prop · H203101 · 2015-04-15 00:00:00 — anger i sin årsredovisning att det finns vissa brister avseende den interna styrningen och kontrollen vid myndigheten. De angivna bristerna avser dock inte hantering av EU-medel. 6.3.2Ekonomistyrningsverkets iakttagelser samt åtgärder vid myndigheterna Regeringen har gett ESV i uppdrag att fungera som nationellt revisionsorgan för EU-medel i . ESV granskar de program och fonder där ansvaret för den ekonomiska förvaltningen och genomförandet av kontroller är delat mellan svenska myndigheter och kommissionen. ESV lämnar för varje program/fond en årlig revisionsrapport och i anslutning till denna även ett revisionsyttrande. I följande avsnitt redovisas de väsentligaste iakttagelserna från respektive program/fond. ESV:s bedömning grundar sig på genomfört revisionsarbete under gransknings- perioden. Granskningsresultaten bedöms av kommissionen som acceptabla där fel i de under- liggande transaktionerna understiger en gräns på . Utöver yttrandet om förvaltningsförklaring lämnar ESV även ett yttrande per jordbruksfond om årsräken- skaperna i egenskap av att ESV är attesterande organ för Garantifonden och Landsbygds- fonden. Yttrandet omfattar även den interna kontrollens effektivitet. ESV anser att redo- visningarna för Garantifonden och Landsbygds- fonden är rättvisande och korrekta i alla väsentliga avseenden vad gäller de utgifter som belastat fonderna. ESV bedömer för båda fonderna att de interna kontrollförfarandena fungerat tillfredsställande baserat på granskning av överensstämmelse med ackrediteringskriterierna. Utan att det påverkar uttalandet påtalar dock ESV ett visst förhållande inom en del av Landsbygdsfonden. ESV har efter statistisk felutvärdering bedömt att den finansiella redovisningen för stödformerna företags- och projektstöd inom Landsbygds- fonden uppvisar fel . Med anledning av de brister som identifierats vid ESV:s granskning har en rad åtgärder vidtagits av för att komma till rätta med dessa fel. Bland annat pågår arbete för att utreda möjligheten till förbättrad tillämpning av vissa kontroller, främst vad gäller offentlig upphandling, dubbel- och medfinansiering samt möjligheten att avgöra om kostnader är rimliga. Regeringen följer noga arbetet för att minska felen hos berörda myndigheter i hanteringen avseende företags- och projektstöden. ESV har genomfört system- och projekt- granskningar för att bedöma om förvaltnings- och kontrollsystemen har varit förenliga med bestämmelserna i rådets förord- ning (EG) nr 1083/2006 om allmänna bestäm- melser för Europeiska regionala utvecklings- fonden, Europeiska socialfonden och Samman- hållningsfonden och med kommissionens förordning (EG) nr 1828/2006 om tillämpnings- föreskrifter för förordning (EG) nr 1083/2006 för samtliga åtta regionala program inom Regionala utvecklingsfonden och fem territoriella program som förvaltats i . ESV har lämnat yttranden utan förbehåll med ett undantag. ESV bedömer därmed att förvaltnings- och kontrollsystemen fungerar tillräckligt effektivt för att ge rimlig garanti för att de utgiftsdeklarationer som lämnats till kommissionen är korrekta, och som en följd av detta, ger rimlig garanti för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. Undantaget avser det operativa programmet Interreg IV A . ESV bedömer där att förvaltnings- och kontrollsystemen inte fungerade på ett sådant sätt att de ger en rimlig garanti för att de utgiftsdeklarationer som lämnats till kommissionen är korrekta. ESV uppskattar att reservationen berör av de sammanlagda deklarerade utgifterna. Identifierade brister i förvaltnings- och kontrollsystem berör förvaltningen hos i . Regeringen noterar att det endast är ett projekt som har haft brister vid ESV:s granskning som ligger till grund för den slutliga felprocenten, men följer arbete noga med att hantera identifierade brister. har gjort nya bedömningar av stödberättigande utgifter, vilket ska verifieras av ESV. ESV har genomfört system- och projekt- granskning för att bedöma om förvaltnings- och kontrollsystemet har varit för- enligt med bestämmelserna i rådets förordning (EG) nr 1083/2006 och med kommissionens förordning (EG) nr 1828/2006 för det operativa programmet inom Socialfonden. ESV bedömer att förvaltnings- och kontrollsystemet har fungerat tillräckligt effektivt för att ge rimlig garanti för att de utgiftsdeklarationer som lämnats till kommissionen är korrekta, och som en följd av detta, ger rimlig garanti för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. ESV bedömer att förvaltnings- och kontroll- systemet för det operativa programmet inom Fiskerifonden har varit förenligt med de tillämpliga bestämmelserna i rådets förordning (EG) nr 1198/2006 om Europeiska fiskerifonden och i kommissionens förordning (EG) nr 498/2007 om tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 1198/2006 och har fungerat tillräckligt effektivt för att ge en rimlig garanti för att de utgiftsdeklarationer som lämnats till kommissionen är korrekta och, som följd av detta, ger en rimlig garanti för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. Ramprogram för solidaritet och hantering av migrationsströmmar För Gränsfonden har ESV bedömt om förvaltnings- och kontrollsystemen för det årliga programmet 2011 var förenliga med tillämpliga bestämmelser i och rådets beslut nr 574/2007/EG om inrättande av fonden för yttre gränser för perioden – 2013 som en del av det allmänna programmet Solidaritet och hantering av migrationsströmmar och kommissionens beslut /456/EG om tillämpningsföreskrifter för beslut nr 574/2007/EG. ESV bedömer att systemen fungerade tillräckligt effektivt för att ge rimlig visshet om att de utgiftsredogörelser som lämnats till kommissionen är korrekta, och som en följd därav, ger rimlig visshet om att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. ESV bedömer även att utgifts- redogörelserna på ett rättvisande sätt i allt väsentligt återger de utgifter som har betalats inom ramen för det årliga programmet och att ansökan om slutbetalning av gemenskaps- bidraget till detta årliga program är giltig. För Integrationsfonden har ESV bedömt om förvaltnings- och kontrollsystemen för det årliga programmet 2011 var förenliga med tillämpliga bestämmelser i rådets beslut nr 2007/435/EG om inrättande av Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare för perioden –2013 som en del av det allmänna programmet Solidaritet och hantering av migrationsströmmar och kommissionens beslut /457/EG om tillämpningsföreskrifter för beslut /435/EG. ESV bedömer att systemen fungerade tillräckligt effektivt för att ge rimlig visshet om att de utgiftsredogörelser som lämnats till kommissionen är korrekta, och som en följd därav, ger rimlig visshet om att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta utom i följande avseenden. Förvaltnings- och kontrollsystemet har inte fungerat effektivt avseende ansvarig myndighets kontroller vid handläggning av stödmottagarnas rekvisitioner. ESV uppskattar att av de sammanlagda granskade utgifterna är felaktiga. Svenska är ansvarig myndighet för Integrationsfonden. I syfte att säkerställa korrekta tolkningar och tillämpningar av fondens regelverk genomförs seminarier för den personal som arbetar med fonden. Myndigheten har även utvecklat och reviderat mallar, rutiner, projekthandledning och allmänna villkor för att förtydliga och förenkla för stödmottagare och ansvarig myndighet. För Flyktingfonden har ESV bedömt om förvaltnings- och kontrollsystemen för det årliga programmet 2011 var förenliga med tillämpliga bestämmelser i och rådets beslut 573/2007/EG om inrättande av Europeiska flyktingfonden för perioden –2013 som en del av det allmänna programmet Solidaritet och hantering av migrationsströmmar och kommissionens beslut /22/EG om tillämpningsföreskrifter för beslut nr 573/2007/EG. ESV bedömer att systemen fungerade tillräckligt effektivt för att ge rimlig visshet om att de utgiftsredogörelser som lämnats till kommissionen är korrekta, och som en följd därav, ger rimlig visshet om att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta utom i följande avseenden. Förvaltnings- och kontrollsystemet har inte fungerat effektivt avseende ansvarig myndighets kontroller vid handläggning av stödmottagarnas rekvisitioner. ESV uppskattar att av de sammanlagda granskade utgifterna är felaktiga. Myndigheten har korrigerat rekvirerat belopp för identifierade felaktigheter. Kvarvarande felprocent i granskade projekt är därefter noll. För Återvändandefonden har ESV bedömt om förvaltnings- och kontrollsystemen för det årliga programmet 2011 var förenliga med tillämpliga bestämmelser i och rådets beslut nr 575/2007/EG om inrättande av Europeiska återvändandefonden för perioden –2013 som en del av det allmänna programmet Solidaritet och hantering av migrationsströmmar och kommissionens beslut /458/EG om tillämpningsföreskrifter för beslut nr 575/2007/EG. ESV bedömer att systemen fungerade tillräckligt effektivt för att ge rimlig visshet om att de utgiftsredogörelser som lämnats till kommissionen är korrekta, och som en följd därav, ger rimlig visshet om att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. är ansvarig myndighet för Flykting- och Återvändandefonden. För flyktingfonden har i syfte att få lägre felprocent i återstående utgiftsdeklarat- ioner ökat den interna informationen och kommunikationen inom fondförvaltningen. Vidare sker kontinuerligt riktade kompetens- utvecklingsinsatser samt dialog med samarbets- partners, exempelvis ESV och kommissionen. Ytterligare insatser har genomförts och fortsätter att genomföras för att brister i hur projekten följer lagen (2007:1091) om offentlig upphandling ska kunna undvikas. 6.3.3Riksrevisionens granskning av myndigheternas årsredovisningar och ledningens förvaltning Enligt 3 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. ska bl.a. granska årsredovisningen för de förvaltningsmyndigheter som lyder under regeringen. Granskningen ska göras i enlighet med god revisionssed och syftar till att bedöma om redovisningen och underliggande redovisning är tillförlitlig och räkenskaperna rättvisande. Granskningen sker utifrån risk för väsentliga fel, vilket innebär att vid sin granskning fokuserar på de områden där det finns risk för väsentliga fel i myndigheternas årsredovisningar. Varje räken- skapsår avslutas granskningen med en revisionsberättelse. uttalande omfattar bl.a. om myndigheten i alla väsentliga avseenden har upprättat årsredovisningen enligt förordningen om årsredovisning och budgetunderlag, instruktion, regleringsbrev och särskilda regeringsbeslut för myndigheten. Uttalandet avser även om myndigheten ger en rättvisande bild av dess ekonomiska resultat, finansiering och finansiella ställning per bokslutsdatum. uttalar sig dessutom om det skulle framkommit något som tyder på att ledningen i sin bedömning av myndighetens interna styrning och kontroll inte har följt förordningen om intern styrning och kontroll. Med två undantag erhöll ansvariga förvaltande myndigheter av EU-medel en standard- utformad revisionsberättelse. Undantagen är Länsstyrelserna i och . Anledningen till avvikande mening är dock inte kopplad till EU-medels- hantering eller redovisning av EU-medel. Enligt uppfattning ger således aktuella myndigheters årsredovisningar en i alla väsent- liga avseenden rättvisande bild av dess finansiella ställning per samt av dess resultat och finansiering för året enligt förordningen om årsredovisning och budget- underlag, instruktion, regleringsbrev och övriga beslut för myndigheten. 6.4Regeringens övergripande bedömning och nationella intygande av EU-medel Regeringens intygande grundar sig på ansvariga myndigheters intyganden och bedömningar avseende hanteringen av EU-medel, ESV:s revisionsutlåtanden och ut- talande från granskningen av myndigheternas räkenskaper och deras interna styrning och kontroll. har ESV:s yttranden innehållit reservationer för fyra fonder – Landsbygdsfonden, Interreg IV A Sverige- , Integrationsfonden och Flyktingfonden. De myndigheter som förvaltar aktuella program/fonder har dock rapporterat rättvisande räkenskaper och bedömt att den interna styrningen och kontrollen vid myndigheten är betryggande. har inte gjort något uttalande med reservation eller avvikande mening som avser EU-medel vid sin granskning av de aktuella myndigheterna. Regeringen noterar att ansvariga myndigheter vidtar åtgärder för att säkerställa en korrekt hantering och rapportering av EU-medel. Myndigheterna gör även korrigeringar av felaktigt utbetalda belopp för de fonder där det finns sådana krav. Resultaten från ESV:s granskning behandlas av kommissionen. Då felprocenten bedöms för hela programperioden mot kommissionens fastställda toleransnivå på , är det möjligt att de identifierade bristerna är föremål för reservation efter programperiodens slut. Regeringen följer kommissionens behandling av resultaten noga, men bedömer att det hos ansvariga myndigheter finns tillräckliga rutiner för att kunna säkerställa en korrekt hantering av EU-medel. Regeringen lämnar följande intygande: Sammanställningen av EU-räkenskaperna, omfattande resultat- och balansräkning samt en kassamässig redovisning, har upprättats enligt god redovisningssed. Regeringen bedömer att räkenskaperna i allt väsentligt är rättvisande. Betryggande intern styrning och kontroll Det finns ett ramverk för staten som syftar till att säkerställa en betryggande intern styrning och kontroll av EU-medlen. 6.5Europeiska revisionsrättens däremot revisionsrätten ett uttalande med Revisionsrätten genomför den externa revi- sionen av EU:s budget. I detta avsnitt redovisas revisionsrättens väsentligaste iakttagelser från årsrapporten om kommissionens genomförande av budgeten 2013. Revisionsrättens uppdrag är att göra en oberoende granskning av hur EU:s medel tas emot och används, samt bedöma hur de Europeiska institutionerna fullgör sina uppgifter i samband med detta. Revisionsrätten granskar om samtliga inkomster och utgifter har varit lagliga och korrekta och om den ekonomiska förvaltningen har varit sund. Syftet med revisionsrättens arbete är att bidra till att förbättra den ekonomiska förvaltningen av unionens medel på alla nivåer. Revisionsrättens granskningsmandat omfattar alla organ som förvaltar eller tar emot EU-medel. Det innebär att revisionsrätten inte bara granskar EU:s institutioner utan även nationella, regionala och lokala institutioner som hanterar EU-medel. lämnar revisionsrätten sin årsrapport som innehåller iakttagelser om EU:s budget- genomförande. Årsrapporten innehåller även en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlit- lighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. I årsrapporten sammanfattas även revisionsrättens granskningar under föregående budgetår. Revisionsrättens årsrapport utgör underlag för ministerrådets ställningstagande till att rekommendera huruvida kommissionen bör beviljas ansvarsfrihet för det berörda budgetåret. Till rekommendationen om ansvarsfrihet lämnas även slutsatser angående de åtgärder som rådet anser att kommissionen bör vidta för att komma till rätta med de brister som revisionsrätten identifierat. Årsrapporten utgör även underlag för som slutligen beslutar i frågan om kommissionens ansvarsfrihet. Revisionsrätten lämnade i revisionsförklaringen ett uttalande utan reservation för räkenskaperna. För genomförandet av budgeten lämnade Revisionsrättens granskning visade en felprocent på för kommissionens genomförande av budgeten 2013 (jämfört ). Revisionsrättens upp- skattning av felprocenten är inte ett mått på bedrägeri, ineffektivitet eller slöseri. Det är en uppskattning av det penningbelopp som inte borde ha betalats ut från EU-budgeten eftersom det inte använts i enlighet med . Exempel på typiska fel är betalningar till ett företag som uppges vara litet eller medelstort men som i själva verket ägs av ett stort företag eller tillägg till ett befintligt upphandlings- kontrakt utan att andra anbudsgivare får möjlighet att lämna anbud. Merparten av felen förekom inom utgiftsom- råden där förvaltningen delas mellan medlems- staterna och kommissionen. De utgiftsområden där det förekom flest fel var återigen Regional- politik, energi och transport med en uppskattad felprocent på och Landsbygds- utveckling, miljö, fiske och hälsa . Revisionsrätten har i årsrapporten rapporterat om brister i transportprojekt från granskningar i bl.a. . Det aktuella fallet rör efterlevnad av upphandlingsregler och avser kommissionens direkta förvaltning. Det rör således inte förvaltning där medlemsstaten ansvarar för förvaltningen tillsammans med kommissionen, utan det är ett av kommissionens genomförandeorgan som är ansvarigt. nämns även i kapitlet för jordbruksstöd. Revisionsrätten har dock inte identifierat några brister i för aktuellt granskningsår utan nämner enbart att kommissionen har konstaterat att det funnits brister i i fråga om permanent betesmark. Felen i sig är kända och har redan åtgärdat aktuella brister. 6.5.3Sveriges agerande avseende revisionsrättens iakttagelser I propositionen om budgeteffekter av medlemskap i unionen m.m., som ställt sig bakom (prop. 1994/95:40, bet. 1994/95:FiU5, rskr. 1994/95:67), slås fast att ska verka för en effektiv och återhållsam EU-budgetpolitik och för att närhetsprincipen ska tillämpas på budget- området. I den svenska politiken ingår även att prioritera uppföljning och kontroll av EU- medel. Kommissionen är enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ytterst an- svarig för budgetens genomförande. Medlems- staterna har dock ett ansvar inför kommissionen och ska samarbeta med kommissionen igenom- förandet av budgeten och för att upprätta effektiva kontrollsystem som säkerställer en sund ekonomisk förvaltning i medlemsstaterna. fäster stor vikt vid revisionsrättens iakttagelser och vid att kommissionen till- sammans med medlemsstaterna vidtar nöd- vändiga åtgärder för att komma tillrätta med de brister som revisionsrätten upptäcker. Förslaget som ministerrådet enades om var att rekommendera Europa- parlamentet att bevilja kommissionen ansvars- frihet för . röstade i likhet med nej till rekommendationen vid omröstningen eftersom revisionsrättens granskning visade en så hög felprocent. och röstade också nej till att bevilja kommissionen ansvarsfrihet. 6.6Redovisning av samtliga EU- medel I detta avsnitt visas samtliga medel till och från EU-budgeten som redovisades mot inkomst- titlar och anslag på statens budget. Utöver utfallet redovisas de fyra närmast föregående årens utfall kassamässigt. Redo- visningen omfattar samtliga medel oavsett till vilken fond eller vilken flerårig budgetram medlen är hänförliga till. Detta avsnitt ger därmed en översikt över hur EU-budgeten påverkar statens budget. 6.6.1Avgiften till EU:s budget EU:s budget upprättas med stöd av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. EU- budgetens utgifter och inkomster ska balansera och det är budgetens utgifter som styr behovet av inkomster. Inkomsterna utgörs huvud- sakligen av egna medel i form av avgifter från medlemsstaterna. Egna medel fastställs enligt regelverket i rådets beslut /436/EG, Euratom av om system för gemenskapernas egna medel9. De egna medlen består av fyra komponenter. Tullavgiften består av handelstullar som tas ut enligt den gemensamma tulltaxan vid handel med länder utanför EU. Dessa inkomster tillfaller EU-budgeten. Medlemsstaterna får dock behålla 25 procent10 av intäkterna för att finansiera administrativa kostnader. Inom ramen för den gemensamma jordbruks- politiken tas en särskild produktionsavgift för socker ut. Dessa inkomster tillfaller EU- budgeten, med avdrag för finansiering av administrativa kostnader enligt samma procent- sats som för tullavgifter. Den tredje delen av avgiften, den s.k. mervärdesskattebaserade avgiften, beräknas som en procentuell andel av respektive medlemsstats harmoniserade mervärdesskattebas. Harmonise- rad mervärdesskattebas innebär att medlems- staternas intäkter från mervärdesskatt justeras för att uppnå likabehandling mellan medlems- staterna. Den fjärde delen av avgiften baseras på bruttonationalinkomsten (BNI). Avgiftens storlek beräknas som medlemsstatens andel av EU:s BNI multiplicerad med den del av EU- budgetens utgifter som inte täcks av de övriga egna medlen. Storleken på BNI-avgiften är en restpost och fastställs för att säkra att EU- budgetens inkomster och utgifter balanserar. Ett antal medlemsstater har dock medgetts särskilda nedsättningar av sina avgifter, som i sin tur finansieras av övriga medlemsstater. 9Tillämpas tills dess att rådets beslut /335/EU, Euratom av om systemet för Europeiska unionens egna medel för perioden –2020 trätt i kraft. 10När beslut om egna medel för perioden –2020 trätt i kraft uppgår behållningen till . Detta kommer att tillämpas retroaktivt . ningarna ska korrigera orimliga nettobördor, dvs. kompensera de länder som relativt sett får lite tillbaka från EU-budgetens utgiftssida jämfört med storleken på deras avgifter. Dessa nedsättningar kommer att hanteras med retro- aktivitet från när Europeiska unionens beslut om egna medel –2020 trätt i kraft. 6.6.2Redovisningen i statens budget I statens budget bruttoredovisas det återflöde av medel med delat förvaltningsansvar som administreras av svenska myndigheter. Brutto- redovisning innebär att betalningar från EU redovisas mot inkomsttitel medan de bidrags- utbetalningar som myndigheterna gör redovisas mot anslag på statens budget. Redovisningen i dessa delar är kassamässig. Betalningar från EU redovisas samlat under inkomsttypen 6000 Bidrag från EU m.m. och specificeras på separata inkomsttitlar. EU- avgiften redovisas på anslaget 1:1 Avgiften till Europeiska unionen under utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen. Utgifterna inom utgiftsområdet utgörs av betalningar till kommissionen för EU- budgeten. EU-budgeten beslutas inom en flerårig budgetram. Eftersom EU-budgetens inkomster och utgifter ska balansera och merparten av inkomsterna utgörs av avgifter från medlemsstaterna styr EU-budgetens utgiftsnivå i hög grad utgiftsnivån inom utgiftsområde 27. avgift kan förändras och avvika från beräkningen i statens budget beroende på ett flertal faktorer, som till exempel: –faktisk uppbörd av tullar och import- avgifter, –revideringar av medlemsstaternas BNI, –revideringar av baser för mervärdesskatt, –utfallet av EU-budgeten , och –ändringsbudgetar på unionsnivå. Högre avgift till EU än beräknat i budgeten avgift till EU uppgick till och är därmed 3 853 mil- joner kronor (10,) högre än vad som anvisades i statens budget. Det högre utfallet förklaras av revideringar av medlemsstaternas faktiska BNI och mervärdesskattebas – 2013 samt av sent beslutade ändringsbudgetar på EU-budgeten . Beslut om ändrings- budgetar fattades och medför att betalningar till EU minskar med 2 804 mil- joner kronor, men först . Revideringarna av BNI och mervärdesskatte- baserna kommer att leda till ytterligare minskade betalningar till EU för . Totalt beräknas betalningarna minska med ytterligare 1 600 mil- joner kronor . För att finansiera den högre avgiften medgav regeringen i regleringsbrev att anslaget fick överskridas med . Hela anslagskrediten för BNI-avgiften utnyttjades och av det medgivna över- skridandet utnyttjades . Högre avgift 2014 i avvaktan på rabatt Jämfört med ökade avgiften till EU med (11,). Det högre utfallet förklaras främst av att de rabatter som för perioden –2020 erhåller på BNI- avgiften och på den mervärdesskattebaserade avgiften ännu inte realiserats utan kommer att hanteras retroaktivt. Det medför exempelvis att den mervärdesskattebaserade avgiften uppgick till 2014, vilket är högre än föregående år. Periodiserad EU-avgift i resultaträkningen Kostnaden för avgift till EU uppgick till (se avsnitt 3.5 not 4). Det är lägre än det kassamässiga utfallet i budgetens utfall, som uppgick till .