prop · H30333 · 2015-10-22 00:00:00 — () är en kontinuerlig process för att identifiera, värdera, åtgärda och följa upp strategiska, operationella och finansiella risker på alla nivåer. internrevision reviderar hela ERM-processen men granskar inte enskilda riskanalyser. En ny övergripande ERM-process är sjösatt och processen är ändrad till att omfatta både rapportering av ”bottom-up”-risker och ”top down”-risker. I ERM-processen behandlas bland annat stora miljörisker men däremot behandlas inte specifikt riskerna med att inte nå de miljörelaterade hållbarhetsmålen.152 150Riksrevisionens underlagsrapport, Granskning av hållbarhetsmål, , intervju med , anför att bolagets mål är satta utifrån en analys av riskerna på marknaden. synpunkter på rapportutkast för faktagranskning . 151Intervju med , . 152Intervju med , . – KONKURRENSKRAFTIGT OCH LEDANDE I ENERGIOMSTÄLLNINGEN? 3.6Företagsnära forskning och utveckling som ett led i att vara ledande i energiomställningen En viktig roll för energiföretag i energiomställningen är att vara med i forskningen och utvecklingen (FoU) av framtidens lågutsläppsproduktion genom att vara en tidig användare av ny teknik via deltagande i pilot- och demonstrationsprojekt. anslag till forskning och utveckling har mer än halverats , det vill säga minskat från 2008 till under 2014153 (se stapeldiagram i figur 3.3). Av detta var 2014 ungefär två tredjedelar egna FoU-satsningar och resterande resurser var allokerade till Svensk Kärnbränslehantering, SKB.154 Andelen FoU av nettoomsättningen har sjunkit (se linjediagram i figur 3.3).155 Figur 3.3 FoU-kostnader i och som andel av nettoomsättning perioden –2014 (koncernen) FoU kostnader/nettoomsättning (%) Källa: årsredovisningar åren 1998–2014 (bearbetning). Med den vikande produktionsmarknaden i har det inom energibranschen blivit allt svårare att överleva för forskningsverksamheter. Ett energibolag har inte möjlighet att utveckla en teknologi på egen hand, men kan vara med i forskning och utveckling genom att tidigt använda teknik i form av pilot- och 153Vattenfalls årsredovisningar 2008–2013. 154Underlag från , , , Granskning av hållbarhetsmål, , . 155Vattenfalls årsredovisningar 2008–2013. FoU i energibranschen har också rört sig från produktion mot mer kundnära utvecklingar.156 Den finansiella situationen i har också påverkat omfattningen av den egna forskningen. Den totala forskningsbudgeten har minskat från 2011 till 2014.157 Investeringar i vind och biomassa har hållit sig relativt stabila. 3.6.1Vattenfalls forskning är inriktad mot forskning av kortsiktig art har genomgått en stor förändringsprocess . Detta har också påverkat FoU-enheten inom organisationen. Det är ett mål att forskningen inom ska bidra till realisering av bolagets strategiska målsättningar. Forskningen inom ska vara affärsmässig och det ska vara realistiskt att forskningen kan komma att göra nytta i investeringsportföljen. har tidigare delat in sin forskning i följande kategorier. Figur 3.4 kategorier inom forskning och utveckling158 asset related R & D Forskning med kort tidshorisont, till exempel ad hocåtgärder i en produktionsenhet där ett problem har uppstått. Forskning för att optimera driften i befintlig verksamhet hör också till core asset R & D. Forskning som avser större språng inom känd teknologi. Den forskning hade inom CCS- området bedrevs inom denna kategori. uttalar att forskning i denna kategori förväntas kunna kommersialiseras inom . Forskning inom känd teknologi där tidshorisonten fram till kommersialisering är längre än för forskning inom technology leap. Vågkraft är ett exempel på sådan forskning160 156Sweco AB:s energimarknadsexpert. 157Vattenfall, BP 2014-2018 BU RD final, underlag från , s.6, , , Granskning av hållbarhetsmål, , . 158Intervju med , . – KONKURRENSKRAFTIGT OCH LEDANDE I ENERGIOMSTÄLLNINGEN? En stor del av forskningen i är av kortsiktig art och avser att lösa problem som finns här och . Inom kategorin technology leap bedriver mycket forskning kring vindkraft. Ett exempel är ett projekt som ska minska problem med nerisning på rotorblad med syfte att öka driftstiden och reducera underhåll. Forskning som riktar sig mot användning av biomassa tillsammans med kol i de termiska verken betraktas också som technology leap.159 har tidigare forskat på vågkraft, som ligger längre bort på skalan fram till kommersialisering. I det nu avvecklade forskningsprojektet samarbetade med Pelamis vilka är tillverkare av vågkraftsteknologi. Målet var att bygga en pilotanläggning för vågkraft på Shetland.160 I denna typ av projekt kan som energibolag, i samarbete med producenter av ny produktionsteknologi utveckla och bygga pilot- och demonstrationsanläggningar. Dessa ska bidra till att möjliggöra investeringar i ny teknologi. har tidigare haft sådana satsningar, men utvecklingen inom forskningsområdet har gått mot investeringar i projekt med kortare tidshorisont. Marknadsförutsättningarna för att sådana projekt ska bli kommersialiserbara, inom en för acceptabel tidsrymd, är små. Detta gör att inte längre fokuserar på denna typ av projekt.161 ställer krav på att den FoU-teknik som bolaget satsar på ska vara lönsam vid implementering och att den ligger inom affärsmässig rimlig tidshorisont (5–). Detta påverkar de prioriteringar som görs inom den budgetram enheten arbetar inom. När nedskärningar i budgeten sker finns mindre utrymme för att gå in i långsiktiga projekt, där möjligheten till framtida investeringar/intäkter från projekten ligger längre fram . För del innebär detta att forskningsbudgeten i hög grad inriktas mot mer kortsiktig forskning (core asset related R & D), samt den del av technology leap-forskning som har kortast tidshorisont fram till kommersialisering.162 3.6.2 Forskning och utveckling relaterat till förnybarhetsmålet Satsningen på investeringar i vindkraft är en tydlig strategisk målsättning för . Detta avspeglas också i satsningen inom FoU-enheten, där forskning inom detta område är betydlig, och har blivit skyddad från neddragningar i forskningsbudgeten . Denna forskning ska dock i första hand bidra till att optimera driften i planerade och nya vindkraftsparker, och har 159Telefonsamtal med , . 160Vattenfall nyhetsnotis, satsar på ännu ett vågkraftsprojekt i , . 161Intervju med , , artikel i live news, wave energy project scrapped, . 162Intervju med , . ingen direkt påverkan på framgång för att nå sitt mål om att ha en tillväxt över marknadstillväxten.163 3.6.3Forskning och utveckling relaterat till koldioxidmålet När koldioxidmålet beslutades bedrev omfattande forskning inom CCS-teknologin. lade ned sin satsning på CCS när förslaget till en ny lag om CCS-användning röstades ned i . fortsätter forskning med syfte att optimera driften i den befintliga produktionsportföljen, till exempel torkning av brunkol och sameldning med biomassa i de termiska verken. En bieffekt av dessa teknologier är minskade koldioxidutsläpp, men dessa är inte tillräckligt stora för att ha betydelse i arbetet med att nå koldioxidmålet.164 3.6.4 Planering av forskning Inriktningen för FoU-verksamheten är styrd uppifrån och ned (”top-down”). Inom ramen för den tilldelade FoU-budgeten utarbetar forskningschefen ett förslag till budgetar för de olika FoU-områdena. Mot bakgrund av förslaget fastställer ledningen budgetar för de olika FoU-områdena. Fördelningen av medel till olika projekt bestäms sedan i forskningsenheten.165 har gått igenom styrelsedokument, dokument från revisionsutskott, investeringsplaner och strategier . Av dessa dokument framgår inte om har planerat och diskuterat forskning och utvecklingsfrågor. Forskningsverksamheten i har som mål att bidra till att företaget når sina strategiska målsättningar, vilket också indirekt inkluderar hållbarhetsmålen för koldioxidreduktion och förnybarhetsinvesteringar. Det är dock inte explicit uttalat att FoU-verksamheten genom sina satsningar ska bidra till att som bolag är ledande i omställningen av energisystemet. I ett av dokumenten från mötet i utskottet för externa relationer och etik är huvudrubriken i genomgången av FoU och CSR ”FoU är alltid affärsdriven, men inom flera av projekten finns aspekter av CSR-karaktär.”166 Hållbarhet och tanken om att vara ledande i utvecklingen av energisystemet är således inte ett tydligt motiv i det arbete som gör inom forskning och utveckling. 166Vattenfall, protokoll från möte i styrelsens utskott för externa relationer och etik . – KONKURRENSKRAFTIGT OCH LEDANDE I ENERGIOMSTÄLLNINGEN? 3.7Finansiering av investeringar för att nå förnybarhetsmålet 3.7.1Vattenfall använder sig av externa alternativa finansieringslösningar för att kunna nå förnybarhetsmålet har styrelsen haft seminarier inför fastställandet av den strategiska inriktningen.167 , innan hållbarhetsmålen beslutades, konstaterades att marknadssituationen hade reducerat det tillgängliga kapitalet för tillväxtinvesteringar.168 Slutsatsen var att detta begränsar möjligheter att utnyttja attraktiva investeringsmöjligheter i första hand inom vind- och vattenkraft. Mot denna bakgrund övervägde man vilka alternativa finansieringsmöjligheter som skulle kunna bli nödvändiga särskilt om marknadssituationen försvagades ytterligare. Det är i huvudsak medfinansiering, det vill säga partnerskap (partnering) med institutionella investerare, som lyfts fram bland förslagen till alternativ finansiering för att öka tillväxten av vindkraftsinvesteringar och därmed nå förnybarhetsmålet. Capital recycling, det vill säga försäljning av ägarandelar i befintliga vindkraftsparker, är en annan finansieringsform som bedöms växa i betydelse för att nå målet.169 Dessa finansieringsformer innebär ofta att ett joint venture bildas, det vill säga ett gemensamt bolag som driver verksamheten.170 När förnybarhetsmålet sattes 2012 var det utmanande och omfattande investeringar utöver de planerade var nödvändiga för att nå målet. Sannolikheten att målet kan uppnås ökar genom beslutet om att mäta förnybarhetsmålet konsoliderat, som innebär att med ägande på kan tillgodoräkna sig projekt till . Två av de stora havsbaserade vindkraftsinvesteringarna, Sandbank och DanTysk, delägs av Vid en pro rata-beräkning skulle inte kunna uppfylla förnybarhetsmålet . I en uppföljning konstaterades att marknadsutsikterna och finansiella situation var svag.171 Även om tillgängligt tillväxtkapital inriktas mot investeringar i förnybar energi (framför allt vind) är det otillräckligt för att nå målet varje enskilt år. förväntningar var då att förnybarhetsmålet skulle kunna nås för de flesta år efter 2016. bedömning är att man fortsatt kan uppnå förnybarhetsmålet, om än inte varje enskilt år. Det kan dock konstateras att beroende 167Vattenfalls bolagsstyrningsrapport , s. 40. 168Vattenfall, Årsredovisning 2012, VD-ord s. 6 och s. 18. 171Vattenfall, styrelsemöte , Strategy Discussion, s. 11. av extern medfinansiering, i form av partnerskap (partnering) och så kallad capital recycling, är betydande. Dessa alternativa finansieringsmöjligheter har diskuterats vidare . investeringsplan sträcker sig till 2018 och det krävs omfattande investeringar i ny kapacitet för att nå förnybarhetsmålet.172 Detta innefattas inte investeringsplanering. Till följd av marknadsutvecklingen har målet blivit ännu mer utmanande att nå. 3.8Nya anpassningar görs av bolaget 3.8.1Hållbarhetsmålen kan ändras av bolaget menar att de miljörelaterade hållbarhetsmål som styrelsen har beslutat är jämställda med de ekonomiska målen och anser att det ännu återstår () att uppnå de uppsatta miljörelaterade hållbarhetsmålen till 2020.173 På grund av den ansträngda finansiella situationen har bolaget varit tvunget att fördröja takten i måluppfyllelsen.174 anför att bolaget överväger att satsa mer på partnering och capital recycling i syfte att nå förnybarhetsmålet först och främst 2017.175 Det första samarbetet är med försäkringsbolaget som genom medfinansiering deltar i fyra av befintliga och nya vindkraftsprojekt i Sverige.176 Bolaget menar att om de miljörelaterade hållbarhetsmålen inte kan nås inom utsatt tid blir bolaget tvunget att revidera dessa mål.177 beslutar bolaget att se över sina hållbarhetsmål.178 3.8.2Ägandet av anläggningar inom vindkraft har förändrats till ett verksamhetskunnande Förnybarhetsmålet har som syfte att möta uppdraget om att vara ledande i energiomställningen. Men konstaterar att givet att bolaget har en lägre andel nya förnybara produktionskällor i sin produktionsportfölj jämfört med marknaden krävs en tillväxt signifikant över marknadens för att nå samma nivå.179 konstaterar 172Vattenfall, underlag till styrelsemöte, . 176Vattenfalls pressmeddelande och bygger vindkraft tillsammans, , synpunkter på rapportutkast för faktagranskning, . 178Vattenfall, styrelsemöte . 179Vattenfall, App 5.1 – ’s meeting, , s.5, protokoll External relations & Ethic Committée . – KONKURRENSKRAFTIGT OCH LEDANDE I ENERGIOMSTÄLLNINGEN? att det viktigaste inte är att äga hela vindkraftsparken utan att bidra till energiomställningen genom verksamhetskunnande. Det ses därmed från bolagets sida som mer betydelsefullt att vara projektägare och att bygga och driva vindkraftsparker.180 3.9Vattenfalls bidrag till EU:s klimat- och energimål 3.9.1Vattenfalls beräkningar av utsläpp av koldioxid inom EU visar på en nedgång följde Gas Protocol och beräknade utsläppsminskningar för de anläggningar som ägde 2012 oavsett när tog över anläggningarna.181 Utsläpp från anläggningar som ägde och sålde ingick således inte i beräkningarna. Utsläppen byggde på anläggningarnas verkliga utsläpp 1990.182 Utsläppen från anläggningar som ägde 2012 hade sjunkit jämfört med . Detta innebär att utsläppen sjunkit mer än EU:s mål om minskade utsläpp (se figur 3.5). Utsläppen har minskat med jämfört med , det år som inledde sina förvärv av den tyska brunkolsverksamheten. De största utsläppsminskningarna var således till största del genomförda innan köpte sin tyska kolkraft. Utsläppen påverkas ständigt av anpassningar till efterfrågan på elmarknaden och väderförhållanden. Under kalla vintrar är exempelvis behovet av värme och el större, vilket resulterar i ökad produktion och därigenom mer utsläpp. 181I beräkningarna ingår endast koldioxidutsläpp. 182Ett undantag är anläggningar i . Utsläpp från anläggningar i har skattats . specifika koldioxidutsläpp –2012, gram * inledde sina köp av brunkolskraftverk * Anmärkning: 1990–2001 bygger på skattningar. 3.9.2 presenterar inga jämförelser med EU:s klimatmål presenterar inte utsläppsminskningar beräknade enligt Gas Protocol . Detta beror på att man vill undvika sammanblandning med nya koldioxidmål som beslutades och mäts i absoluta ton och pro rata. presenterar således inte någon uppföljning av utsläppsminskningar i förhållande till EU:s 2020-mål om minskade utsläpp. Det går därför inte att göra en jämförelse med EU:s klimat- och energimål efter år 2012.183 Svenska staten har inte satt upp några bindande krav för aktiebolag att minska utsläppen och bidra till och EU:s klimat- och energimål. De statliga bolagen ska dock efterleva internationella riktlinjer,184 såsom FN:s tvågradersmål, som EU och antagit. menar att bolagen kan göra detta på olika sätt, exempelvis genom att verka för att anläggningar med höga koldioxidutsläpp avvecklas, att inte utnyttja tilldelade utsläppsrätter inom EU och/eller vidta reella utsläppsreducerande åtgärder.185 Att sälja av kolkraftverk till något annat företag inom EU förändrar däremot inte de totala utsläppen inom EU. 183Enligt är det är svårt att göra en direkt jämförelse eftersom EU:s mål gäller på Europanivå och inte för företag och är inte heller jämnt över olika sektorer (transport, energi etc.). anför att bolaget inte gör nya beräkningar enligt GHG protokoll eftersom det är komplicerat och tidskrävande när bolaget ändrar portföljen genom avyttringar. Målen är satta för samma områden som EU:s 20-20-20 mål men avsikten är inte att de ska jämföras med EU:s målnivåer. synpunkter på rapportutkast för faktagranskning, . 184Regeringskansliet, Verksamhetsberättelse för företag med statligt ägande 2013 med Statens ägarpolicy 2014, s.127. 185Vattenfall anför att det krävs tillstånd för att kunna lägga ned anläggningar. synpunkter på rapportutkast för faktagranskning, . – KONKURRENSKRAFTIGT OCH LEDANDE I ENERGIOMSTÄLLNINGEN? 4Ägarförvaltningens organisation och styrning med inriktning mot Detta kapitel redovisar med särskilt fokus på hur regeringen beskriver ägarförvaltningens allmänna organisation inom och regeringens generella styrning av de statliga bolagen. Kapitlet är en grundläggande introduktion till kapitel 5. Det senare redogör för regeringens specifika styrning av och rapportering till om . 4.1Regelverket för de statliga bolagen har breddats med hållbart företagande Detta avsnitt redogör för framväxten av hållbart företagande. 4.1.1Hållbart företagande är en del i ägarpolicyn Ramarna kring styrningen av bolagen med statligt ägande utgörs av aktiebolagslagen (2005:551). Bolagsstämman är därmed högsta beslutande organ. I statens ägarpolicy redogör regeringen för sitt förvaltningsmandat och sin inställning i principfrågor som rör ägarstyrning och bolagsförvaltning. Statens ägarpolicy tydliggör förhållandet mellan ägare, styrelse och bolagsledning. Den omfattar också Svensk kod för bolagsstyrning, regeringens riktlinjer för ersättning till ledande befattningshavare, samt regeringens riktlinjer för extern rapportering. I ägarpolicyn beskriver regeringen också ägarens viktigaste styrmedel som styrelsenomineringsprocessen och den ekonomiska målprocessen. Ägarpolicyn är inte bindande för de statliga bolagen, eftersom den inte antas vid bolagsstämman, men den ska följas av de bolag där staten är majoritetsägare. I bolag där staten är delägare ska staten, i dialog med övriga delägare, verka för att ägarpolicyn tillämpas. har regeringens styrning av de statligt ägda bolagen breddats med styrmedlet Hållbart företagande, som syftar till att ”bolag med statligt ägande ska bedriva sin verksamhet på ett sätt som gynnar en hållbar utveckling186”.187 186Definition enligt : ”En hållbar utveckling är en utveckling som tillfredsställer dagens behov utan att äventyra kommande generationers möjligheter att tillfredsställa sina behov”. 187Regeringskansliet, Verksamhetsberättelse för företag med statligt ägande 2012 med Statens ägarpolicy 2013, s.126. – KONKURRENSKRAFTIGT OCH LEDANDE I ENERGIOMSTÄLLNINGEN? 4.1.2Riktlinjer för hållbarhetsrapportering var ett första steg i styrningen mot hållbart företagande ställer regeringen krav på att de statliga bolagen i samband med publiceringen av årsredovisningen ska lämna en hållbarhetsredovisning. Denna ska vara i enlighet med riktlinjerna för Global Reporting Initiative (GRI).188 De statligt ägda bolagen skulle vara föredömen och ligga i framkant vad gäller frågor som rör hållbar utveckling och socialt ansvar.189 Hållbarhetsredovisningen skulle driva arbetet framåt genom tydlig uppföljning och rapportering.190 Kravet på att rapportera enligt GRI kan ses som startpunkten för utvecklingen av hållbart företagande som regeringen tog initiativ till våren 2012.191 Motiven för att utöka statens styrmedel för de statliga bolagen framgår i en artikel av den då ansvarige ministern inför det årliga styrelseseminariet 2012 för styrelseordföranden och vd:ar i de statliga bolagen. I artikeln sägs att ”den senaste tidens turbulens kring TeliaSoneras agerande i länder med svag eller ingen demokrati” hade ”tydliggjort vikten av ett hållbart företagande”.192 Brister i hållbarhetsarbetet innebar stora affärsrisker, enligt ministern. Regeringen avsåg därför att i samband med styrelseseminariet ge i uppdrag åt de statliga bolagen att formulera konkreta och för den egna verksamheten relevanta hållbarhetsmål.193 En integrering av hållbart företagande i ägarpolicyn och den löpande bolagsstyrningen innebar att frågan skulle utvärderas kontinuerligt som ”en del av en modern och aktiv bolagsstyrning”.194 4.1.3Det finns en nära koppling mellan hållbarhet och värdeutveckling enligt regeringen Regeringen gav i budgetpropositionen uppdraget om hållbart företagande åt de statliga bolagens styrelser.195 Bolagsstyrelserna skulle fastställa långsiktiga övergripande hållbarhetsmål knutna till verksamheten, samt strategier för att nå målen. Vidare framhöll regeringen att statliga bolag ska vara föredömen i arbetet med att förena hållbarhetsfrågor med sin affärsstrategi och den löpande verksamheten. Inom ramen för uppdraget ska bolagen identifiera 189Regeringskansliet, Verksamhetsberättelse för företag med statligt ägande 2007, s. 17. 191Global Reporting Initiative är en nätverksbaserad organisation som ger ut riktlinjer för hållbarhetsrapportering. 192Norman, , ”Följa lagen räcker inte – det krävs en egen etisk kompass” (, ). 2012/13:1, Budgetproposition , bet. 2012/13:FiU1, rskr. 2012/13:37, s.71. risker och möjligheter förenade med hållbarhet. Dessa ska rapporteras på ett transparent sätt och hanteras i affärsverksamheten. Syftet är att säkra bolagens affärsverksamhet och långsiktiga överlevnad och att generera en positiv värdeutveckling.196 Ett hållbart företagande utövas, enligt regeringen, genom ett långsiktigt och ansvarsfullt ställningstagande till mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, miljö, antikorruption, affärsetik, jämställdhet och mångfald.197 Regeringen har betonat kopplingen mellan ett bolags hållbarhetsarbete och dess värdeutveckling, bland annat i ägarpolicyn. Bolagens ansvarstagande inom hållbart företagande ”bidrar till deras konkurrenskraft… vilket skapar värde för ägarna”. En integrering av hållbarhetsfrågor i verksamheten är därför en självklar del i en långsiktig affärsstrategi och affärsutveckling.198 Vidare framhålls att regeringens arbete med ett hållbart företagande syftar till att de statliga bolagen med statligt ägande agerar ”så att de åtnjuter offentligt förtroende som en långsiktig värdetillväxt säkerställs”.199 4.1.4Uppföljningen av hållbart företagande påbörjades De statliga bolagens arbete med hållbart företagande ska redovisas i deras årsredovisningar och följas upp kontinuerligt av ägaren i den löpande bolagsstyrningen från och med 2014.200 inledde därför ett pilotprojekt i syfte att utvidga den befintliga bolagsanalysen av de statliga företagen med en hållbarhetsanalys. Detta för att ”belysa det långsiktiga värdeskapandet i bolagen ur fler perspektiv än det ekonomiska”, det vill säga en så kallad integrerad analys.201 Utvecklingen av den integrerade analysen ska ske kontinuerligt även efter att det första pilotprojektet är klart.202 var det första statliga bolaget som blev föremål för en hållbarhetsanalys, vilket beskrivs utförligare i kapitel 5.1.2. 4.2Ägarförvaltningen betonar analyskompetens och arbetar i projektform I detta avsnitt beskrivs förändringen av organisation av ägarförvaltningen i syfte att bredda kompetensen. 198Regeringskansliet, Verksamhetsberättelse för företag med statligt ägande 2013 med Statens ägarpolicy 2014, s.127. 199Regeringskansliet, Verksamhetsberättelse för företag med statligt ägande 2013, s. 30. 2012/13:1, Budgetproposition , bet. 2012/13:FiU1, s.71, rskr. 2012/13:37. 201Regeringskansliet, Verksamhetsberättelse för företag med statligt ägande 2013, s. 36. – KONKURRENSKRAFTIGT OCH LEDANDE I ENERGIOMSTÄLLNINGEN? ägarförvaltningen placerad på . finns den organisation som beskrivs nedan inom . 4.2.1De statliga bolagens förvaltning har förändrats har omorganiserats i syfte att förstärka kompetensen inom finansiell analys och hållbarhetsanalys inom ägarförvaltningen. Förvaltningen av bolagen med statligt ägande utförs huvudsakligen av två enheter i nära samarbete. ansvarar för frågor kring förvaltning och styrning samt ansvarar även för förvaltningens kommunikation, den ekonomiska informationen och intressentdialoger. Enhetens bolagsförvaltare arbetar i de statliga bolagens styrelser, koordinerar kontakter mellan ägarförvaltning och bolagsstyrelse och leder bolagsgruppens löpande arbete kring aktieinnehaven.