prop · H30334 · 2015-11-04 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2015/16:34 kan göra för att möta rådets utmaningar Regeringen överlämnar denna skrivelse till . är det viktigaste organet för internationellt samarbete i arktiska frågor och fungerande samarbetsformer inom rådet blir därför allt viktigare. Rådet, som funnits , har inte tidigare genomgått extern granskning. Revisionsmyndigheterna från fem medlemsstater i – , , , och – tog därför initiativ till en gemensam internationell granskning vars resultat redovisas i en gemensam rapport. Den internationella granskningen visar att vikten av internationellt samarbete i ökar, att rådet har bidragit till ökat vetenskapligt samarbete, att rådet står inför organisatoriska utmaningar samt utmaningar för möjligheter för ursprungsbefolkningarna att delta i rådets arbete. I granskningsrapporten – vad kan göra för att möta rådets utmaningar (RiR 2015:8) har på basis av den internationella granskningen redovisat sammanfattande iakttagelser och rekommendationer till regeringen när det gäller organisation, finansiering, prioriteringar av projekt, implementering av rekommendationer och internationella avtal. I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av iakttagelser och rekommendationer samt redogör närmare för vilka åtgärder som har vidtagits eller kommer att vidtas inom de områden som omfattas av granskningen. I och med denna skrivelse anser regeringen att granskningsrapporten är slutbehandlad. Ärendet och dess beredning .............................................................. iakttagelser och rekommendationer........................ Den organisatoriska uppbyggnaden av rådets arbete......... 2.2Överblick över rådets totala finansiering och Prioritering av projekt och arbetsuppgifter......................... 2.4Medlemsländernas uppföljning av genomförandet av Arktiska rådets internationella avtal................................... Regeringens bedömning av iakttagelser och Den organisatoriska uppbyggnaden av rådets arbete......... 3.2Överblick av rådets totala finansiering och Prioritering av projekt och arbetsgrupper........................... 3.4Medlemsländernas uppföljning av genomförandet av Arktiska rådets internationella avtal................................... Regeringens åtgärder med anledning av - vad kan göra för att möta rådets utmaningar (RiR 2015:8) ....................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1 Ärendet och dess beredning har granskat vad kan göra för att möta Arktiska rådets utmaningar. Resultatet presenteras i summerad form i granskningsrapporten – vad kan göra för att möta rådets utmaningar (RiR 2015:8), Underlaget till denna rapport har producerats tillsammans med revisionsmyndigheterna från fyra andra medlemsstater i . Den internationella granskningens resultat presenteras i rapporten : Perspektiv på ett i förändring, rådets arbete och största utmaningar. Rapporten finns som bilaga i RiR 2015:8. överlämnade rapporten till regeringen . 2Riksrevisionens iakttagelser och rekommendationer har tidigare genomfört en nationell granskning av medlemskap i som behandlades i rapporten i – effektivt utbyte av medlemskapet? (RiR 2013:9). Rapporten handlade om de svenska insatserna i rådet och de svenska myndigheternas förmåga att utnyttja resultaten av rådets arbete. I den nu aktuella internationella granskningen har utvärderat rådets arbete, vilket har krävt ett samarbete mellan revisionsmyndigheter i de övriga medlemsländerna. konstaterar att är det viktigaste forumet för internationellt samarbete och förhandlingar i arktiska frågor. producerar ett stort antal vetenskapliga rapporter som sprider kunskap om utvecklingen i regionen. Rådet står inför stora utmaningar när det gäller organisation, finansiering, prioriteringar och genomförande. 2.1Den organisatoriska uppbyggnaden av rådets arbete bedömer att rådets organisatoriska uppbyggnad är i behov av reformer för att öka effektiviteten. Detta mot bakgrund av att uppbyggnaden i stort sett varit densamma som när organisationen grundades trots att rådets arbetsområden och antalet projekt har ökat betydligt . 2.2Överblick över rådets totala finansiering och kostnadsutfall konstaterar att det i rådet saknas en central finansiering och att det utöver redovisning av sekretariatets kanslikostnader saknas en överblick över rådets totala finansiering och kostnader. 2.3Prioritering av projekt och arbetsuppgifter har funnit att det trots ett stort antal projekt inte finns någon tydlig mekanism för att prioritera mellan projekt, arbetsgrupper och s.k. task forces. 2.4Medlemsländernas uppföljning av genomförandet av rådets rekommendationer konstaterar att det hos medlemsländerna saknas tydliga mekanismer för att följa upp om de nationella ansvariga myndigheterna överväger och genomför rekommendationerna från rådet. Vidare saknas återrapportering av genomförandet från staterna tillbaka till rådet. Detta gör det enligt svårt att få överblick över läget och att rekommendationernas praktiska nytta därmed kan ifrågasättas. 2.5Arktiska rådets internationella avtal påpekar i sin granskning att de två avtal som förhandlats fram av medlemsstaterna, och som har beskrivits som rättsligt bindande av vissa medlemmar, inte visat sig förpliktiga stater att ställa upp med resurser i händelse av olycka. Detta gäller de två avtalen Agreement on Cooperation on Aeronautical and Search and Rescue in the Arctic och Agreement on Cooperation on Pollution Preparedness and Response in the Arctic . anför att man redan i sin förra rapport påpekat att regeringen brustit i transparens i fråga om avtalens karaktär och innebörd. lämnar följande rekommendationer till regeringen att ta initiativ till i : 1.Effektivisera den organisatoriska uppbyggnaden av rådets arbete. Den nuvarande organisationen kom i sina grunddrag till under andra förutsättningar än de som rådet nu arbetar under. 2.Skapa överblick över rådets totala finansiering och kostnadsutfall. Under det svenska ordförandeskapet (2011-2013) inleddes ett arbete med att inrätta en gemensam budget för rådet, och det kanadensiska ordförandeskapet (2013-2015) har börjat utveckla ett system för att följa upp rådets kostnader. Detta skapar förutsättningar för en samlad Skr. 2015/16:34 ekonomisk uppföljning av rådets arbete. 3.Effektivisera de administrativa processerna för att prioritera mellan olika projektförslag. Nuvarande processer säkerställer inte att resurserna kanaliseras till de mest angelägna projekten. 4.Förbättra medlemsländernas uppföljning av implementeringen av rådets rekommendationer. Den har tidigare vidtagit sådana åtgärder men mycket återstår för att kunna ge en överblick över implementeringsläget i alla medlemsländerna, och därmed över den praktiska nyttan av rådets rekommendationer. av iakttagelser och rekommendationer bedömer att rådets organisatoriska uppbyggnad är i behov av reformer för att öka effektiviteten. Detta mot bakgrund av att den organisatoriska uppbyggnaden nästintill varit densamma som vid Arktiska rådets tillkomst som antalet pågående projekt och områden som rådet arbetar med har ökat betydligt. Regeringen delar delvis syn att det finns ett behov av effektivisering av rådets organisatoriska uppbyggnad. regeringen beskrivning att inga betydande förändringar skulle ha genomförts sedan rådets tillkomst. påbörjades flertalet organisatoriska reformer under det svenska ordförandeskapet (2011–2013). Då togs det fram en kommunikationsstrategi, inklusive en ny webbplats för rådet. förhandlingar etablerades även ett permanent sekretariat i . permanenta sekretariatet har nio personer anställda och dess främsta uppgifter är att underlätta arbetet för ordförandeskapslandet och främja kontinuitet i rådets arbete. administrativt stöd till arbetsgrupperna, vilket är särskilt viktigt för de arbetsgrupper som saknar egna permanenta sekretariat. sjösatte det kanadensiska ordförandeskapet tillsammans med sekretariatet ett nytt rapporteringsinstrument, Open Access Archive, för att öka tillgängligheten och åtkomsten för allmänheten till merparten av rapporterna från arbetsgrupperna och task forces samt dokument från Regeringen delar bedömning att arbetsgruppernas mandat till viss del sammanfaller, liksom mandaten för arbetsgrupperna och task forces. Inom finns sex arbetsgrupper som sinsemellan är olika till organisation och storlek och även tre task forces. Regeringen verkar för att arbetsgruppernas roll i stärks ämbetsmannakommittén och arbetsgrupperna. Genom att verka för att grupperna ges tydligare mandat och uppdrag kan regeringen bidra till en tydligare ansvarsfördelning och mindre överlappande ansvar. har även fört fram förslag om att utöka antalet möten i ämbetsmannakommittén för att förbättra styrningen av arbetsgrupperna. Möten mellan ordförandena för de sex arbetsgrupperna och ordförandeskapet är exempel på ett initiativ som tagits för att förbättra Exekutivmöten som föregår plenarmöten hålls för att föra förhandlingar och utgör ett instrument till ett effektivare beslutsfattande. Rådets arbetsformer diskuteras numera på återkommande basis under exekutivmöten. På dessa möten deltar representanter från ämbetskommittén från varje medlemsland och representanter från ursprungsbefolkningarna. , som innehar ordförandeskapet i (2015–2017), har som målsättning i sin ordförandeskapsförklaring att bl.a. stärka som ett mellanstatligt forum och se över den organisatoriska uppbyggnaden. Vidare avser att arbeta för att introducera mer långsiktiga prioriteringar i rådets arbete. som regeringen delar synen på ett visst behov av förändring, bör det beaktas att är ett internationellt förhandlings- och samarbetsorgan där beslut fattas med konsensus och där inte endast en enskild stat kan driva igenom grundläggande förändringar av den organisatoriska uppbyggnaden. 3.2Överblick av rådets totala finansiering och kostnadsutfall konstaterar att det i rådet saknas en central finansiering. De arktiska medlemsstaterna bidrar med medel som finansierar det permanenta sekretariatets verksamhet. ordförandeskapet (2011–2013) inleddes förhandlingar för att inrätta en gemensam budget för sekretariatet. (2013–2015) budgetuppföljning för sekretariatet. numera budgeten och återrapporterar denna till ämbetsmannakommittén. Åtgärderna har lett till en god kostnadsuppfattning och ekonomisk uppföljning av sekretariatets arbete. konstaterar vidare att det saknas centrala medel för att finansiera projekt inom rådet. Projekt finansieras av nationella medel. hänvisar till att detta har lett till att lågprioriterade projekt startats bara för att de haft finansiering som vissa projekt har fått avbrytas då de saknat finansiering och att tidsödande arbete ofta läggs ned på att söka finansieringskällor. Regeringen instämmer i att det ibland läggs ned stort arbete på att hitta finansieringskällor samt att det är olyckligt att projekt behöver avbrytas på grund av att det saknas Regeringen vill här framhålla det arbete som pågår inom för att öka den finansiella transparensen och minska tiden som läggs ned på att söka projektfinansiering. 2015/16:34 finns det ett instrument för att fördela finansiellt stöd till prioriterade projekt inom kallat (). Instrumentet förvaltas av (). Medlemmarna bidrar frivilligt till projektet, vilket , , , , , och har valt att göra. Regeringen konstaterar att förutsättningar för att bedriva vetenskapliga projekt inom ramen för till stor del är avhängigt av nationell finansiering, men att instrumentet är ett välkommet bidrag för att förbättra finansieringsmöjligheterna. 3.3Prioritering av projekt och arbetsgrupper har funnit att det trots ett stort antal projekt inom rådet, ca 80 stycken, inte finns någon tydlig mekanism för att prioritera mellan olika projektförslag. Regeringen konstaterar att ministerdeklarationer och ordförandeskapsprogram anger prioriteringar för rådets kommande tvååriga arbete. Arbetsgrupperna bryter sedan ner detta i tvååriga arbetsplaner och därutöver, i vissa fall, i strategiska planer och operativa riktlinjer. godkänner riktlinjer för arbetsgrupperna och för task forces och kan justera mandaten för arbetsgrupperna. Därutöver finns de nationella strategierna. stöder det initiala arbete som det nuvarande ordförandeskapslandet har inlett när det gäller en strukturell översyn av relationen mellan ämbetsmannakommittén och arbetsgrupperna. Mer samordnade processer bör eftersträvas och arbetsplanerna för arbetsgrupperna standardiseras i syfte att underlätta jämförelse och förenkla samordning av kort- och långsiktig planering inom och mellan grupperna. Regeringen instämmer i observation att det saknas en mekanism för att prioritera mellan olika delar av rådets arbete tvärs över arbetsgrupper och task forces, vilket bl.a. kan leda till brist på experter och resurser. Det kanadensiska ordförandeskapet (2013–2015) utvecklade en databas som ett instrument för att inventera och följa projektens gång. Databasen innehåller alla pågående projekt inom . Sekretariatet uppdaterar databasen inför ämbetsmannakommittémötena. Den ger en god överblick över status för projekten, målsättning och tidsramar. Regeringen anser att databasen är en god början till att skapa bättre överblick över den stora mängd projekt som pågår inom och att det därigenom kan bidra till förutsättningar för bättre allokering av resurser. 3.4 Medlemsländernas uppföljning av genomförandet av rådets rekommendationer finner att medlemsländerna saknar tydliga mekanismer för att följa upp om de ansvariga myndigheterna överväger och genomför 2015/16:34 rekommendationerna från rådet. Vidare anför att det saknas återrapportering av genomförande från staterna tillbaka till rådet. Detta gör det svårt att få överblick över implementeringsläget i medlemsländerna och att rekommendationernas praktiska nytta därför kan ifrågasättas. Som framgår av regeringens skrivelse (skr. 2013/14:50) delar regeringen uppfattning att regeringen bör säkerställa att rekommendationer från rådet bedöms, att det sker en prioritering och att rekommendationerna i relevanta fall genomförs i . Berörda departement ansvarar för genomförande av rekommendationer själva eller genom relevanta myndigheter. Regeringen anser att den nationella ansvarsfördelningen är tydlig. har ett övergripande samordningsansvar som syftar till att rekommendationer tas om hand inom . Rådet ska sträva efter att anta rekommendationer som är möjliga att genomföra på nationell nivå, i internationella processer och i den egna organisationen samt följa upp att så sker. De icke-bindande rekommendationerna utgår från ministerdeklarationer som fastställs och från rapporter från arbetsgrupper och task forces. Arbetsgrupperna har ålagts att följa upp rekommendationer och återrapportera till ämbetsmannakommittén. I flera fall finns genomförandeplaner för rekommendationer inom arbetsgrupperna. Frågan om uppföljning av genomförande av avtal och projekt på nationell nivå har diskuterats mellan medlemsländerna men enighet om att införa ett strukturerat system har ännu inte nåtts. Omfattningen av den nationella uppföljningen och återrapporteringen till rådet åligger medlemsländerna själva att besluta om. Regeringen anser att på ett adekvat sätt följer upp rekommendationerna genom återrapportering till arbetsgrupperna och vidare till ämbetsmannakommittén. 3.5Arktiska rådets internationella avtal menade i sin nationella granskning att avtalet Agreement on Cooperation on Aeronautical and Search and Rescue in the Arctic (2011) inte visat sig förpliktiga stater att ställa upp med resurser i händelse av en olycka. menar att man redan tidigare påpekat att regeringen brustit i transparens när det gäller avtalens karaktär och innebörd. Detta svarade regeringen på i skrivelsen 2013/14:50. Regeringen vill framhålla att överenskommelser som innebär stöd till länder som drabbas av en katastrof bygger på frivillighet. Avsikten med avtalen är att uppvisa en vilja och en ambition att bidra. Avtalet skiljer sig inte från övriga avtal eller samarbeten. För att skapa förutsättningar för ett väl fungerande samarbete och relevant stöd inom ramen för avtalet Agreement on Cooperation on Pollution Preparedness and Response in the Arctic genomförs bl.a. workshops och övningar. Under ordförandeskap planeras och genomförs en större övning med detta avtal som utgångspunkt. är det som enligt sin instruktion är behörig myndighet ordförandeskap planerar även övningar inom ramen avtalet Agreement on Cooperation on Aeronautical and Search and Rescue in the Arctic. 4Regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser Med denna redogörelse och med de åtgärder regeringen har beskrivit anser regeringen att granskningsrapporten är slutbehandlad. - vad kan göra för att möta rådets utmaningar (RiR 2015:8) – vad kan göra för att möta rådets utmaningar – vad kan göra för att möta rådets utmaningar Härmed överlämnas enligt 9 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m följande granskningsrapport över effektivitetsrevision: – vad kan göra för att möta rådets utmaningar har medverkat i en internationell granskning av , tillsammans med de nationella revisionsmyndigheterna i , , och . iakttagelser och rekommendationer, grundade på resultaten av den internationella granskningen, redovisas i denna rapport. Den internationella granskningen bifogas (: Perspektiv på ett i förändring, rådets arbete och viktigaste utmaningar, 2015). har tidigare gjort en nationell granskning av de svenska insatserna i och de svenska myndigheterna förmåga att utnyttja resultaten av rådets arbete (i – effektivt utbyte av medlemskapet? RiR 2013:19). Denna rapport behandlades av i (2013/14:UU 14, om i ). Den nu föreliggande internationella granskningen avser rådets arbete, och en förutsättning för att göra granskningen var därmed ett samarbete mellan revisionsmyndigheter i rådets medlemsländer. Företrädare för har fått tillfälle att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på utkast till slutrapport. Rapporten innehåller slutsatser och rekommendationer som avser regeringen, . Riksrevisor har beslutat i detta ärende. Banefelt har varit föredragande. har medverkat vid den slutliga handläggningen. – vad kan göra för att möta rådets utmaningar sammanfattande iakttagelser och rekommendationer : Perspektiv på ett i förändring, rådets arbete och största utmaningar Ett budskap från cheferna för de statliga revisionsmyndigheterna i , , , och Bakgrund om Arktiska rådets struktur, centrala begrepp och definitioner Arktiska rådets organisatoriska struktur Förändringar i har ökat vikten av internationellt samarbete i har bidragit till att stärka samarbete, styrning och vetenskaplig kunskap Rådet står inför viktiga utmaningar när det gäller organisatorisk struktur, att fastställa prioriteringar, finansiering av arbetet, och att säkerställa effektiv implementering av frivilliga rekommendationer antagna av medlemsstaterna Ursprungsbefolkningarnas representanter ger värdefulla bidrag i rådet men står inför utmaningar när det gäller möjligheterna att delta Appendix 1 – National audit findings of SAIs of , , the , , and the of Content of the national audits and additional data collection Audit Office (Rigsrevisionen) – ’s performance in the Arctic The Office of the Auditor General of investigated the Norwegian authorities’ work with the , Council recommendations and matters concerning the intergovernmental work in the The audit report will be submitted to Parliament − the Duma when the Joint Memorandum is finalized and signed by all the participating SAIs Audit Office has examined whether receives an effective return from its membership of the Government Accountability Office’s National Audit: Appendix 2 – Acknowledgements – vad kan göra för att möta rådets utmaningar sammanfattande iakttagelser och rekommendationer är det viktigaste organet för internationellt samarbete i arktiska frågor. Rådet erbjuder ett forum för diskussion och förhandlingar mellan de arktiska staterna, och producerar vetenskapliga rapporter om tillståndet i den arktiska regionen. Rådet är alltså både ett förhandlingsorgan och ett expertorgan. ledning av revisionsmyndigheterna i och har revisionsmyndigheterna i fem av rådets medlemsländer granskat rådets arbete. har revisionsmyndigheterna i , och medverkat. Revisionsmyndigheterna i och har deltagit som observatörer. Granskningen har resulterat i den gemensamma rapporten : Perspektiv på ett i förändring, rådets arbete och största utmaningar, som bifogas i sin helhet. I det följande redovisar sina sammanfattande iakttagelser och rekommendationer, grundade på den internationella rapporten. Motiv: Den arktiska regionen står inför stora utmaningar. Issmältningen hotar att få allvarliga konsekvenser för ekosystemet och för ursprungsbefolkningarnas levnadsbetingelser. ökar möjligheterna att utvinna naturresurser i området, och kortare transportvägar öppnar sig mellan och . är stora på att ska bidra till att möta utmaningarna på ett klokt sätt. Rådet har funnits (det bildades formellt 1996) och har varit med från början. Någon extern granskning av rådets arbete har inte gjorts tidigare. Därför beslutade revisionsmyndigheterna i fem av medlemsländerna, , att göra en gemensam granskning av rådets arbete. Syfte: Den internationella granskningen har identifierat ett antal effektivitetsproblem i Arktiska rådets arbete. Syftet med är att på basis av iakttagelserna från den internationella granskningen göra sammanfattande iakttagelser och rekommendationer riktade till den . Ett annat syfte är att ställa den internationella granskningen till förfogande för riksdagsledamöter och andra som är intresserade av rådets viktiga arbete. – vad kan göra för att möta rådets utmaningar Genomförande: Den internationella granskningen bygger på underlag från de medverkande revisionsmyndigheterna om respektive nationella myndigheters arbete i arktiska frågor och gentemot , samt ytterligare underlag inhämtat från rådet. har tidigare publicerat den nationella rapporten i − effektivt utbyte av medlemskapet? (RiR 2013:9), som behandlar de svenska myndigheternas insatser i rådet och deras förmåga att utnyttja resultaten av rådets arbete. bedömning i denna rapport var att det rådde bristande transparens i regeringens prioriteringar för arbetet i och att regeringen inte skapat förutsättningar för att implementera relevanta rekommendationer från rådet. Sammanfattningar av alla de deltagande ländernas nationella rapporter ingår i den bifogade internationella rapporten. Där finns också länkar till de fullständiga nationella rapporterna. övergripande iakttagelse från den internationella granskningen är att är ett värdefullt forum för internationella diskussioner och förhandlingar i arktiska frågor, och för att producera vetenskapligt grundad kunskap om utvecklingen i . Insatser har gjorts för att stärka rådet administrativt. Under det svenska ordförandeskapet (2011–2013) har insatser gjorts för att utveckla rådets arbete i kommunikationsstrategiska frågor och för att förbereda inrättandet av ett permanent sekretariat i . Rådet har att hantera stora utmaningar när det gäller organisation, finansiering, prioriteringar mellan olika aktiviteter samt implementering av rådets rekommendationer i medlemsstaterna. ger ett värdefullt underlag för den att möta utmaningarna. Den internationella granskningen ger vidare stöd åt slutsatser i tidigare, nationella rapport angående implementering av rådets rekommendationer samt innebörden av vissa internationella avtal som medlemsstaterna har förhandlat fram genom rådet. Iakttagelserna från den internationella granskningen utvecklas i det följande. Organisation: leds av utrikesministrarna från respektive medlemsland (har en särskild minister för ), som träffas på ministermöten. Däremellan leds rådet av en ämbetsmannakommitté som träffas minst . Rådets arbete är organiserat i sex stående arbetsgrupper och ett antal temporära ”task forces” (för en närmare beskrivning, se den bilagda internationella rapporten).