prop · H3031d10 · 2015-09-21 00:00:00 — En ut- bildningssatsning planeras starta med till- gång till vidareutbildning för socialsekreterare och arbetsledare. Glappet mellan den kunskap som socionom- utbildningen ger och den kompetens som behövs för yrkesutövningen i den sociala barn- och ungdomsvården behöver minska. kommer tillhandahålla ett webbaserat stöd till yrkesintroduktion som kan användas lokalt och regionalt i yrkes- introduktionsprogram. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Det stora antalet ensamkommande barn innebär ett stort åtagande för kommunerna för att uppnå ett bra långsiktigt mottagande. Det är angeläget att ensamkommande barn alltjämt placeras uti- från vad som är det bästa för barnet och att samverkan mellan berörda myndigheter inten- sifieras. Regeringen ser det som angeläget att det finns goda förutsättningar för ett bra mottagande och vill stärka kommunernas förut- sättningar att ge insatser av god kvalitet för de barn och ungdomar som söker skydd i . (Se vidare under utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering). Regeringen anser att samverkan mellan myndig- heter utgör en viktig faktor i stödet till utsatta barn. För att underlätta kommunernas mottagande vill regeringen förenkla regelverket, minska den administrativa bördan samt förbättra planerings- förutsättningarna för kommunerna. Differentie- rade schabloner för statlig ersättning för boende- kostnader vid mottagande av ensamkommande barn kommer att införas. Schablonerna ska ge förutsättningar för att kvalitet, trygghet och säkerhet i boendet för ensamkommande barn säkerställs utifrån gällande lagstiftning. Därut- över föreslår regeringen flera åtgärder med syfte att förbättra kommunernas möjligheter att ta emot nyanlända flyktingar och skapa bättre förutsättningar att ge praktiskt stöd och hjälp i anslutning till mottagandet. Bland annat höjs den generella ersättningen till kommunerna för mottagandet av nyanlända. (Se vidare under utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering.) Stärkt barnrättsperspektiv i tvångsvård Utredningen om tvångsvård för barn och unga () lämnade delbetänkandet Boende utanför det egna hem- met (SOU 2014:3) med bl.a. förslag på en ny placeringsform, boende för stöd och tillsyn (stödboende). Stödboende är bl.a. tänkt att kunna vara en lämplig placeringsform för de ensamkommande barn och unga som inte har ett vård- och behandlingsbehov utan mer behov av boende, stöd av olika slag och tillsyn. bereds inom Social- departementet en lagrådsremiss avseende införandet av stödboende inom Socialdeparte- mentet. En proposition planeras att lämnas till . 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 bedömer att lagändringar kan träda i kraft . lämnade utredningen slut- betänkandet Barns och ungas rätt vid tvångsvård (SOU 2015:71). Förutom förslag till ny lag, som tydligare utgår från barns och ungas rättigheter, har utredningen lämnat förslag inom en rad områden, bl.a. hälso- och sjukvården, beslutsprocessen i socialnämnd och domstol, skyddsåtgärder vid de särskilda ungdoms- hemmen, trygghet och stabilitet för långsiktigt placerade barn, ett förbättrat stöd till barn som lämnar samhällsvården och uppföljning och utvärdering av vården. Slutbetänkandet bereds inom . Den nationella samordnaren för den sociala- barn och ungdomsvården Den nationella samordnarens uppdrag fortsätter och hon ska regelbundet rapportera till barn-, äldre- och jämställdhetsministern vilka iakttagelser hon gör utifrån sina kommunbesök. Samordnarens iakttagelser kommer att vara betydelsefulla för att bidra till bättre kunskap om vilka åtgärder som kan behöva vidtas av olika aktörer för att utveckla området. Beläggningen på de särskilda ungdomshemmen SiS behöver ha kapacitet för att ta emot ungdomar när efterfrågan är som störst. har efterfrågan ökat så markant att SiS har haft svårt att anvisa plats. Regeringen kommer särskilt följa beläggningssituationen på hemmen. Det är också angeläget att SiS fortsätter att stärka samarbetet med kommunens socialtjänst för att få till en gemensam planering i varje ärende, det gäller såväl vårdplaneringen, genomförandet av vården som vårdplaneringen efter avslutad vistelse på SiS. Regeringens mål om att ska vara ett av de bästa länderna för barn att växa upp i är en viktig utgångspunkt för de familjerättsliga frågorna. Verksamheten inom den kommunala familje- rätten bidrar till detta mål, särskilt när det gäller stöd till barn och föräldrar som är eller riskerar att bli involverade i allvarliga konflikter i sam- band med föräldraseparation. En central uppgift för den kommunala familjerätten är att ge föräldrar som separerar stöd och hjälp med att fatta välinformerade beslut med barnets bästa i fokus. Målsättningen är att bidra till att föräldrarna kan nå samför- ståndslösningar. I fall där detta inte är möjligt, och föräldrarnas konflikter måste lösas av domstol, ska familjerätten tillhandahålla under- lag av sådan kvalitet att domstolarna kan fatta väl grundade och rättsäkra beslut med utgångspunkt i barnets bästa. Familjerättens verksamhet behöver därför bedrivas med metoder och arbetsformer baserade på beprövad och väl grundad kunskap. Vårt samhälle rymmer olika typer av familje- konstellationer, något som påverkar det familje- rättsliga arbetet. Mer än vart femte barn växer upp i en annan familjekonstellation än kärn- familjen. Det finns ensamstående föräldrar, barn som bor växelvis, familjer som uppfattar sig som stjärnfamiljer eller regnbågsfamiljer och många fler konstellationer. Familjer lever även under olika villkor beroende på social bakgrund, eko- nomisk situation, etnicitet och andra faktorer. En modern familjerätt behöver ha kunskap om de olika behov som barn och föräldrar har för att kunna bemöta och stödja barn och föräldrar utifrån denna kunskap. En modern familjerätt arbetar alltid med barnets bästa i fokus. Behov av ett samordnat kunskapsbaserat arbete med familjerättsliga frågor Den kommunala familjerätten är beroende av aktuell och väl grundad kunskap om metoder och arbetsformer, både vad gäller förebyggande insatser och utredning. Det kan handla om att bereda möjlighet för föräldrar att inom ramen för samarbetssamtal få bättre kunskaper i frågor som gäller barns försörjning. Ett annat exempel avser familjerättens arbete med riskbedömningar där kunskapsbehovet är stort. Det har bl.a. gjorts gällande att riskbedömningar om att barnet far illa görs i för liten utsträckning och att de riskbedömningar som görs i vissa fall är bristfälliga. Utmaningen inom familjerättsområdet på statlig nivå handlar inte enbart om att stimulera utveckling av ny kunskap utan även om att förvalta och förmedla kunskap till profession och andra berörda aktörer. Som ett led i att effektivisera det kunskapsbaserade arbetet inom familjerättsområdet har regeringen samlat det statliga ansvaret för familjerättsliga frågor, familjerådgivning, föräldraskapsstöd och inter- nationella adoptioner i en och samma myndig- Som central kunskapsmyndighet på området har myndigheten en betydelsefull roll vad gäller såväl kunskapsutveckling som kunskaps- förmedling. Förebyggande insatser riktade mot föräldrar som riskerar att hamna i allvarliga konflikter kommer att vara ett särskilt prioriterat område. Ett stärkt barnperspektiv inom familjerätten Bestämmelser som rör vårdnad, boende och umgänge ska präglas av ett tydligt barnrätts- perspektiv. Det innebär bl.a. att den kommunala familjerätten och domstolar ska beakta barnets rätt att komma till tals i familjerättsliga ärenden. Här finns vissa utmaningar. har i rapporten i utredningar om vårdnad, boende och umgänge pekat på förbättringsområden såsom att yngre barn i vissa kommuner inte erbjuds enskilda samtal och att metoder och hjälpmedel för att underlätta för barnen att komma till tals inte används i tillräcklig omfattning. Vårdnads- utredning har bl.a. i uppdrag att utreda hur barnets rätt att komma till tals kan stärkas. Utredningen lämnar sitt betänkande . Ytterligare en viktig fråga rör barnets rätt till umgänge med den förälder som han eller hon inte bor tillsammans med. Bättre information och ett mer ändamålsenligt umgängesstöd till föräldrar och barn kan bidra till att barns behov bättre tillgodoses. har det skett stora förändringar på det internationella adoptionsområdet. Adoptionsärendena är å ena sidan färre till antalet men å andra sidan mer komplexa. Det krävs därmed allt högre kompetens, något som har visat sig svårt att upprätthålla för aktörerna i adoptionsprocessen. På nationell nivå samlar regeringen mot den bakgrunden ansvaret för frågor om internationell adoption i en myndighet tillsammans med frågor om familjerätt och föräldraskapsstöd (se vidare 7.8.2 Ett samlat statligt ansvar för familjerättsliga frågor inom , föräldraskapsstöd och internationell adoption). 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Det är angeläget att skapa bättre förutsättningar för ett mer jämlikt, jämställt och tillgängligt föräldraskapsstöd. Det som regeringen tidigare kallade föräldrastöd kommer fortsättningsvis benämnas föräldraskapsstöd eftersom det stöd som avses är olika typer av stöd i utförandet av föräldraskapet. Förändringen sker i samband med inrättandet av Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd (se avsnitt 7.11). Familjer ser olika ut och har olika behov. Stödet behöver uppfattas som relevant och bättre svara mot behoven som finns i dagens moderna familjer. Föräldraskapsstödet behöver på ett tydligare sätt bidra till ett mer jämställt föräldraskap, inte minst genom att möta föräldrars behov av stöd i sin relation till varandra och i sina ambitioner att leva jämställt. Barnets relation till sina föräldrar och för- äldrarnas relation till varandra är avgörande för barnets utveckling och barnets möjligheter att tillgodogöra sig sina rättigheter. Barnets vård- nadshavare har huvudansvaret för att tillgodose dess behov och säkerställa de rättigheter som barnet har. Barn och unga själva anser att det viktigaste för att må bra är att ha föräldrar som engagerar sig, avsätter tid, bryr sig och lyssnar. Det är angeläget att föräldrars behov av stöd i föräldraskapet och i sin relation till varandra tillgodoses. Föräldraskapsstöd kan beskrivas som en aktivitet som ger föräldrar kunskap om barns hälsa, emotionella, kognitiva och sociala utveck- ling, som stärker föräldrars sociala nätverk eller relation till varandra. Regeringens mål är att alla föräldrar ska erbjudas universellt och riktat stöd i föräldra- skapet och i sin relation till varandra under barnets hela uppväxt. Målet är kopplat till regeringens övergripande mål om att ska vara ett av de bästa länderna att växa upp i. Föräldraskapsstödsområdet är sektors- övergripande och kräver samordnade insatser på alla områden där föräldraskapsstöd berörs. Åtgärderna syftar till att skapa goda förutsättningar i samhället för sådana sektors- övergripande samordnade insatser på nationell, regional och lokal nivå. Den regionala stödstrukturen för föräldra- skapsstöd på länsstyrelserna fortsätter att byggas upp. Genom att samla familjerättliga frågor inom , föräldraskapsstöd och inter- SommarlovsstödAlla barn ska ha möjlighet till bra aktiviteter . Därför avsätts 2016–2019 för ett statligt sommar- lovsstöd. Stödet betalas ut till kommuner som satsar på att utveckla kostnadsfria sommarlovsaktiviteter.PROP. 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 nationell adoption skapas en förbättrad, effektivare och mer ändamålsenlig organisering Det ekonomiska biståndet är det yttersta på nationell nivå. skyddsnätet för kvinnor och män som saknar andra möjligheter till försörjning. Ett samlat statligt ansvar för familjerättsliga reformer som regeringen genomför, som till frågor inom , föräldraskapsstöd och exempel höjt underhållsstöd för ensamstående, borttagande av den bortre parentesen i sjuk- försäkringen, höjd a-kassa och åtgärder för fler kvinnor och män i utbildning och jobb kommer vårproposition (2014/15:100) sin avsikt att samla leda till ett minskat behov av ekonomiskt det statliga ansvaret för vissa familjefrågor hos Regeringens insatser för att nå målet om Myndigheten för internationella adoptionsfrågor EU:s lägsta arbetslöshet är därutöver de viktiga- (), i enlighet med den överföring av medel ste åtgärderna för att minska behovet av ekono- myndigheten till som beslutat En grundpelare i SoL är att verksamheten ska om (bet. 2014/15:SoU1, rskr. 2014/15:71). bygga på respekt för människornas själv- Regeringen har genom beslut om ändring i bestämmande och integritet. instruktionen för (SFS 2015:390) samlat fritidspeng är emellertid utformad på ett sådant det statliga ansvaret för vissa familjefrågor hos sätt att den begränsar flickors och pojkars rätt att fritt välja hur de vill använda sin fritid. I syfte att bättre spegla det utökade ansvars- Bestämmelserna om fritidspeng i SoL föreslås område som Myndigheten för internationella därför upphöra att gälla och de 81 miljoner adoptionsfrågor har fått anser regeringen att kronor som avsatts för fritidspengen föreslås i myndigheten bör byta namn. stället användas för att höja barnnormen i ska vara ett av de bästa länderna i världen att växa upp i. Ett samlat statligt ansvar ytterligare för att höja för familjerättsliga frågor inom , Tillsammans med satsningar på föräldraskapsstöd och internationella adoptioner ger bättre förutsättningarna för ett tydligt föreningarnas verksamhet samt förbättringar av Ett samlat ansvar ger bättre möjligheter för en helhetssyn på olika tidsgräns i sjukförsäkringen, höjningen av barnfamiljers situation, förutsättningar och be- underhållsstödet och grundnivån i föräldra- hov med utgångspunkt i barnets bästa. penningen ger detta förbättrade förutsättningar Ett samlat statligt ansvar i en och samma för barn i ekonomiskt utsatta familjer. myndighet skapar dessutom bättre förutsätt- ningar för ett mer jämlikt, jämställt och till- gängligt stöd till barn och föräldrar inom de be- rörda verksamhetsområdena som bättre svarar mot de behov som finns i dagens moderna familjer. Dagens familjer ser olika ut och har olika behov. Många barn växer t.ex. upp i en annan familjekonstellation än i kärnfamiljen. Det finns ensamstående föräldrar, barn som bor växelvis, stjärnfamiljer och regnbågsfamiljer m.fl. konstellationer. Det finns föräldrar som lever i socialt eller ekonomiskt utsatta situationer. Allt fler föräldrar i är födda i utlandet. Regeringen har presenterat ett åtgärdspaket för utsatta EES-medborgare som vistas tillfälligt i . Insatserna syftar till att bekämpa ut- satthet och tiggeri. Åtgärdspaketet innehåller insatser för ökad samverkan inom EU och med och . Ett samarbetsavtal har slutits med . Avtalet omfattar tre sam- arbetsområden: barnrätt, jämställdhet samt sociala frågor i bred bemärkelse. Avtalet syftar till att byta erfarenheter och goda exempel mellan länderna och underlätta samarbete mellan frivilligorganisationerna i respektive land. Vård och stöd av kvinnor och män med missbruk och beroende ingår i regeringens samlade strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings-, och tobakspolitiken, den s.k. ANDT-strategin. Övriga insatser inom ANDT- området beskrivs i avsnitt 5, Folkhälsopolitik. En väl fungerande samverkan på både organisations- och individnivå liksom lättillgängliga insatser i form av s.k. lågtröskel- verksamheter, har stor betydelse för att nå grupper som lever i en socialt och hälsomässigt utsatt situation till följd av tung beroende- problematik, ofta i kombination med psykisk ohälsa. 2012/13:77 God kvalitet och ökad tillgänglighet inom missbruks- och beroende- vården avviserar regeringen att det är angeläget att följa upp det krav på samverkan mellan huvudmännen som infördes i SoL och hälso- och sjukvårdslagen fr.o.m. . Regeringen avser att i enlighet med tidigare regeringsbeslut (dnr S2014/02933/FST) fortsätta stödja ett lokalt utvecklingsarbete som syftar till att stärka den medicinska säkerheten för personer som omhändertas enligt lagen (1976:511) om omhändertagande av berusade personer m.m. För att insatser ska samordnas och utformas utifrån varje persons specifika behov, krävs även samverkan på individnivå. Här utgör samordnad individuell plan (s.k. SIP) ett viktigt verktyg. Många kommuner och landsting arbetar systematiskt med att erbjuda kvinnor och män med sammansatta behov en sådan gemen- sam vårdplanering i enlighet med SoL och hälso- och sjukvårdslagen, men för att lagstiftningen 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 ska få fullt genomslag krävs en fortsatt implementering hos flera huvudmän. Även inom finns behov av en väl fungerande samverkan. Äldre personer, och framför allt äldre kvinnor, är en grupp med ökande riskfylld alkoholkonsumtion. Därför är samarbetet mellan missbruks- och beroende- vården och äldreomsorgen ett angeläget utveck- lingsområde. har regeringen fortsatt stödja utvecklingen av ett förstärkt barn- och föräldraperspektiv inom missbruks- och be- roendevården. Kunskapen om hur riskbruk och beroende av både alkohol och narkotika påverkar närstående och särskilt barn har ökat och det är angeläget att denna kunskap genomsyrar den fortsatta utvecklingen inom området. publicerade reviderade riktlinjer för vård och stöd av personer med missbruk och beroende. Tre nya områden har inkluderats i de reviderade rikt- linjerna – ungdomar, läkemedelsberoende och psykosociala stödinsatser. Även närstående upp- märksammas. Dessa riktlinjer utgör en viktig utgångspunkt för en fortsatt utveckling inom området. Spelberoende omfattas inte av riktlinjerna, men det finns evidens för att flera av de be- handlingsmetoder som omfattas av riktlinjerna även är verksamma för behandling av spel- beroende. Se även avsnitt 5, Folkhälsopolitik. Hemlöshet och utstängning från bostadsmarknaden Regeringens arbete för att motverka hemlöshet har fokus på att underlätta inträdet på bostads- marknaden och att undvika vräkning, framförallt avseende familjer med barn. Ett stort antal personer är beroende av hjälp av för att hitta mer eller mindre tillfälliga boende- lösningar. Regeringen ser behov av ett fortsatt arbete med att undersöka och förbättra förut- sättningarna för etablering på bostadsmarknaden (se vidare utgiftområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik). Det pågår ett viktigt arbete runt om i landet för att kvalitetsutveckla stöd till brottsutsatta, men 2015/16:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 skillnaderna mellan kommunerna är stora. Bristande samordning av samhällets insatser innebär stora problem för dem som är utsatta för våld och i behov av stöd och skydd. Regeringens bedömning är att det behövs en bättre samordning på för att öka effektiveten, kvaliteten och långsiktigheten i kommunernas insatser för brottsutsatta. Öppna jämförelser (2015) visar att det finns stora brister när det gäller dokumentation och uppföljning av insatserna. Det är därför svårt att dra konkreta slutsatser om hur arbetet har bidragit till att utveckla stöd och skydd eller om det lett till minskat våld. Likaså saknas kunskap om hur man effektivt sprider metoder så de kommer till användning i kommunerna. Det är regeringens bedömning att kunskapen om våld i nära relationer, om mäns våld mot kvinnor och om andra brottsofferfrågor behöver öka generellt i samhället. är en viktig aktör i detta arbete. Effektiva metoder för att förebygga och upptäcka våld och för att stödja och hjälpa dem som utsätts för våld behöver ges ökad spridning. Det är därför viktigt att det finns en långsiktig och stabil struktur för kunskapsöverföring och kompetensuppbyggnad. Regeringen avser därför fortsätta att avsätta utvecklingsmedel för att upprätthålla och vidareutveckla det kompetensstöd som Social- styrelsen och länsstyrelserna har skapat på nationell och regional nivå. Öppna jämförelser om brottsoffer visar på allvarliga brister i kommuner- nas stöd till barn som utsatts för våld eller som har bevittnat våld. Insatser för att förbättra barnens situation är angelägna och har uppmärk- sammats såväl i den nationella samordnarens slutbetänkande Våld i nära relationer – en folkhälsofråga (SOU 2014:49) som i betänkan- det Nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck (SOU 2015:55). bedriver, enligt lagen (2007:606) om utredningar avseende vissa döds- fall när barn avlidit till följd av brott och när vuxen avlidit till följd av brott av närstående eller f.d. närstående, dödsfallsutredningar. Utred- ningarna syftar till att ge underlag för förslag till åtgärder som förebygger att barn far illa och som förebygger att kvinnor och män utsätts för våld eller andra övergrepp av närstående eller f.d. när- stående. Statskontoret, som har granskat utrednings- verksamheten, konstaterar i sin slutrapport att det finns flera grundläggande problem med dagens verksamhet. Det pågår i Social- departementet ett arbete med att utreda vilka förändringar som behöver göras för att ut- redningsverksamheten avseende vissa dödsfall ska bli mer effektiv och ändamålsenlig. Prostitution och människohandel berör många av samhällets områden, exempelvis rättsväsendet, migration, arbetsmarknad, hälso- och sjukvård, sociala frågor, mänskliga rättigheter och jäm- ställdhet. Kunskap om förebyggande arbete och verksamma metoder för att utveckla stöd och skydd för dem som är utsatta behöver utvecklas. (Se vidare utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering). Flickor och pojkar som är eller riskerar att falla offer för människohandel behöver särskilt stöd och skydd. 7.8.3Stödinsatser till personer med funktionsnedsättning Målen för funktionshinderspolitiken är tydliga. Kvinnor, män, flickor och pojkar med funk- tionsnedsättning ska ha möjlighet att verka i vardagen på lika villkor vad gäller delaktighet och tillgänglighet. Hinder för människors delaktig- het i samhället ska därför rivas. Det är en fråga om jämlikhet och rättvisa. Det svenska samhället bygger på respekt för de mänskliga rättigheterna, där alla människors lika värde och enskilda människors frihet och värdighet står i centrum (skr. 2009/10:166). Regeringen ser arbetet med stöden till personer med funktionshinder som en viktig del av arbetet med att förverkliga FN:s konvention om rättigheter för personer med funktions- nedsättning. God kvalitet, kompetens, lika- behandling och rättssäkerhet ska prägla stöd- verksamheterna, liksom en helhetssyn när det gäller stöd och service till personer med funktionsnedsättning. Stöd och service enligt LSS och assistansersättning LSS och särskilt assistansreformen har på ett avgörande sätt förbättrat levnadsvillkoren för kvinnor, män, flickor och pojkar med om- fattande funktionsnedsättningar. Assistansen har gett möjlighet till delaktighet i samhällslivet och bidragit till att livsförhållandena blivit mer jämlika för människor som har stort behov av stöd för att klara de grundläggande behoven. Regeringen anser därför att det är angeläget att värna dessa reformer. LSS innehåller även nio andra stöd- och serviceinsatser. Regeringen anser att det är ange- läget att dessa är ändamålsenligt utformade för dem som inte är berättigade till personlig assi- stans och att dessa insatser också kan utgöra fullgoda alternativ till personlig assistans. Regeringen kan dock konstatera att det finns ett antal problem. Det rör bl.a. kostnads- utvecklingen och bristfällig lagstiftning inom assistansersättningen, resursfördelningen mellan de kvinnor och män som får assistansersättning och de som beviljas andra insatser, insyn i utförande av personlig assistans för dem som beviljas assistansersättning samt rättssäkerhet, likvärdighet och kvaliteten i insatserna enligt LSS. Det finns även avgörande skillnader mellan flickor och pojkar samt mellan kvinnor och män när det gäller tillgång till och omfattning av insatser. Problemen i LSS och assistans- ersättningen gör att en översyn av lagstift- ningarna behövs och regeringen kommer därför att fortsätta arbetet i denna fråga.