägga brister och i partnerskap finna samverkanslösningar för att tillgodose behoven görs i många fall bäst på lokal och regional nivå. Det är först och främst marknadens uppgift att investera i infrastruktur, men förutsättningarna för att bygga ut bredbandsinfrastruktur skiljer sig åt i olika delar av landet. Det finns behov att även fortsatt kunna ge stöd till utbyggnad i områden där marknaden inte anser det vara lönsamt att bygga ut. Arbetet med bredbandsutbyggnad kommer att samordnas och stödjas regionalt och lokalt genom de s.k. bredbandskoordinatorerna. Se även utgiftsområde 22 Kommunikationer. Tillgång till bredband är en förutsättning för att öka it-användningen i samhället och därmed för att kunna bo och driva företag i hela landet samt för att kunna ta till vara de möjligheter till ökad konkurrens- och innovationskraft som utvecklingen ger. Kommersiell och offentlig service